Memoria Pla Parcial Sector 22b1 by Plataforma Calera - issuu\nPla Parcial Urbanístic del sector 22B1\nÍNDEX DE LA MEMÒRIA 1 SITUACIÓ I ÀMBIT_____________________________________________________________ 1\n2 OBJECTE DEL PLANEJAMENT__ _____________________________________________\n8 DOCUMENT DE SÍNTESI EXECUTIU ___________________________________________ 10\n8.1 Anàlisi de l’emplaçament............................................................................................................... 10 8.2 Objectius i criteris de la proposta.................................................................................................. 10 8.3 Sistemes generals........................................................................................................................... 10 8.3.1 Sistema viari 10 8.3.2 Sistemes d’espais lliures i equipaments 11 8.4 Sòl d’ús privat i edificació.............................................................................................................. 11 8.4.1 Zona residencial plurifamiliar (clau 4a‐22b1) 12 8.4.2 Zona residencial unifamiliar (clau 9‐22b1) 12 8.4.3 Reserva per habitatges de protecció (HPO) 13 8.4.4 Espai verd privat 13 8.5 Xarxes de serveis............................................................................................................................ 13 8.5.1 Xarxa aigua potable, reg i hidrants 13 8.5.2 Xarxa de sanejament 14 8.5.3 Xarxa de pluvials 15 8.5.4 Xarxa elèctrica 16 8.5.5 Xarxa d’enllumenat públic 17 8.5.6 Xarxa de telefonia 17 8.5.7 Xarxa de gas 17 8.5.8 Xarxa recollida de residus 17 8.5.9 Xarxa de megafonia 17\n3 CONVENIÈNCIA I OPORTUNITAT ______________________________________________ 1\n4 FORMULACIÓ I TRAMITACIÓ ____________________________________________ 1\n5 MARC URBANÍSTIC I LEGAL____ _ _____________________________________________ 4\n5.1 Decret legislatiu 1/2010, Text refós de la Llei d’urbanisme i Decret 305/2006, Reglament de la Llei d’Urbanisme.................................................................................................................. 4 5.2 Decret Llei 1/2007, de 16 d’octubre, de mesures urgents en matèria urbanística...................... 5 5.3 Decret llei 1/2010, Text Refós de la Llei d’Urbanisme.................................................................. 5 5.4 Decret legislatiu 1/2010, Text Refós de la llei d’Urbanisme i Decret 305/2006, Reglament de la llei d’Urbamisme.............................................................................................................................5 5.5 Pla Territorial Parcial de les Terres de l’Ebre................................................................................ 5 5.6 Pla Director Urbanístic del Sistema Costaner (PDUSC)................................................................. 6 5.7 Pla Director Urbanístic del Sistema Costaner integrat pels sectors de sòl urbanitzable delimitat sense pla parcial aprovat (PDUSC 2).............................................................................. 6 5.8 Pla d’Espais d’Interès Natural de Catalunya (PEIN)....................................................................... 6 5.9 Pla d’Infraestructures del Transport de Catalunya (PITC)............................................................. 6 5.10 Pla Territorial Sectorial de l’energia eòlica a Catalunya.............................................................. 6 5.11 Revisió del Pla especial de protecció de la infraestructura de la portada d’Aigües de l’Ebre a les comarques de Tarragona.................................................................................................... 7 5.12 Pla Director del Pla d’Emergència Nuclear, exterior a les Centrals Nuclears d’Ascó i Vandellòs (PENTA)....................................................................................................................... 7 6 CARACTERÍSTIQUES DEL TERRITORI __________________________________________ 7\n9 DIVISIÓ POLIGONAL I SISTEMA D’ACTUACIÓ_________________________________________ 17\n9.1 Divisió poligonal............................................................................................................................ 17 9.2 Sistema d’Actuació........................................................................................................................ 17 9.3 Pla d’etapes................................................................................................................................... 17\n6.1 Topografia i usos del sòl................................................................................................................ 7 6.2 Estructura de la propietat............................................................................................................. 7 6.3 Infraestructures existents i serveis afectats.................................................................................. 8 6.3.1 Infraestructures existents 8 8 6.3.2 Serveis afectats 6.3.3. Indemnitzacions 8\n7 ADEQUACIÓ AL MARC URBANÍSTIC _________________________________________ 9\n10 QUADRES DE CARACTERÍSTIQUES __________________________________________ 18\n10.1 Quadre de característiques del pla............................................................................................ 18 10.2 Quadre comparatiu de superfícies i estàndards ........................................................................ 18\n11 SOSTENIBILITAT ECONÒMICA______________________ _______________\n7.1 Pla Territorial Parcial de les Terres de l’Ebre................................................................................. 9 7.2 Pla Director Urbanístic del Sistema Costaner................................................................................ 9 9 7.2.1 Sòl costaner especial CE\n11.1 Cost de les obres d’urbanització, dels honoraris tècnics i de les indemnitzacions.................... 19 11.2 Repercussió dels costos d’urbanització...................................................................................... 20 11.3 Informe de sostenibilitat econòmica ........................................................................................ 21\nEquip redactor : Ponsirenas Puig i Associats, SLP\n1. Situació i àmbit L’àrea objecte del present document urbanístic es troba situada al nord del nucli urbà de l’Ametlla del Mar, anomenat La Cala. Es situa al marge esquerra de la carretera TV‐3025, en sentit nord. Al sud‐oest segueix el camí vell del Perelló i s’ajusta als límits de les finques i al sud‐est limita amb la tanca de l’àrea de peatge de l’autopista. La superfície total de l’àmbit del Pla Parcial Urbanístic és de 303.251 m².\n3. Conveniència i oportunitat : L’aprovació definitiva del P.O.U.M. En data 21/12/2007 fou aprovat inicialment un Pla Parcial previ del sector 22B1 per la Junta de Govern de l’Ametlla de Mar, abans de l’aprovació definitiva del P.O.U.M. (publicada el 9 de novembre del 2010). Aquesta aprovació, va invalidar part de la proposta viària rodada del connexió amb La Cala, o casc antic de l’Ametlla i ha estat forçós replantejar‐se, a més de la vialitat, diversos aspectes com la distribució dels usos comercials complementant la resta de zones comercials a l’entorn de la carretera TV‐3025. Aquestes zones són les que es determinen pel POUM al veí sector d’ampliació del nostre sector 22B1, pel sector 22B2 i per la seva ampliació al Nord. També s’ha variat la localització dels equipaments i l’estructuració dels espais lliures en base a la connectivitat amb el sector d’ampliació del sector 22B1 que ens ocupa cap al Nord, i cap a la Cala de l’Ametlla de Mar pel Sud.\nAixí doncs, aquest “PLA PARCIAL URBANÍSTIC DEL SECTOR 22B1”, o “eixample de la Cala”, ve a substituir i a adaptar la documentació i tramitació redactada i iniciada a l’any 2007, a les directrius obligatòries del PLA D’ORDENACIÓ URBANÍSTICA MUNICIPAL vigent modificant aquells aspectes de l’ordenació que el pla general i la legislació han canviat.\nLa conveniència i oportunitat del present Pla Parcial Urbanístic ve donada per la voluntat municipal d’ordenar el nou “eixample de La Cala”, amb habitatges, equipaments i comerços compatibles amb l’habitatge.\nLa urbanització d’aquest sector s’ha de realitzar amb condicions òptimes : amb carrers amples, amb espai públic de qualitat i facilitant la connectivitat d’aquest sector amb la zona de La Cala.\nAl mateix temps, el desenvolupament d’aquest sector suposarà l’increment de les dotacions públiques amb l’obtenció d’una gran superfície d’espais lliures, al servei, no només del sector, sinó de tot el municipi.\n4. Formulació i tramitació El “PLA PARCIAL URBANÍSTIC DEL SECTOR 22B1”, està promogut per l’Ajuntament de l’Ametlla de Mar. L’equip redactor és Ponsirenas Puig i Associats ,SLP, integrat per Andreu Ponsirenas i Cunillé, Arquitecte, Josep Puig i Sió, Aqquitecte, i amb la col∙laboració de Pilar Baranda Alcàzar, Arquitecta.\nPel que fa referència a la seva tramitació es redacta en compliment del que disposa l’article 85 i següents del TEXT REFÓS DE LA LLEI D’URBANISME aprovat pel Decret legislatiu 1/2010 de 3 d’agost.\n2. Objecte del Planejament El Pla Parcial Urbanístic residencial del sector 22b1 té per objecte l’ordenació detallada i completa dels terrenys inclosos en el seu àmbit territorial per tal de possibilitat el desenvolupament d’aquesta zona.\nEl present PPU del sector 22b1 ve condicionat pel Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de l’Ametlla de Mar i pel compliment de les prescripcions dels informes administratius pertinents realitzats sobre la documentació del Pla Parcial previ del sector 22b1.\nFarem, a continuació, un anàlisi dels informes i convenis dels diferents organismes que afecten el Pla Parcial de l’any 2007 i com a conseqüència, les prescripcions a introduir a la present documentació d’aquest any 2011 : GENERALITAT DE CATALUNYA Direcció General d’Urbanisme Acord : Suspendre l’emissió d’informe, fins que el Pla d’ordenació urbanístic municipal adquireixi vigència.\nCircumstància actual : El P.O.U.M. està aprovat i ja no hi ha obstacle per a la tramitació. 1\nGENERALITAT DE CATALUNYA Direcció General de promoció de l’Habitatge Acord : 1. El Pla Parcial Urbanístic, garantirà les reserves que pretengui el P.O.U.M.\n3. S’han d’aplicar els paràmetres normatius de l’article 7a del Decret 244/2005 de 8 de novembre d’actualització del Pla del dret a l’habitatge 2004 – 2007.\nCircumstància actual : La documentació de la Modificació del Pla Parcial Urbanístic, recull aquestes prescripcions enumerades. CONSELL COMARCAL DEL BAIX EBRE\nDIPUTACIÓ DE TARRAGONA Governació ‐ Urbanisme\nAcord : 1. Es considera inadequada la solució. S’haurà de suprimir la rotonda proposada al Pla Parcial i donar accés des de la rotonda existent del costat sud de la TV‐3025, el que farà necessari modificar‐la.\n2. A la memòria s’ha d’esmentar a més de la reserva de HPO, la reserva del 10 % del sostre de nova implantació per HPO de preu concertat.\n2. S’informa desfavorablement.\nCircumstància actual : S’ha projectat una nova solució mantenint la rotonda actual. GENERALITAT DE CATALUNYA Secretaria per a Mobilitat\nAcord : 1. El sector 22B1 generarà al voltant de 29.581 viatges/dia segons el pla parcial previ.\n2. Caldrà tenir en compte, segons decret 344/2006, que aquells carrils bici que transcorrin per carreteres de doble calçada o de calçada única amb intensitats mitjanes superiors a 3.000 vehicles, hauran de segregar‐se de la via mitjançant mecanismes adequats de protecció.\n1. No es recomanable la connexió de nous cabals a la xarxa de clavegueram\n2. Les aigües residuals han d’anar per gravetat fins al sector Sud on es farà una Estació de Bombeig que impulsarà les aigües fins a l’Estació Depuradora d’Aigües Residuals, vist que l’Agència Catalana de l’Aigua ha d’executar l’actuació Id 1271, es recomana que l’Ajuntament realitzi un estudi per veure si és viable connectar el sector 22b1 al sistema en alta projectat per l’ACA, a l’Estació de Bombeig 4, en lloc de fer un sistema independent que s’haurà de mantenir.\n3. El Pla Parcial Urbanístic (PPU), resta obligat a separar les aigües pluvials de les aigües domèstiques.\nCircumstància actual : S’estava pendent de l’Estudi per si s’havia de connectar al sistema en alta o bé s’havia de realitzar un sistema independent. L’Ajuntament, finalment, va optar per establir un conveni amb l’ACA per a connectar en alta que s’esmenta més endavant. GENERALITAT DE CATALUNYA Direcció General de Comerç\nPrevi : A la proposta de l’any 2007 es repartia l’ús comercial en 17 illes. A la modificació que es presenta a aprovació, l’ús comercial es concentra annex a la carretera TV‐3025 i a les plantes baixes de les unitats edificatòries que limiten el passeig o parc central dels habitatges.\n3. S’informa favorablement sempre que s’assumeixin les correccions indicades.\n4. Durant la fase de projecte s’haurà de presentar un estudi d’avaluació de la mobilitat amb els continguts de l’article 14 del Decret 344/2006 per tal de que sigui informat per la Direcció General de Carreteres.\nCircumstància actual : Es considera que el sector 22B1 seguirà generant aproximadament els mateixos viatges/dia doncs s’ha mantingut la mateixa superfície comercial i d’habitatges, tant al primer Pla Parcial com a la present Modificació. S’assumeixen les correccions indicades a l’informe i que es realitzi un nou estudi d’avaluació en la fase de projecte que es tramitarà a la Direcció General de Carreteres. Malgrat que el decret 344/2006 diu que per a les revisions i modificacions del planejament urbanístic derivat aquets estudis s’han d’incloure sempre que tinguin per objectiu la implantació de nous usos o activitats, que no és el nostre cas, acompanyem amb la Modificació del P.P., una modificació de l’anterior estudi de Mobilitat.\nAcord : • Informe favorable sempre que s’acompleixi que les afeccions de la “Conducció principal” i “ramal a\nAcords : 1. Corregir la referència al Decret 379/2006 pel qual s’aprova el PTSEC 2006‐2009.\n2. L’informe era favorable si es recollien les anteriors prescripcions.\nCircumstància actual : La Modificació que es presenta l’haurà d’informar, la Direcció General de Comerç.\nl’Ametlla” siguin tractats en un projecte constructiu que haurà de ser consensuat i aprovat pels Serveis Tècnics del CAT i assumit per la part promotora del sector.\nCircumstància actual : És equivalent la situació al respecte d’aquest organisme tant pel Pla Parcial de l’any 2007, com per la Modificació de l’any 2011. 2\nGENERALITAT DE CATALUNYA Departament de Medi Ambient. Àrea del Medi Natural\nADIF Urbanisme e Inventario\nAcord : 1. L’àmbit d’actuació no afecta cap espai protegit, cap camí ramader ni cap Forest Pública.\nAcord : • No es formula cap objecció urbanística a l’aprovació.\n2. S’informa favorablement.\nCircumstància actual : Es mantenen les condicions que van portar a avaluar favorablement l’Informe de Sostenibilitat Ambiental. GENERALITAT DE CATALUNYA Oficines de Gestió Ambiental Unificada (OGAU) Acord : 1. S’ha d’acomplir en general la legislació de caràcter ambiental i en particular, caldrà observar amb atenció les classificacions establertes en els annexos que contenen les següents normes : • Llei de prevenció i control de la contaminació (16/2002). • Decret del Reglament de desplegament de la Llei d’intervenció integral de l’administració ambiental (136/1999). • Reial Decret d’avaluació d’implantació ambiental (1302/1986).\nCircumstància actual : No hi ha inconvenient en el compliment de les Lleis, reglament i annexos. AGÈNCIA DE PROTECCIÓ DE LA SALUT Servei Regional de les Terres de l’Ebre\nAcord : • Revisat l’apartat d’aigua i clavegueram del Pla Parcial no podem arribar a cap conclusió, ja que no és l’objecte de l’obra.\nCircumstància actual : Es mantenen les condicions d’origen. GAS NATURAL Distribución Acord : • No hi ha instal∙lacions d’aquesta Companyia a la zona.\nCircumstància actual : Idèntica. CONVENI AJUNTAMENT DE L’AMETLLA DE MAR I AGÈNCIA CATALANA DE L’AIGUA\nAcord : • L’Ajuntament de l’Ametlla de Mar aportarà a l’Agència Catalana de l’Aigua per a la inversió en sanejament en alta l’import de 1.137.933 € s/IVA. Un cop aprovat el projecte de reparcel∙lació del sector 22b1, que correspongui la part de cost corresponent al sanejament en alta, l’Ajuntament de l’Ametlla de Mar ingressarà aquest import en el termini de 3 mesos.\nAcord : • “El tècnic que subscriu no proposa que el DAR no presenti cap al∙legació a l’aprovació del Pla Parcial Urbanístic del sector de sòl urbanitzable delimitat 22B1 de l’ametlla de Mar tenint en compte els comentaris anteriorment exposats”. Circumstància actual : Es mantenen les condicions favorables avaluades per l’enginyer que informà en el seu dia.\nCircumstància actual : Idèntica.\nCODEX Protecció arqueològica\nConclusions : • No es planteja l’aplicació de cap tipus de mesura correctora.\n• L’element nº 5, barraca de vinya, es planteja recuperar‐lo dins de l’urbanisme que s’hagi de projectar en aquesta zona, en un àrea verda. En cas de no ser possible caldria dur a terme una acurada documentació fotogràfica i planimètrica abans, de procedir a la seva eliminació.\nCircumstància actual : No es creua inferiorment les infraestructures ferroviàries. AQUALIA\nAcord : • Informar favorablement, sempre que es busqui una solució a la problemàtica de saturació de l’EDAR en els mesos d’estiu. Circumstància actual : Idèntica GENERALITAT DE CATALUNYA Departament d’Agricultura, Alimentació i Acció Rural\n(...) Així, en exercici de la competència urbanística, es procedeix a modificar i completar determinats aspectes de la Llei 2/2002, de 14 de març d’Urbanisme, amb la finalitat principal de fomentar l’accés de la població a l’habitatge, la sostenibilitat en l’ús del territori i l’autonomia local”.\n5. Marc urbanístic i legal La legislació i normativa que actualment són d’aplicació en l’àmbit del Pla Parcial 22b1, són :\nDecret legislatiu 1/2010 de 3 d’agost, pel qual s’aprova Text Refós de la Llei d’urbanisme.\nDecret 305/2006, de 18 de Juliol pel qual s’aprova el Reglament de la Llei d’urbanisme.\nAquest criteri es reflexa en els articles 3 i 9 del DL 1/2010 en els quals es defineixen, respectivament, el concepte de desenvolupament sostenible i les directrius or al planejament urbanístic :\nEl Pla Territorial General de Catalunya.\nPla Territorial Parcial de les Terres de l’Ebre.\nEl Pla Director urbanístic del sistema costaner (PDUSC).\nPla Director Urbanístic del Sistema Costaner integrat pels sectors de sòl urbanitzable delimitat sense pla parcial aprovat (PDUSC 2).\nPla d’Espais d’interès Natural de Catalunya (PEIN).\nPla d’Infraestructures del Transport de Catalunya (PITC).\nPla Territorial Sectorial de l’energia eòlica a Catalunya.\nPla Territorial Sectorial d’equipaments comercials (PTSEC).\nRevisió del Pla especial de protecció de la infraestructura de la portada d’Aigües de l’Ebre a les comarques de Tarragona”.\nPla Director del Pla d’Emergència Nuclear, exterior a les Centrals Nuclears d’Ascó i Vandellòs (PENTA).\nPla d’Ordenació Urbanística Municipal.\n“Article 3. Concepte de desenvolupament sostenible 1. El desenvolupament urbanístic sostenible es defineix com la utilització racional del territori i el medi ambient, i comporta conjuminar les necessitats de creixement amb la preservació dels recursos naturals i dels valors paisatgístics, arqueològics, històrics i culturals, a fi de garantir la qualitat de vida de les generacions presents i futures. 2. El desenvolupament urbanístic sostenible, atès que el sol és un recurs limitat, comporta també la configuració de models d’ocupació del sòl que evitin la dispersió en el territori, afavoreixin la cohesió social, considerin la rehabilitació i la renovació en sòl urbà, atenguin la preservació i la millora dels sistemes de vida tradicionals en àrees rurals i consolidin un model de territori globalment eficient. 3. L’exercici de les competències urbanístiques ha de garantir, d’acord amb l’ordenació territorial, l’objectiu de desenvolupament urbanístic sostenible”. “Article 9. Directrius per al planejament urbanístic 1. Les administracions amb competències en matèria urbanística han de vetllar perquè les determinacions i l’execució del planejament urbanístic permetin assolir, en benefici de la seguretat i el benestar de les persones, uns nivells adequats de qualitat de vida, de sostenibilitat ambiental i de preservació enfront dels riscos naturals i tecnològics. 2. És prohibit d’urbanitzar i d’edificar en zones inundables i en zones de risc per a la seguretat i el benestar de les persones, salvant les obres vinculades a la protecció i la prevenció dels riscs. 3. El planejament urbanístic ha de preservar els valors paisatgístics d’interès especial, el sòl d’alt valor agrícola, el patrimoni natural i la identitat dels municipis, i ha d’incorporar les prescripcions adequades perquè les construccions i les instal∙lacions s’adaptin a l’ambient on estiguin situades o bé on s’hagin de construir i no comportin un demèrit per als edificis o les restes de caràcter històric, artístic, tradicional o arqueològic existents a l’entorn. 4. El planejament urbanístic ha de preservar de la urbanització els terrenys de pendent superior al 20 % sempre que això no comporti la impossibilitat absoluta de creixement dels nuclis existents. 5. La pèrdua de valors forestals o paisatgístics de terreny com a conseqüència d’un incendi no pot fomentar la modificació de la seva classificació com a sòl no urbanitzable. 6. Si l’avaluació d’impacte ambiental és preceptiva, el planejament urbanístic ha de contenir les determinacions adequades per a fer efectives les mesures que contingui la declaració corresponent. 7. Les administracions urbanístiques han de vetllar perquè la distribució en el territori dels àmbits destinats a espais lliures i a equipament s’ajusti a criteris que en garanteixin la funcionalitat en benefici de la col∙lectivitat”.\n5.1. Decret legislatiu 1/2010, Text Refós de la Llei d’urbanisme i Decret 305/2006, Reglament de la Llei d’urbanisme\nEl D1/2010 conté el text refós de la Llei 2/2002 d’Urbanisme i la Llei 10/2004 de modificació de la llei d’urbanisme, pel foment de l’habitatge assequible, de la sostenibilitat territorial i de l’autonomia local, derogant per tant aquestes dos lleis però evidentment mantenint les seves determinacions i també els criteris que les varen fonamentar i que es varen exposar en els seus preàmbuls.\nAixí, en el preàmbul de la Llei 2/2002, es posa clarament de manifest el seu compromís amb el desenvolupament sostenible, destacant‐lo com un dels tres eixos vertebradors de la Llei :\n“Aquesta Llei es pronuncia clarament a favor d’un desenvolupament urbanístic sostenible, sobre la base de la utilització racional del territori, per a comptabilitzar el creixement i el dinamisme econòmics necessaris amb la cohesió social, el respecte al medi ambient i la qualitat de vida de les generacions presents i futures”.\nEn el preàmbul de la Llei 10/20042, s’estableix :\n“L’articulació del territori català com una realitat ambientalment sostenible, funcionalment eficient, econòmicament competitiva i socialment cohesionada ha de ser el principal objectiu de l’acció dels poders públics i de la normativa en matèria d’urbanisme i d’ordenació del territori. Per avançar cap aquests fins, imprescindibles a l’hora de garantir el benestar de les generacions presents i de les venidores, cal promoure un model d’urbanització que es caracteritzi, en termes generals, per la compacitat dels assentaments, la diversitat de les seves funcions i el caràcter socialment integrat de la seva població.\nEls drets dels propietaris o propietàries en àmbits de sòl urbanitzable delimitat, s’estableixen en els articles 44 i 45 del DL 1/2010.\nEl desenvolupament del sòl urbanitzable s’estableix en els art. 65 i 66 del DL 1/2010 i en els articles 79 i 89 del decret 305/2006, de 18 de juliol, pel qual s’aprova el Reglament de la Llei d’urbanisme.\nLes condicions de projecte d’urbanització s’estableix en el seu article 72 del DL/2010 i en els articles 96 i 97 del Reglament de la Llei d’urbanisme.\nEn quan a la tramitació dels plans parcials urbanístics que afecten a un sòl terme municipal es d’aplicació l’establert en el art. 81 del DL/2010.\nEn quan a la vigència del planejament urbanístic i a la seva modificació és d’aplicació l’establert en el art. 92, 94 i 95 del DL/2010. 4\nPla Parcial Urbanístic del sector 22b1 5.2. Decret Llei 1/2007, de 16 d’octubre, de mesures urgents en matèria urbanística.\nLa incidència de la Llei estatal de sòl a la legislació urbanística catalana ha provocat la necessitat d’adequació de la normativa catalana vigent per tal d’evitar conflictes jurídics i donar coherència al conjunt de la legislació urbanística aplicable.\nUn dels principals canvis normatius d’aplicació en el PPU 22b1 és la Reserva d’habitatge de protecció pública que passa a ser, com a mínim, el sòl corresponent al 30 % del sostre que es qualifica com a ús residencial. D’aquest 30 %, un 20 % s’ha de destinar a habitatges amb protecció oficial de règim general i de règim especial i un 10 % a habitatges amb protecció oficial de preu concertat.\n5.3. Decret Llei 1/2010, Text Refós de la Llei d’urbanisme\nEl govern va aprovar el 3 d’agost un decret legislatiu que incorporava la totalitat de les modificacions introduïdes en la legislació urbanística des de l’aprovació de la Llei d’Urbanisme de 2004 i el posterior Text Refós de 2006. Diu a la seva presentació : “Els processos de transformació urbanística comporten sempre un conjunt d’exigències bàsiques de caràcter administratiu i, alhora, reflecteixen el context polític expressat en la voluntat del legislador. El Govern de Catalunya ha volgut en els darrers set anys definir una política urbanística que incorpori els criteris generals del Programa de Planejament Territorial concretats en els set plans territorials parcials, i que busqui reduir i minimitzar el consum de sòl, racionalitzar el creixement i ajustar a una estricta proporcionalitat els marges dels municipis per al seu propi desenvolupament. No només això, sinó que s’hi sumen les directrius que es desprenen de les lleis de la mobilitat i el paisatge que conformen, conjuntament amb els plans i les lleis territorials i urbanístiques, un cos de doctrina al servei de la cohesió territorial i social”.\n5.4. Decret legislatiu 1/2010, Text Refós de la Llei d’urbanisme i Decret 305/2006, Reglament de la Llei d’urbanisme\nEl Pla Territorial General de Catalunya, aprovat per la Llei 1/1995, és l’instrument que defineix els objectius d’equilibri territorial d’interès general per a Catalunya i els estructura per aconseguir el desenvolupament sostenible i la preservació del medi.\nAixí mateix, el Pla Territorial General estableix sis àmbits d’aplicació dels plans territorials parcials, a l’efecte del que determina l’article 12 de la Llei 23/1983. Un dels àmbits definits pel Pla Territorial General és el de les Terres de l’Ebre que abraça les comarques del Baix Ebre, el Montsià, la Ribera d’Ebre i la Terra Alta.\nSegons la Secretaria per a la Planificació Territorial de la Generalitat de Catalunya per desenvolupar de manera coherent aquest procés, caldrà que l’elaboració dels diversos plans territorials parcials es faci d’acord amb un mateix model de document i sota uns mateixos criteris d’ordenació del territori. El Territorial General de Catalunya, a revisar, no aporta, en data d’avui aquests criteris. Caldran doncs, noves referències en les quals inscriure el treball de planejament fraccionat en diversos àmbits. El document Estratègia Territorial Europea aporta un interessant discurs sobre el desenvolupament equilibrat i sostenible que permet actualitzar el marc ideològic de la Llei de 1983 i suplir algunes insuficiències del Pla Territorial General vigent. Sobre aquestes bases, però sobretot a partir de l’observació i la valoració del que ha succeït en el territori de Catalunya en les darreres dècades, s’han formulat els quinze criteris que, com a punts de recolzament dels treballs de planejament a realitzar, es presenten a continuació (Secretaria per a la Planificació Territorial de la Generalitat de Catalunya, 2004) com a referents ideològics d’aquesta futura ordenació :\nProtegir els espais naturals, agraris i no urbanitzable en general com a components de l’ordenació del territori.\nPropiciar la convivència d’activitats i habitatges a les àrees urbanes i racionalitzar la implantació de polígons industrials o terciaris.\nEl creixement urbà ha de reforçar una estructura nodal del teritori.\nLa mobilitat és un dret no una obligació.\nIntegrar Catalunya en el sistema de xarxes urbanes i de transport europees mitjançant infraestructures concordants amb la matriu territorial.\n5.5. El Pla Territorial Parcial de les Terres de l’Ebre\nL’objectiu del Pla Territorial Parcial de les Terres de l’Ebre és assegurar un desenvolupament sostenible i en harmonia amb el medi a les comarques del Baix Ebre, la Ribera d¡Ebre, el Montsià i la Terra Alta que permeti que la població assoleixi un nivell de qualitat de vida equiparable a l’estàndard català. Amb aquesta finalitat, el Pla territorial planteja un conjunt de mesures estructurals i estratègiques sobre l’organització dels sistemes territorials, fixa un marc de referència per al desenvolupament de les revisions dels plans generals d’ordenació urbana i, en desenvolupament del Pla d’espais d’interès natural, assenyala les mesures de protecció complementàries sobre el medi i en especial les accions per incidir en l’equilibri d’aquest sistema natural tan dinàmic que és el delta de l’Ebre. El Pla territorial pretén contrarestar les condicions crítiques per a aquest desenvolupament com són :\nUna demografia fortament envellida, especialment a les comarques i nuclis de la Terra Alta i de la Ribera d’Ebre.\nUna estructura agrària en molts llocs necessitada de transformacions profundes, amb una forta dependència de monocultius cosa que confereix una gran inseguretat a les bases econòmiques locals com a conseqüència de les fluctuacions anuals conjunturals.\nUn nivell d’industrialització intern baix, resultat de l’estructura socioeconòmica heretada i del procés d’acumulació de capital sofert.\nUna estructura de serveis endarrerida respecte a la que ofereixen altres indrets de Catalunya.\nUna base turística també feble en relació amb la que presenten altres fronts costaners mediterranis de Catalunya i de les zones de muntanya.\nEl conjunt de mesures per capgirar en profunditat aquest estat de coses s’ordenen en diferents camps de l’actuació pública i privada, les quals es reforcen mútuament. Això fa que aquelles actuacions de menors efectes es compensin pels resultats directes d’altres canvis proposats. En tot cas, cal aplicar un conjunt de mesures perquè l’efecte abraci tot el territori ja que les dinàmiques no es desprendran d’un sol factor, sinó del complex proposat.\n5.7. Pla Director Urbanístic del Sistema Costaner integrat pels sectors de sòl urbanitzable delimitat sense pla parcial aprovat (PDUSC 2).\nEls objectius del Pla territorial traslladats al perfil demogràfic plantejat com a assolible a l’horitzó 2016, vint anys després de l’inici dels treballs, fixen la població en 182.000 habitants per a l’any 2016 poden semblar, a molts, massa allunyades de les que el Pla territorial general fixava en 240.000 per a l’any 2026, per a una Catalunya de 7.500.000 habitants. Això no obstant, la dimensió és idèntica si sabem situar aquestes xifres en la seva situació relativa real i llegir‐les en relació amb el que signifiquen de dimensionament de la infraestructura i de la ciutat construïda necessària per a poder assegurar l’assoliment de la xifra censal de 182.000 habitants que el Pla territorial planteja com a referència per a l’any 2016.\nEl Pla territorial parcial de les Terres estableix com a línies estratègiques : • L’estructura en sistemes urbans • L’activitat econòmica • La política de sòl\n5.6. El Pla Director Urbanístic del Sistema Costaner (PDUSC)\nEl Pla Director Urbanístic del Sistema Costaner (PDUSC) va ser aprovat definitivament per resolució del conseller de Política Territorial i Obres Públiques de la Generalitat de Catalunya de data 25 de maig de 2005. Es tracta d’un pla urbanístic d’àmbit supramunicipal que persegueix, com a objectiu general, identificar i preservar els espais costaners que encara es mantenen lliures de la transformació urbanística, classificats en els plans municipals com a sòl urbanitzable no delimitat i sòl no urbanitzable.\nDe forma concreta, el pla pretén aconseguir els següents objectius específics : • Impedir la consolidació de barreres urbanes entre els espais interiors i els del sistema costaner. • Protegir els valors dels espais costaners : ambientals, paisatgístics, culturals, científics, agrícoles, forestals, ramaders o per raó de llurs riqueses naturals. • Garantir l’efectivitat de les limitacions o servituds per a la protecció del domini públic marítimo‐terrestre. • Millorar la qualitat de vida per raó de la funcionalitat dels espais costaners com àmbits de reequilibri home‐natura, del manteniment d’un recurs turístic bàsic i del recolzament de la biodiversitat en connectar els espais de l’interior amb els del litoral. Per a dur a terme aquests objectius, el Pla estableix un seguit de categories de sòl per a les quals defineix un règim d’ús específic. • CPEIN : espais PEIN, amb règim d’ús establert per la normativa específica o règim d’ús C1 en tot allò que comporti major nivell de protecció (art. 11.1). • C1 : espais amb valor de connector entre l’àmbit litoral i l’interior (art. 12.2), amb règim d’ús vinculat a la naturalesa rústica que no exigeix obres o instal∙lacions (art. 11.2). • C2 : espais no urbanitzables pròxims a la ribera del mar (art. 12.2), amb règim d’ús de sòl no urbanitzable amb determinades restriccions (art. 11.3).\nAquest pla va ser aprovat definitivament el 16 de desembre de 2005 mitjançant resolució del Conseller de Política Territorial i Obres Públiques de la Generalitat de Catalunya. Els objectius del PDUSC‐2 es sintetitzen en : identificar, protegir i posar en valor els espais costaners classificats de sòl urbanitzable delimitat sense Pla Parcial aprovat, compresos total o parcialment dins de la franja de 500 metres a comptar des de la zona marítima terrestre, i establir les determinacions necessàries sobre el seu desenvolupament urbanístic sostenible per tal de preservar aquells espais de major interès, un cop valorades les necessitats del creixement del municipi.\nEl sector 22B1 no es troba afectat pel PDUSC 2.\n5.8. Pla d’Espais d’Interès Natural de Catalunya (PEIN)\nLa llei 12/85 d’espais naturals va proposar la creació d’una xarxa d’espais naturals a nivell bàsic per a tos Catalunya, la qual es va materialitzar a través del Decret 328/1992 d’aprovació del PEIN.\nL’objectiu del Pla és delimitar i establir les directrius per a la protecció bàsica dels espais naturals en l’àmbit de Catalunya – recollint les mostres més representatives de la diversitat biològica dels sistemes naturals del país‐, la conservació dels quals cal garantir d’acord amb els seus valors científics, ecològics, paisatgístics, culturals, socials, didàctics i recreatius. El pla té caràcter normatiu pel que fa als espais naturals incloses en el mateix i per les normes adjuntes, les quals regules específicament els usos i les activitats permeses en el conjunt dels diversos espais.\nEl Pla d’espais d’interès natural estableix dos espais protegits dins el terme municipal de l’Ametlla de Mar (Plana de Sant Jordi i Cap de Santes Creus), els quals van ser definitivament delimitats mitjançant l’aprovació del seu pla especial de delimitació (resolució MAH/39/2005, d’11 de gener). No inclouen l’àrea a desenvolupar del sector 22B1.\n5.9. Pla d’Infraestructures del Transport de Catalunya (PITC)\nÉs convenient que el sector 22B1 incorpori les previsions infraestructurals del Corredor del Mediterrani (reserves i franja de protecció) de l’autopista AP‐7.\n5.10. Pla Territorial Sectorial de l’energia eòlica a Catalunya\nEl Decret 174/2002, d’11 de juny, regulador de la implantació de l’energia eòlica a Catalunya es va aprovar amb l’objectiu de definir els criteris ambientals i energètics que han de regir la instal∙lació dels parcs eòlics i harmonitzar aquesta instal∙lació amb la protecció del patrimoni natural i cultural.\nC3 : espais que integren i recolzen la unitat del sistema costaner (art. 12.2), per als quals es preveu un règim de sòl no urbanitzable (art. 11.4).\nCom a eina bàsica per a definir els requisits ambientals dels parcs eòlics, el decret proposa, en el seu article 4 i següents, la creació del Mapa d’implantació ambiental de l’energia eòlica a Catalunya, el qual s’aprova en el marc del Pla territorial sectorial de la implantació ambiental de l’energia eòlica.\nEl sector “”B1 és afectat parcialment pel PDUSC i la manera com influeix en aquest PPU pot consultar‐se a l’apartat 7.\nAixí doncs, el mapa d’implantació de l’energia eòlica s’aprova amb naturalesa de pla territorial sectorial i esdevé, en conjunt amb el pla, un instrument d’ordenació territorial d’aplicació ambiental de l’energia eòlica.\nEl Mapa d’implantació de l’energia eòlica (d’ara endavant Mapa) zonifica el territori d’acord amb el grau de sensibilitat del patrimoni natural i de la fauna existent i defineix, per a cada nivell de sensibilitat, instruments adients per a minimitzar l’impacte de les instal∙lacions eòliques sobre el patrimoni natural, cultural i paisatgístic. Així, divideix el territori en 3 zones :\nZona compatible. S’aplica el règim de llicència ambiental (Llei 3/1998).\nZona d’implantació condicionada. L’existència de valors naturals i culturals exigeix una declaració d’impacte ambiental (DIA) positiva per a cada projecte i l’establiment, en cada cas, de mesures correctores que minimitzin l’impacte. El procés de llicència ambiental haurà d’incorporar el procediment d’avaluació d’impacte ambiental.\nZona incompatible, exclosa de la implantació de parcs eòlics atesa la protecció prioritària de l’espai.\nEn l’avaluació del grau pertorbació dels parcs eòlics sobre el patrimoni natural, el pla territorial ha tingut especial cura en la fragilitat dels ocells rapinyaires, especialment afectats per la instal∙lació dels parcs eòlics degut a la mort per col∙lisió o electrocució, abandonament dels sectors de cria, etc.\n5.11. Revisió del Pla especial de protecció de la infraestructura de la portada d’Aigües de l’Ebre a les comarques de Tarragona”\nEl pla qualifica de Serveis Tècnics aquells emplaçaments on s’ubica o hi ha previst ubicar qualsevol element de la xarxa de subministrament del Consorci d’aigües de Tarragona. A més assenyala i regula la franja de protecció d’aquesta infraestructura hidràulica que cal conservar lliure d’edificació.\n5.12. Pla Director del Pla d’emergència Nuclear, exterior a les Centrals Nuclears d’Ascó i Vandellòs (PENTA)\nAquest Pla Director del PENTA va ser aprovat per adaptar el Pla d’Emergència Nuclear de Tarragona, (PENTA), al Pla Bàsic d’Emergència Nuclear (PLABEN), aprovat pel Real Decret 1546/2004, de 25 de juny. La seva publicació es va realitzar mitjançant la resolució de 14 de juny de 2006, de la Subsecretària, amb la que es va disposar la publicació de l’Acord del Consell de Ministres, de 9 de juny de 2006, pel qual es van aprovar els Plans Directors corresponents als Planes d’Emergència Nuclear Exteriors a les Centrals Nuclears.\nDegut a l’existència a nuclis propers de centrals nuclears,als termes municipals d’Ascó i Vandellòs –Hospitalet de l’Infant, és necessari tenir la previsió d’actuacions de preparació i resposta per fer front als accidents que condueixin a situacions “d’emergència nuclear”, aquestes es recullen al Pla Director del PENTA.\nDins del Pla Director s¡estableix la necessitat de redactar el Pla d’Actuació Municipal d’Emergència Nuclear (PAMEN) i la responsabilitat del director del PAMEN (l’alcalde del municipi) ha de garantir i dirigir la participació de la seva organització en les activitats d’implantació i manteniment de l’eficàcia del PENTA i facilitar la realització de les activitats del PENTA que es desenvolupin al seu municipi, entre les quals :\nL’objectiu d’aquest pla és la protecció de les infraestructures de la portada d’aigües de l’Ebre a les comarques de Tarragona que estan explotades per el Consorci d’Aigües de Tarragona.\nPer a l’àmbit de l’Ametlla de Mar i les seves perifèries, el Mapa distingeix tres zones incompatibles i una zona d’implantació condicionada. El sector 22B1 no es troba afectat per aquest planejament, de manera que hi seria compatible la instal∙lació d’un parc eòlic.\nAlertar, informar i donar avisos a la població.\nTransmetre, rebre i registrar les comunicacions durant l’emergència.\nCol∙laborar amb els serveis dels grups operatius en l’aplicació de les mesures de protecció a la població.\nFacilitar la distribució de les substàncies per a la profilaxis radiològica.\nFacilitar l’evacuació de la població, en cas necessari.\n6.1. Topografia i usos del sòl\n23B 24 25 25B 26 27 28 29 30 31 32 33 34 34B 35 36 36B 37 38 39 39B 39C 39D 40 40B 41 42 43 44\n076 076 076 076 076 076 076 076 076 076 076 076 076 076 049 049 049 049 049 077 049\n00008 00007 00009 00006 00010 00005 00004 00018 00017 00016 00012 00011 00013 00014 00001 00009 00010 00029 00030 00026 00014\nEl sector presents un relleu suau que s’inclina cap al mar i cap a l’est. Els pendents són suaus, al voltant del 2,8 %, en tot l’àmbit.\nLa majoria dels terrenys del sector es troben afectats per comunitats agrícoles d’oliveres, ametllers i garrofers i per vegetació ruderal. També es localitzen diverses construccions, tant d’ús residencial, com d’emmagatzematge i/o industrial. A la part sud‐oest del sector trobem els nous equipament esportius, com ara el nou camp de futbol amb gespa artificial.\n6.2. Estructura de la propietat\n6. Característiques del territori\nS’adjunta la següent taula que inclou les finques afectades pel pla parcial del sector 22B1 i els seus respectius propietaris. Nº Polígon Parcel.la Superfície total Propietari (ha) 1 048 00016 4,5951 VILA PIZA RAFAEL 2 048 00017 0,3478 BOYER LLAMBRICH JACINTO 3 048 00018 1,0965 BOYER VERNET JOSEFA 4 048 00030 0,5851 GARCIA BORRAS ALFONSO 4B 201 m² GARCIA BORRAS ALFONSO 5 048 00015 0,9517 CALLAU PALLARES ANTONIO 5B 289 m² CALLAU PALLARES ANTONIO 6 048 00031 0,9460 BRULL MARGALEF MANUEL 7 048 00032 0,8625 GARCIA VEGA JUAN 7B 70 m² GARCIA VEGA JUAN 8 048 00033 0,5227 TOMAS BRULL ENRIQUE 9 048 00041 0,3836 FERRE BRULL FRANCISCO 9B 75 m² FERRE BRULL FRANCISCO 10 048 00034 0,9148 MOLINE SUBIRATS DOLORES 10B 92 m² MOLINE SUBIRATS DOLORES 11 048 00035 1,0982 BRULL MARGALEF MARIA 12 048 00036 1,0861 BRULL FIGUERES JOSEFA 13 048 00037 1,3958 BRULL FIGUERES JOSEFA 14 048 00006 2,0704 BALFEGO PASTO ENRIQUETA 15 048 00013 0,1496 REBULL PIJUAN SEBASTIAN 15B 87 m² REBULL PIJUAN SEBASTIAN 16 048 00040 0,1743 ESCODA LLAUDI DAMIAN 17 048 00010 0,4200 SAMARRA PASTO PEDRO 18 048 00042 0,1628 MARTI BALFEGO TOMAS 19 048 00009 0,4355 GARCIA BARBA ENRIC 19B 80 m² GARCIA BARBA ENRIC 20 048 00043 0,3691 GONZALEZ BONFILL MARIA‐DOLORES (C.B.4) 21 048 00039 0,9560 DOMINGO SENTIS RAMON 21B 66 m² DOMINGO SENTIS RAMON 22 048 00008 0,9367 PALLARES LABORIA RICARDO 23 048 00007 0,6129 FIGUERES FORNE LUCRECIA\nSuperfície total (ha) 48 m² 0,6025 0,7797 167 m² 0,4669 0,9403 2,3272 0,4764 0,2987 0,1330 0,1318 0,1523 0,3528 101 m² 0,0281 0,2710 20 m² 0,7856 0,0782 2,2912 264 m² 264 m² 22 m² 2,1088 110 m² 0,2689 0,0605 1,3196 1,0218\nPropietari FIGUERES FORNE LUCRECIA SAMARRA FORNE PEDRO CALLAU SAMARRA ADELA CALLAU SAMARRA ADELA GASULL PASTO JOSE SAMARRA BORRAS ENCARNACION DE ORIOL BAYO MARIA TERESA TOMAS BORRAS LORENZO LLAO FORNER ANTONIA GASENI FORTUNA MANUEL GASENI FORTUNA JUAN GASENI FORTUNA JAIME GONZALEZ BORRAS RAMON GONZALEZ BORRAS RAMON ORIOL AMIGO DE IBERO DAMIAN GASENI FORTUNA JOSE ANTONIO GASENI FORTUNA JOSE ANTONIO MAÑE VILA JULIO BRULL MARGALEF MANUEL VILA PIZA RAFAEL VILA PIZA RAFAEL VILA PIZA RAFAEL VILA PIZA RAFAEL PEDROLA SEGARRA JUANA DOLORES PEDROLA SEGARRA JUANA DOLORES GARCIA VILA BAUTISTA PRIME LLAO VICENTE PRIME LLAO VICENTE FONT BALFEGO RAMON\n6.3. Infraestructures existents i serveis afectats 6.3.1 Infraestructures existents\nLa superfície del sector no engloba cap infraestructura viària general existent, però el seu límit llinda amb l’autopista AP‐7 pel sud i la carretera TV‐3025 per l’est. Pel que fa a la carretera TV‐3025 el sector connecta amb l’actual rotonda pel Nord, mitjançant un vial en direcció Llevant‐Ponent, i amb l’actual rotonda pel sud, mitjançant una ròtula interna que resoldrà l’enllaç amb el vial principal del sector, paral∙lel al mar, cap al sector 22b2 de les Roques Daurades, i amb el ramal de sortida del peatge de l’autopista. El sector es veu afectat pels dominis i límits d’edificació d’aquests dos eixos de comunicació.\nPel que fa a la carretera TV‐3025, té un domini públic de 3m a banda i banda, així com un límit d’edificació situat a 25m de l’aresta exterior de l’explanació de la calçada. L’autopista AP‐7 té un domini de 14m, un límit de servitud de 25m i el límit d’edificació situat a 25m de l’aresta exterior de la plataforma. 8\n6.3.2 Serveis afectats\nUn dels serveis afectats pel desenvolupament del sector són les xarxes aèries de mitja tensió que creuen per la zona que aquest ocupa. Aquestes línies de mitja tensió són les que alimentaran en un futur les estacions transformadores del sector, on es passarà la mitja tensió a baixa.\nAniran soterrades seguint la traça dels vials al llard de tot el sector per acabar pel mateix punt que actualment. Tant a l’entrada com a sortida de sector caldrà disposar de torres elèctriques que passin les línies aèries actuals a soterrades en el sector.\nUn altre servei que es veurà afectat serà el tub del Consorci d’Aigües de Tarragona (CAT) que passa pel sud del sector paral∙lel a l’autopista AP‐7. Es tracta d’un tub de transport d’aigua des de la captació de l’Ebre fins als diferents municipis de la província de Tarragona que abasteix. Només l’afectarà l’avinguda 22b1, pel que caldrà dur a terme un desviament del tub.\nEn converses mantingudes amb els responsables, s’ha determinat que l’afectació era raonable i que es podria dur a terme. A la valoració econòmica del final de la present memòria s’inclou la valoració estimada del cost d’aquesta operació.\nDins de l’àmbit del sector s’hi troben diverses edificacions amb diferents usos : residencials, de petits magatzems d’ús agrícola i d’altres en desús.\nMesurant la superfície de sostre de l’ortofotomapa, s’obtenen aproximadament 3000 m² de sostre construïts. Degut que en la fase de la tramitació en que ens trobem no disposem de les dades necessàries per a realitzar una valoració acurada, suposarem un preu mitjà de 700 €/m²s (estimació d’una mitjana de valors de construcció després d’aplicar depreciació). Amb aquestes xifres s’obtindria un cost d’indemnitzacions de 2.100.000 €.\nAquest valor es té en compte en l’apartat d’informe de sostenibilitat econòmica per estimar les repercussions i demostrar la viabilitat del projecte.\nEn el següent ortofotomapa s’observen les edificacions a que fa referència aquest apartat.\n7. Adequació al marc urbanístic 7.1. Pla Territorial Parcial de les Terres de l’Ebre\nEstableix un seguit de determinacions que afecten l’àmbit del PPU del sector 22b1 però cal considerar d’entrada que al PTPTE hi ha algunes previsions que en l’actualitat ja s’han sobrepassat. Així a l’article 21 es planteja un horitzó demogràfic pel sistema l’Ametlla/Perelló de 8.047 habitants el 2016. L’any 2006 el conjunt de població d’aquest sistema era de 9.428 habitants segons dades de l’IDESCAT.\nAcompleix la densitat establerta en el nou P.O.U.M. aprovat. (55 hab/Ha)\n7.2. Pla Director Urbanístic del Sistema Costaner\nL’àmbit del sector 22b1 es troba parcialment afectat per aquest pla, tal i com es pot comprovar en el plànol d’informació corresponent. Tot seguit s’indiquen les afeccions i la manera com s’han considerat i resolt. 7.2.1 Sol costaner especial CE :\nTot seguit s’anomenen les prescripcions de l’article 18 (en cursiva) que afecten aquest àmbit i la manera com s’ha considerat :\n18.2. L’edificabilitat bruta dels sectors urbanitzables objecte de transformació situats a la zona d’influència, no podrà ser superior a la mitjana de l’edificabilitat bruta assignada pel planejament general al conjunt del sòl urbanitzable delimitat en tot el municipi. 9\nL’edificabilitat bruta global del sector 22b1, motivada per la vocació de primera residència del sector, és de 0,58 m² sostre/ m² sòl, superior al promig del conjunt de Sòl Urbanitzable Delimitat (SUD) del POUM (0.38). Malgrat tot, s’ha incorporat aquesta prescripció del Pla Director Urbanístic del Sistema Costaner (PDUSC), reduint l’edificabilitat en la part del sector de categoria Costaner Especial (CE), de manera que l’edificabilitat bruta de l’esmentada area és igual aproximadament a la mitjana de la totalitat de sòls urbanitzables delimitats del municipi. 18.4. Els espais lliures públics, bé siguin sistemes urbanístics generals o locals, s’han d’emplaçar en la forma més propera possible a la ribera de mar o bé configurant franges de protecció dels cursos fluvials que travessin el Sector, o bé incloent les masses forestals més rellevants del Sector, amb el doble objectiu de reforçar la protecció i l’accés públic del front costaner i preservar la connexió natural en el sentit mar‐muntanya. En el cas que el front litoral estigui ocupat per sòl urbà podrà considerar‐se la ubicació dels sistemes urbanístics del sector en altres posicions de les descrites, amb l’objectiu d’assegurar la continuïtat i coherència dels sistema d’espais oberts. En qualsevol cas, caldrà garantir la funcionalitat i racionalitat urbanístiques.\n8. Document de síntesi executiu Aquest capítol dóna compliment a allò que disposa amb caràcter general la llei estatal 8/2007, de 28 de maig, del sòl, en el article 11.2; i l’article 8.5 del text refós de la llei d’urbanisme, en els que es prescriu que tots els instruments de planejament urbanístic han d’incloure un resum de l’abast de les determinacions del planejament.\n8.1 Anàlisi de l’emplaçament\nPer tal de realitzar la proposta d’ordenació es realitza un anàlisi de l’emplaçament que descobreix les barreres i limitacions que l’afecten així com les necessitats que caldrà resoldre amb el desenvolupament del sector. Aquest anàlisi permet proposar una intervenció correcta i adequada per al municipi.\nL’Ametlla de Mar pateix els problemes de gran part dels municipis de costa amb infraestructures existents que divideixen el terme municipal condicionant el creixement dels nuclis urbans. L’autopista i ferrocarril, paral∙lels a la costa, es converteixen en fronteres importants per aquets municipis.\nEls espais lliures s’han ubicat a la part del sector més propera al mar, ocupant la major part del sòl classificat amb la clau CE al PDUSC. També, tot seguit es relacionen els criteris per l’ajust de límits entre el sector 22b1 i el sector NU‐C3 del Pla Costaner. Veure documentació gràfica, plànol I.6.2., : 1.‐ Existeix una Contradicció : El sector de sòl Urbanitzable 22b1, determinat en el POUM comprèn una franja del sòl classificat de NU‐C3, no urbanitzable. 2.‐ Les circumstàncies actuals són : A.‐ Es tracta d’una superfície que representa aproximadament el 2% de la unitat del sòl NU‐C3 annexa al polígon, (zona NU‐C3 ≈ 377.000 m² i el sector que ens ocupa 7.300 m²). B.‐ La classificació de sòl 22b1 no urbanitzable costaner NU‐C3 del sector 22b1 no es correspon amb els criteris de Pla Costaner doncs no és un sòl lliure sinó que està urbanitzat amb els següents elements :\nI.‐ La rotonda actual de la Carretera TV‐3025. II.‐ Part de la Carretera TV‐3025. III.‐ L’àrea nº 39 d’entrada‐sortida i pagament de l’autopista AP‐7, amb la seva àrea de Manteniment. IV.‐ El camí Lateral‐Nord que crea l’autopista AP‐7, (Camí de l’Ametlla de Mar al Perelló).\n3.‐ Per això es proposa : A.‐ En base a la possibilitat que té el Pla Parcial d’ajustar en detall els límits del seu sector, sense que això pressuposi malmetre l’esperit del Pla Costaner, (redactat a escala gran i per tant sense definició estricte), determinar com a límit ajustat a la realitat física, (coincident amb el camí antic de l’Ametlla al Perelló i que avui actua de lateral de l’Autopista AP‐7), el propi límit del sector 22b1, (mantenint el criteri del P.O.U.M. de l’Ametlla que el determina exactament), com a límit entre el sòl urbanitzable i el sòl no urbanitzable. Es manté la franja de sòl no urbanitzable qualificada com a NU‐C3 pel PDSUC dins l’àmbit del PP22b1 tal com el determina el POUM amb la finalitat de que mitjançant la reparcel∙lació, es pugui obtenir la titularitat pública d’aquest sòl per l’administració , conservant el seu caràcter de verd públic. B.‐ Amb aquest criteri, s’assegura la funcionalitat i racionalitat urbanístiques que estableix l’article 18.4 del Pla de Costes pels sistemes del pla 22b1.\nAquest és el cas del sector 22b1 que està separat del nucli de la cala pel pas de dos grans infraestructures : l’autopista AP‐7 i la via del ferrocarril.\nLes barreres i limitacions que afecten el sector són :\nPel sud; l’autopista i el ferrocarril, que com ja s’ha explicat representen dos barreres físiques importants; i els tubs del CAT (Consorci d’aigües de Tarragona), que ens obliga a deixar una banda lliure d’edificació i protegir‐lo sota vial. Aquesta barrera sud queda davant de la visual del mar.\n‐ Per l’est; la carretera TV‐3025, que obliga a enretirar l’edificació. Les preexistències són un equipament esportiu situat a l’oest del sector.\nLes necessitats que ha de resoldre el sector són :\nSolucionar en la línia determinada pel P.O.U.M. la comunicació rodada i per a vianants per superar les barreres físiques que suposen el pas de l’autopista i el ferrocarril entre el nucli urbà i el nou desenvolupament.\nOferir un espai verd i d’equipaments a l’Ametlla de Mar.\nOrdenar el creixement de la trama urbana.\n8.2. Objectius i criteris de la proposta\nLa proposta crea un NOU EIXAMPLE lligat amb LA CALA, mitjançant les connexions viàries de vianants i bicicletes previstes pel P.O.U.M., que presumiblement solucionaran i salvaran la barrera física que representa l’autopista A‐P7 i el ferrocarril.\nLa ZONIFICACIÓ, prioritza l’Equipament Públic recollint els equipaments existents i preveu un creixement important tant al Nord com al Sud d’aquest.\nLa ZONIFICACIÓ, situa el Sistema d’espais verds de manera que estructuri verticalment un passeig que iniciat al Sud pugui perllongar‐se cap a la futura ampliació al Nord del sector 22b1. Horitzontalment separa de la gran infraestructura de l’AP‐7. A l’extrem de ponent, permet la perllongació d’un corredor verd nord‐sud que podria enllaçar‐la amb l’ampliació del sector 22b1 limitant la zona equipamental amb verd.\nLa ZONIFICACIÓ, concreta part del comerç al costat de Ponent de la carretera TV‐3025 de modus equivalent a com el P.O.U.M. ho fa en el sector 22b2, al costat de llevant, i a les ampliacions cap al Nord. També, crea a les vores de la zona verda vertical o passeig, un altra concentració de comerços de proximitat o de lleure que donin vida urbana a aquest espai.\nLa ZONIFICACIÓ, situa la Zona residencial, estructurada d’un modus equivalent a la proposta del Pla Parcial previ a la present Modificació, mantenint una ORDENACIÓ PERMEABLE EN LA DIRECCIÓ MAR‐MUNTANYA que respecta la circulació dels corrents d’aire, proporciona visuals del MAR i organitza les circulacions.\n8.3. Sistemes generals 8.3.1 Sistema viari\nAccessos (veure plànol 0.8.2 del P.O.U.M.) S’accedeix al sector 22B1 mitjançant dos nusos viaris que enllacen la xarxa local amb la carretera TV‐3025, (S‐1, segons el P.O.U.M.), la qual es perllonga cap a La Cala amb la mateixa secció, (S‐5 segons el P.O.U.M.), desdoblant‐se, (S‐6), fins a comunicar el nou eixample amb el casc antic. Aquesta solució viària invàlida la prevista pel Pla Parcial del sector per a la Connexió amb la Cala, passant per sota del ferrocarril i autopista AP‐7. També es comunicarà el sector cap a ponent mitjançant un vial futur, (S‐2, segons el P.O.U.M.), amb la perllongació del vial 2.1, (segons nomenclatura de la nostra Modificació del Pla Parcial).\nVialitat interior rodada (veure plànol nº 8.2. de la mobilitat).\nLes seccions tipus, que respecten les determinades pel P.O.U.M., estan representades al plànol 0.6b de la documentació gràfica de la Modificació del Pla Parcial estan descrites a continuació ;\nVial de 23 m (secció tipus V1).‐ Correspon a la carretera TV‐3025 o vial S‐5 del P.O.U.M., realitzat en gran part i del qual resta per a completar un carril de circulació de 3m, un voral de 1 m, un parterre de 0,5 m, un carril bici de 2,5 m i una vorera de vianants de 3,0 m. Vial de 21,5 m (secció tipus V2).‐ Correspon al vial Sud del sector que en un futur es perllongarà cap a ponent del terme municipal. Té voreres de 3,0 m i una franja d’arbrat d’amplària 1 m a ambdós costats però en un d’ells s’amplia i recull un carril bici de 2,50 m. Hi ha doble circulació en ambdós sentits, 6,0 m, i un aparcament transversal de 5,0 m. Vial de 20 m (secció tipus V3.1).‐ És el vial paral∙lel a la carretera TV‐3025 d’accés a les illes comercials a llevant del sector. Es composa de dues voreres i franja – escocell de 3m i 1 m respectivament, dos carrils de doble sentit de circulació de 4,5o m i una franja carril d’espera d’accés en el sentit muntanya–mar o, ver, d’amplària 3m. Vial de 14 m (secció tipus V3.2 i V3.4).‐ És el vial d’un sol sentit de circulació, mar‐muntanya, amb dues voreres i escocell de 3m i 1 m respectivament. La calçada de 6 m pot contenir dos carrils de circulació.\nVial de 17 m (secció tipus V3.3).‐ Vial de límit del passeig central de secció anàloga als vials V 3.2 i V 3.4 amb l’afegit a sobre la vorera d’un carril bici de doble sentit de circulació d’amplària 2,50 m.\nVial de 18 m (secció tipus V3.5).‐ Vial de límit amb la zona equipamental al Sud conté els carrils bici i al Nord conté equipament transversal. Vorera i escocell, 3.0 m i 1,0 m, calçada d’un sol sentit 6 m, carril bici 2,50 m. Vorera 4,50 m i alternament aparcament de 5,0 m, escocell 1,0 m i vorera 2m.\nVial de 12 m (secció tipus 3.6).‐ Vial paral∙lel al mar al Nord del sector d’un sol sentit de circulació. Conté vorera i escocell de 3,0 m i 1,0 m, calçada de 6 m i vorera de 2 m. Aquest vial es preveu que en el moment en que es desenvolupi l’Ampliació del sector 22b1, passi a tenir una secció de 22m, transformant la vorera de 2m situada en el límit de l’àmbit en una mitjana.\nVial de 15 m (secció tipus 3.6) – Variant del vial anterior amb l’afegit d’un carril central de 3 m, que permet dues direccions de circulació de vehicles.\nVial de 28 m (secció tipus V3.7 i V3.8).‐ Vial que conté les basses d’aparcament. Es composa de vorera i escocell de 3,0 m i 1,0 m aparcament transversal de 5,0 m, carril central de 6,0 m, aparcament transversal de 5,0 m, escocell de 1,0m, carril bici de 2,30 m, escocell de 1,0 m, i vorera de 3,5 m. • Aparcament A més de l’aparcament als carrers que permeten aquesta activitat, l’aparcament privat dels habitatges es proposa sota rasant dins les illes privades sense ocupar el subsòl dels espais comunitaris. Aquests aparcaments tindran accés des dels carrers secundaris.\n8.3.2 Sistemes d’espais lliures i equipaments\nS’organitza la circulació rodada creant dos eixos principals de doble sentit de circulació perpendiculars, (2.1 i 3.1 de la proposta de la Modificació del Pla Parcial), que s’articulen mitjançant una rotonda dins del sector. La resta de vials, d’un sol sentit de circulació, envolten les illes residencials en direcció vertical Nord‐Sud, (vials 3.2, 3.3, 3.4, 3.5 de la Modificació del Pla Parcial). Els vials verticals, es comuniquen hotitzontalment mitjançant les bosses d’aparcament públiques, (vials 3.7 i 3.8 de la Modificació del Pla Parcial).\nEl sistema d’espais lliures i equipaments està condicionat per la preexistència d’instal3lacions esportives i per les necessitats de transport, comerç, espai, verd i equipament. L’equipament no és només per les necessitats del sector sinó que cal preveure que funcioni com a equipament principal del municipi. Els equipaments en principi seran esportius, en part ja existents, docents i assistencials.\nS’hi distingeixen dos tipus d’edificis :\nBloc lineal plurifamiliar, que pot tenir alternativament comerç o altres usos en planta baixa a més de plurifamiliar.\nBloc aïllat plurifamiliar, que pot tenir alternativament comerç o altres usos en planta baixa a més del plurifamiliar.\nArticle 7. Trames urbanes consolidades (TUC) 1. Als efectes d’aquest Decret llei, s’inclouen en la trama urbana consolidada d’un municipi els àmbits següents : a) Els assentaments de naturalesa complexa configurats pel nucli històric i els seus eixamples... b) Les àrees residencials plurifamiliars contínues ... c) Les àrees residencials plurifamiliars no contínues ... d) Les àrees residencials unifamiliars contigües als assentaments o a les àrees a què fan referència les lletres a), b), i c), compreses dins el sòl urbà o sòl urbanitzable amb ordenació urbanística detallada aprovada i vigent.\n8.4. Sòl d’ús privat i edificació S’articula en cinc macro‐illes de direcció Nord‐Sud tallades per les bosses d’aparcament‐vial en sentit Llevant‐ Ponent i amb un buidat de l’espai privat a la macro‐illa nº 2 per Ponent que es substitueix per espai verd públic. La volumetria proposada és la blocs lineals Nord‐Sud combinats amb torres de planta quadrada d’igual alçària que els blocs. L’alçària és uniforme : PB + 4 PLANTES + àtics, excepció feta de les torres on és PB+ 5. No es vol crear fites de unes alçades que superin el pla horitzontal virtual que correspon a aquesta alçada reguladora. Aquest criteri reforça l’extensió del nucli de la Cala residencial en sintonia, sense minimitzar les fites tradicionals com el campanar de l’església. El sòl d’ús privat suporta • Habitatge plurifamiliar amb verd privat. • El sector comercial • Oficines • El sanitari‐assistencial • L’educatiu – religiós – cultural • Els bars i restaurants • L’aparcament La proposta d’ordenació permet executar l’obra per fases. 8.4.1 Zona residencial plurifamiliar (Clau 4 – 22b1) És la clau majoritària del sector residencial.\nL’àmbit del sector 22b1, dóna continuïtat al nucli històric de l’ametlla de Mar i els seus posteriors creixements.\nEn termes generals, amb excepció d’algunes urbanitzacions residencials aïllades, les implantacions urbanístiques de l’Ametlla de Mar es situen al sud de l’autopista AP‐7, amb una continuïtat des del nucli tradicional, i els eixamples que s’han d’anar desenvolupant mitjançant planejament específic.\nEn conseqüència l’aprovació del planejament urbanístic ha de suposar la inclusió de l’àmbit de la zona 22b1 a la trama urbana consolidada, ja que es tractarà d’una àrea residencial de caràcter plurifamiliar amb “ordenació urbanística detallada, aprovada i vigent” i serà contigua i unitària amb el nucli històric i els seus eixamples. (veure plànol A)\n8.4.2 Zona comercial (Clau 9 – 22b1)\n1. La subzona 9‐22b1 està situada al costat de Llevant del sector i a les plantes baixes dels edificis que donen front al passeig central dels habitatges. El comerç totalitza 18.195 m² de sostre, en el que es permet la implantació d’establiments mitjans o grans, individuals.\n2. La legislació comercial vigent en aquest moment és el Decret Llei 1/2009 de 22 de desembre d’ordenació dels equipaments comercials.\n3. La pròpia legislació comercial dóna a les delimitacions de la trama urbana consolidada, tant pels seus objectius com pels procediments de tramitació dels seus paràmetres, el caràcter de instrument urbanístic.\nPel que fa a l’àmbit del sector 22b1, a partir del moment de l’aprovació de l Pla Parcial, reuneix les característiques que li permeten assolir el caràcter de trama urbana consolidada tal com descriu l’apartat 1.d) de l’article 7 del Decret Llei 1/2009.\n4. La incorporació de l’àmbit del 22b1 en el perímetre de la trama urbana consolidada de l’Ametlla de Mar, s’ha de tramitar d’ofici per part del Director General d’Urbanisme, d’acord al que estableix l’apartat tercer de l’article 8 del Decret Llei 1/2009 de 29 de desembre.\nL’espai verd privat està a la franja central de les illes en el sentit Nord – Sud. Aquesta franja unifica tots els patis interiors d’illa convertint‐los en una zona privada que dóna qualitat als habitatges.\n8.5. Xarxes de serveis 8.5.1 Xarxa aigua potable, reg i hidrants\nArticle 8. Delimitació de les trames urbanes consolidades ... 8.3 Les modificacions de les trames urbanes consolidades per incorporar els àmbits a què fan referència les lletres b), c) i d) de l’article 7.1 se subjecta al procediment següent : a) En el cas que una nova figura de planejament urbanístic estableixi l’ordenació detallada dels esmentats àmbits i especifiqui una nova delimitació de la trama urbana consolidada, la direcció general competent en matèria d’urbanisme, d’ofici, ha de dur a terme la modificació de la trama urbana consolidada, sempre que durant la tramitació del planejament la direcció general competent en matèria de comerç hagi emès l’informe que preveu l’article 10.5 i no s’hagin produït modificacions en la regulació de l’ús comercial en relació amb la proposta que va ser objecte de l’esmentat informe. La modificació s’ha de publicar d’acord amb el que estableix la lletra e) de l’apartat 3.\nEn aquest sentit, una vegada s’hagi produït l’aprovació inicial de la Modificació del Pla Parcial, l’Ajuntament haurà de sol∙licitar de la Direcció General de Comerç, l’informe al que es refereixen els apartats 4,5,6 i 7 de l’article 10 de l’esmentat Decret‐llei 1/2009.\nArticle 10 Incorporació de la localització comercial al planejament urbanístic Als efectes d’aquest Decret llei, s’inclouen en la trama urbana consolidada d’un municipi els àmbits següents : ... 10.4. En la tramitació del planejament urbanístic general i derivat, i en la de les modificacions respectives, una vegada aprovats inicialment, s’ha de demanar informe al departament competent en matèria de comerç sobre les reserves de sòl per a usos comercials. Aquest informe, si és desfavorable, té caràcter vinculant. 10.5. En els casos que indica l’apartat anterior i d’acord amb el procediment d’aprovació dels plans d’ordenació urbanística i plans urbanístics derivats establert a l’article 83 del Text Refós de la Llei d’urbanisme, aprovat pel Decret legislatiu 1/2005, de 26 de juliol, l’òrgan competent en la tramitació ha de formular una sol∙licitud d’informe a la direcció general competent en matèria de comerç adjuntant tota la documentació relativa al planejament necessària per poder resoldre la sol∙licitud. Cal aportar, com a mínim, la memòria i els plànols d’ordenació i la normativa corresponent. 10.6. La persona titular de la direcció general competent en matèria de comerç, ha d’emetre informe en el termini de dos mesos. Transcorregut aquest termini sense que l’hagi emès, s’entén que aquest és favorable i es poden prosseguir les actuacions. 10. Si l’Informe conté prescripcions, es considera favorable un cop que aquestes es recullin en l’aprovació definitiva de la figura de planejament. En cas contrari, l’informe s’entén desfavorable i té caràcter vinculant.\n8.4.3 Reserva per habitatges de protecció (HPO)\nLa reserva d’habitatges de protecció oficial és del 30 %. La seva ubicació dins dels ector és dispersa. D’aquesta manera no es forma una concentració d’habitatge protegit i concertat dins del sector sinó que s’integra amb la resta d’habitatges.\nEspai verd privat\nEl nucli urbà del municipi de l’Ametlla de Mar disposa de dos sistemes físicament independents de subministrament d’aigua potable: •\nPous de Parracoll\nConseqüència del creixement demogràfic de la població i de l’augment dels habitatges de segona residencia del municipi, als darrers anys cada vegada hi ha més necessitats d’aigua, principalment a l’estiu, i actualment hi ha diversos sectors que es troben en desenvolupament, i cal ampliar la disponibilitat d’aigua per tal què siguin viables. A dia d’avui, està en tràmit, la sol∙licitud realitzada per part de l’Ajuntament de l’Ametlla de Mar d’una concessió d’aigües subterrànies per fer front a les necessitats a curt i mig termini dels següents nuclis urbans al terme municipal: •\nLa Cala i sectors propers\nUrbanització Les Tres Cales i sectors propers\nUrbanització sectors K1 i O, i sectors propers\nDel seguiment de la tramitació de l’expedient que s’està realitzant de manera conjunta entre l’Agència Catalana de l’Aigua i els serveis tècnics municipal de l’Ajuntament de l’Ametlla de Mar, se’n desprèn que la sol∙licitud de concessió d’aigües subterrànies pot necessitar d’un desenvolupament que es pot dilatar en el temps. Per aquest motiu, i tenint en compte: 1. La existència de recursos hídrics suficients per a garantir el desenvolupament urbanístic del municipi previst en el Pla d’Ordenació Urbanística Municipal que es troba pendent de l’aprovació definitiva per part de la Comissió d’Urbanisme de les Terres de l’Ebre. 2. La complexitat de la sol∙licitud de concessió d’aigües subterrànies de l’Ametlla de Mar, en el seu conjunt, dificulta una resolució immediata per part de l’Agència Catalana de l’Aigua. 3. Les noves prioritats establertes per l’Ajuntament de l’Ametlla de Mar pel que fa a la previsió del desenvolupament urbanístic dels diferents sectors afectats per la concessió d’aigües subterrànies. 4. La nova proposta tècnica per a la xarxa de distribució dels recursos que s’està estudiant per part de l’Ajuntament de l’Ametlla de Mar per tal d’obtenir, per al mateix nivell de servei: a. Una reducció en els costos econòmics d’inversió per a la construcció de la xarxa de distribució. b. Una reducció en els costos energètics d’explotació i manteniment de la xarxa de distribució, que permetrà la sostenibilitat d’aquesta. c. Un augment en les garanties de funcionament de la xarxa de distribució i per tant del nivell de servei a l’abonat. S’acordà entre les dues parts, l’Agència Catalana de l’Aigua i l’Ajuntament de l’Ametlla de Mar, el desenvolupament de la sol∙licitud de concessió d’aigües en diferents fases. Això permetrà, d’acord amb la realitat\ndel moment, tant pel que fa als recursos hídrics disponibles com al desenvolupament urbanístic de l’Ametlla de Mar, d’obtenir l’autorització necessària per cadascuna de les fases. Per altra banda, des de l’any 2009 existeix disponibilitat per part del CAT d’augmentar la concessió d’aigua potable concertada per a l’Ametlla de Mar, a fi i efecte de poder assumir les noves necessitats d’aigües que se’n derivin del creixement demogràfic de la població, de l’augment dels habitatges de segona residencia, els diversos sectors que es troben en desenvolupament i dels nous sectors previstos de desenvolupar a curt i mig termini.\nS’alimentaran amb aigua potable:\n8.5.1.1 Font d’abastament de l’aigua potable\nEls edificis d’ús residencial i comercial.\nLes zones d’equipament\nLa instal∙lació contra incendis.\nS’alimentaran amb aigua reciclada procedent de la depuradora existent: La disponibilitat de volums per abastir el nou sector està justificada de la següent manera: 1. Mitjançant captacions subterrànies (segons determina el POUM): El pou es troba ubicat al paratge denominat Roca de Vilaró, al polígon 31 parcel.la 32 amb coordenades UTM X: 307.887 Y:4.553.033 dins del terme municipal de l’Ametlla de Mar. 2. Mitjançant augment de la dotació del CAT: a. Des de l’any 2009 existeix disponibilitat per part del CAT d’augmentar la concessió d’aigua potable concertada per a l’Ametlla de Mar, a fi i efecte de poder assumir les noves necessitats d’aigües que se’n derivin del creixement demogràfic de la població, de l’augment dels habitatges de segona residencia, els diversos sectors que es troben en desenvolupament i dels nous sectors previstos de desenvolupar a curt i mig termini. Per tant, per abastir el nou sector, queda justificada la disponibilitat de recursos mitjançant la concessió d’aigües subterrànies en les condicions establertes al POUM d’acord amb els directrius marcades per l’ACA, pendent d’actualització de l’oferta de condicions a les noves necessitats. A part de la solució proposada al POUM, existeix també l’alternativa de sol∙licitar un augment en la dotació del CAT al municipi de l’Ametlla de Mar, que es podria dur a terme abans de l’any 2019 en que està previst el desenvolupament del sector 22b1. Aquesta última alternativa, d’acord amb les modificacions introduïdes per l’ACA al determinat per ella mateixa durant la tramitació del POUM i de les primeres tramitacions realitzades referent al sector 22b1, l’ajuntament en el moment de disposar dels recursos hídrics necessaris per al desenvolupament del sector 22b1, haurà de ser preferencial respecte la concessió d’aigües subterrànies, i en tot cas, l’ajuntament s’adequarà al que en el moment determini l’ACA al respecte.\nFont d’abastament de l’aigua de reg\nAmb la voluntat d’un desenvolupament urbanístic sostenible i respectuós amb el medi ambient, es proposa per al subministra d’aigua per a la xarxa de reg del sector, la reutilització de l’aigua depurada en la depuradora existent al municipi que tracta les aigües del complex esportiu municipal, i que es troba emplaçada dins del polígon industrial Les Creuetes. La depuradora incorpora un sistema de tractament terciari que possibilita la reutilització de les aigües tractades per al reg de les zones verdes. A dia d’avui, la depuradora es troba en funcionament, però encara no es disposa de la autorització pertinent per part de l’Agència Catalana de l’Aigua per a la reutilització de les aigües depurades, tot i que en el moment de la redacció del present projecte, segons han informat els Serveis Tècnics Municipals de l’Ajuntament de l’Ametlla de Mar, es troba en fase de tramitació.\nEl reg de les zones verdes\nLes boques de reg situades a la via pública.\n8.5.2 Xarxa de sanejament\n8.5.2.1 Estat actual de l’EDAR Ametlla de Mar. El Consell Comarcal del Baix Ebre és l’Ens Gestor per a l’explotació, conservació i manteniment de les instal∙lacions de sanejament en alta d’aigües residuals de l’Ametlla de Mar. El sistema de Sanejament en alta de l’Ametlla de Mar està format per l’Estació de Bombament de Plaça Canó que impulsa les aigües residuals cap a l’Estació de Bombament de Platja Alguer i d’aquest punt s’impulsa cap a l’EDAR. L’aigua un cop tractada és abocada a mar a través d’un emissari situat a la Plata Alguer. L’evolució del cabal depurat als darrers anys en l’EDAR de l’Ametlla de Mar té una tendència a l’alça, amb un grau de saturació hidràulica durant els mesos d’estiu per sobre del 100% i un grau de saturació de càrrega orgànica per sobre del 100%.\n8.5.2.2 Connexió a l’EDAR Ametlla de Mar En aquestes condicions el Consell Comarcal del Baix Ebre considera no recomanable la connexió de nous cabals a la xarxa de clavegueram fins que l’Agència Catalana de l’Aigua no desenvolupi els projectes detallats en l’actualització del 2007 del Programa de Sanejament d’Aigües Residuals Urbanes (PSARU 2005) que son: •\nEscenari 2006‐2008: Id 1271 Col∙lectors de l’Ametlla de Mar\nEscenari 2006‐2008: Id 26002 Ampliació de l’EDAR Ametlla de Mar\nEl projecte Id 1271 Col∙lectors de l’Ametlla de Mar es troba actualment en fase d’execució i pendent de finalitzar un cop sigui aprovat el projecte modificat que ha estat necessari de realitzar, com a conseqüència de la modificació del col∙lector d’impulsió des de la nova EBAR‐4 ubicada a l’aparcament de Galetet fins a l’EDAR. Pel que fa al projecte Id 26002 Ampliació de l’EDAR Ametlla de Mar, a dia d’avui s’estan duent a terme diferents converses entre l’Agència Catalana de l’Aigua i l’Ajuntament de l’Ametlla de Mar per a determinar la manera que faci viable dur a terme l’ampliació de l’EDAR Ametlla de Mar. Els promotors del sector 22b1, així com els dels sectors 22b2 i 21, han signat Conveni de Sanejament amb l’Agència Catalana de l’Aigua per a fer‐se càrrec cadascun de la part proporcional dels costos de l’adaptació del sistema de depuració a les noves necessitats. S’adjunta al present annex còpia dels convenis signats. 14\nEnglobat en les converses que s’estan duent a terme entre ambdues administracions, també s’ha establert l’acord de realitzar una Estació de Bombament d’Aigües Residuals (EBAR) que reculli les aigües residuals dels sectors 22b1, 22b2 i 21, de manera que des d’aquesta EBAR s’impulsin mitjançant un únic col∙lector el conjunt d’aigües residuals generades per cada sector, aspecte que s’ha tingut en compte en el disseny de la xarxa de sanejament en alta del present projecte. S’adjunta al present annex còpia de l’Estudi de viabilitat per a la connexió dels sectors 22b1, 22b2 i 21 a l’EDAR Ametlla de Mar. Atès l’exposat i d’acord amb els Serveis Tècnics de l’Ajuntament de l’Ametlla de Mar, en aquest projecte d’urbanització es fa la hipòtesi de que les aigües residuals generades pel nou sector 22b1 seran conduïdes fins a l’EDAR Ametlla de Mar per a que siguin tractades. Xarxa de sanejament en alta La xarxa en alta és la canonada que conduirà les aigües residuals recollides des del punt baix del sector, situat a les confluències del vial 3.3 amb el vial 3.1 al costat esquerre direcció a les instal∙lacions esportives, fins a l’EDAR Ametlla de Mar, situada fora del sector en direcció al nord‐est. La parcel∙la on s’ubicarà l’Estació de Bombament d’Aigües Residuals (EBAR), està catalogada com a VP2 (zones verdes i espais lliures, sistema local)i VP1 (zones verdes i espais lliures, sistema general). Aquesta canonada s’ha dividit en dos trams diferenciats, tenint en compte que quan es desenvolupin els sectors 22b2 i 21 es construirà dins del sector 22b2 una nova EBAR que serà des d’on es conduiran les aigües residuals dels tres sectors fins l’EDAR Ametlla de Mar, d’acord a l’exposat en l’apartat anterior. •\n1er tram: Correspon al tram de canonada que discorre entre la EBAR del sector 22b1 fins l’emplaçament de la futura EBAR del sector 22b2 que donarà servei als sectors 22b1, 22b2 i 21. Té una longitud aproximada de 400 m i es projectarà amb Polietilè PEAD100 de DN200 i PN10.\n2on tram: Correspon al tram de canonada que discorre entre la futura EBAR del sector 22b2 fins a l’EDAR Ametlla de Mar, i donarà servei als sectors 22b1, 22b2 i 21. Té una longitud aproximada de 630 m i es projectarà amb Polietilè PEAD100 de DN315 i PN10.\n8.5.2.3 Criteris de disseny de la xarxa La xarxa d’aigües residuals es realitzarà separadament de la de pluvials, incloent una escomesa per a cada parcel∙la o edifici i per als equipaments. L’evacuació de les aigües residuals es realitza per gravetat, i està condicionada al pendent dels vials els quals s’han adaptat al terreny per poder conduir el clavegueram del sanejament al punt baix del sector 22b1 que es troba situat a les confluències del vial 3.3 amb el vial 3.1. La xarxa està formada per pous de registre separats com a màxim uns 50 metres entre ells al llarg de les canalitzacions que funcionen per gravetat fins al pou de registre situat a les confluències del vial 3.3 amb el vial 3.1, on s’ubicarà l’Estació de Bombament.\n8.5.2.4. Estimació del volum d’aigües residuals generat Pel dimensionament de les conduccions i les escomeses s’ha tingut present el cabal d’aportació de la previsió d’habitatges, equipaments i serveis de la urbanització amb coeficient d’hora punta k=2.\nPer l’assignació de cabals a conduir s’ha fixat per cadascun dels habitatges previstos una ocupació mitja de 3 persones, estimant una generació d’aigües residuals de 180 litres per persona i dia, en funció de les característiques particulars del sector. El cabal punta s’estima segons les recomanacions de la NRPASP (poblacions inferiors a 12.000 habitants) considerant un coeficient de 2,4 (mètode menys conservador), que s’obté de considerar el consum mitja repartit en 10 hores, o sigui, 24 entre 10. En aquest cas i degut a que es una població d’estiueig durant els mesos de juliol i agost la població es multiplica. Per aquest motiu considerarem una punta de 8 hores i per tant el coeficient multiplicador serà de 3. Q p = Qm × 3,0 En el comerç que es desenvoluparà al sector, s’ha adoptat el valor usual de 1,5 l/s i Ha. Pel que fa als equipaments, s’estima una generació d’aigües residuals de 1,5 l/s i Ha. Per tant el cabal punta de càlcul considerat a la xarxa d’aigües residuals serà Q p = Q p × k = 0,00625 x 2 = 0,0125l / hab.s\nQ p = 1,5l / Ha.s 8.5.2.5. Canalitzacions La canalització de les aigües residuals es realitzarà amb canonada de polietilè d’alta densitat (PEAD). La conducció, que anirà soterrada sota vial, s’ha dimensionat per gravetat i serà de diàmetre nominal de 315 mm en tota la xarxa, a excepció del tram de canonada que es situa per sota del vial 2.1, el qual arriba al pou situat al punt baix i a l’Estació de Bombament, que serà de 400 mm.\n8.5.2.6. Pous de registre Els pous de registre seran visitables i prefabricats de formigó de 800 mm de diàmetre. La distància entre pous serà de 50 metres com a màxim. El marc i la tapa del pou serà de fosa dúctil, classe D‐400, model GTS, de diàmetre nominal 600 mm, i del tipus no ventilada. Pels pous de registre de 1000 mm, s’instal∙laran tapes de fosa dúctil de les mateixes característiques però de 800 mm de diàmetre. El pous de diàmetre 800 mm es col∙locaran on les canonades d’entrada i sortida siguin de diàmetre 315 mm o inferior. Els pous de diàmetre 1.000 es col∙locaran si alguna de les canonades de connexió es de diàmetre 400 mm o superior.\n8.5.2.7. Escomesa de connexió Es preveu la col∙locació d’arquetes de connexió de les escomeses de cada parcel∙la o edifici. Aquestes arquetes seran registrables a l’interior de cada parcel∙la. Amb aquesta solució s’eviten les posteriors obertures dels paviments per tal de connectar cada parcel∙la a la xarxa pública. La unió de l’escomesa domiciliària amb la canonada principal es farà amb clip Plomysan de goma. No es realitzaran unions amb pastes o ciments ni tampoc encolades. La canonada d’escomesa serà del mateix material que la xarxa general, PEAD, de diàmetre nominal 140 mm, i tindrà un pendent mínim del 2,5%. 15\nLa unió de l’escomesa amb la xarxa general es podrà realitzar mitjançant connexió a pou de registre o bé mitjançant intercepció directe amb la conducció.\n8.5.3 Xarxa de pluvials\n8.5.3.1 Característiques de la zona Com s’ha explicat en l’annex anterior d’hidrologia i drenatge, el sector 22b1 es troba situat entre dos barrancs de dimensions considerables: pel nord el barranc de Pixavaques i pel sud el de Bon Caponet. Aquests barrancs disposen en les seves lleres d’obres de drenatge de grans dimensions sota l’autopista i el ferrocarril, amb funció de passos inferiors. La topografia del terreny situat entre aquests dos barrancs es força uniforme, amb una pendent suau cap al mar. En aquesta zona mes o menys uniforme entre els barrancs hi ha petits tàlvegs de poca profunditat que no permeten que l’escorrentiu arribi als barrancs laterals conduint‐la cap a una obra de drenatge de l’AP‐7 situada mes o menys al centre del límit sud del sector.\nCaracterístiques generals de la xarxa\nLa xarxa d’aigües pluvials serà separativa de la de residuals. Aquesta xarxa serà soterrada i la recollida es realitzarà mitjançant embornals, reixes interceptores i connexions a baixants de les diferents cobertes. Els interceptors restaran situats a diferents punts de la calçada per recollir les aigües d’escorrentia de la pluja. La xarxa d’evacuació serà per gravetat seguint el pendent natural dels vials, amb eixos principals de drenatge pels carrers nord‐sud. D’altra banda, els vials est‐oest drenen cap a dues conques naturals diferents, la del torrent de Pixavaques i la del torrent del Bon Caponet, evitant en la major part del possible que l’aigua superficial es dirigeixi cap al nucli de la Cala. Tan sols el tram del vial 3.3 per sota de la rotonda d’accés al sector, drenarà per gravetat al nucli urbà de la Cala a través del calaix existent fruit del cobriment del barranc de Galetet, al la qual s’haurà de fer la connexi. Es preveu que el volum d’aquestes aigües serà molt baix, ja que per sobre de la rotonda, tota l’aigua superficial ja haurà estat interceptada, i evacuada als dos torrents esmentats. La part est del sector drenarà per gravetat, cap al torrent de Pixavaques mitjançant canonades soterrades seguint la traça de la futura viabilitat del sector 22b2. Per desaiguar la resta de sector, la superfície formada per l’illa d’equipaments i les illes entre el 3.4 i 3.5, es recullen les aigües per sobre de la rotonda d’entrada al sector a l’avinguda del 22b1, i s’executa una galeria de secció rectangular de 2 per 2 metres, a la qual es podrà accedir amb mitjans mecànics per fer el manteniment i la neteja, passant per sota d’una part de l’equipament, fins el vial est‐oest, i sortint del sector buscant la mínima profunditat de rasa, fins arribar al torrent del Bon Caponet. La funció d’aquest col∙lector és molt important ja que interceptarà les aigües torrencials que es recullen a la conca i que fins l’actualitat provocaven problemes de capacitat als col∙lectors del nucli de La Cala.\nElements de recollida ∙ Cobertes L’aigua caiguda a les cobertes dels edificis serà conduïda mitjançant els baixants corresponents, i escomesa soterrada, a la xarxa de drenatge o als pous de registre situats a la via pública. ∙ Embornals La distribució d’embornals en els vials s’ha realitzat en funció del pendent transversal d’aquests i el pas de la làmina superficial d’aigua, situant‐los en els punts baixos, ja sigui a l’alineació de la vorada o entre carril i aparcament, drenant una superfície aproximada de 200 m2 de vial. Els embornals projectats seran de fosa dúctil de 776 x 300 mm, classe C‐250, amb arquetes prefabricades de 700 x 325 x 1000 mm. La connexió a la xarxa es farà per la base de l’arqueta, sense que es formi sifó. ∙ Reixes interceptores Es col∙locaran reixes interceptores de fosa dúctil, al final dels carrers interiors de la nova urbanització, així com al capdavall del carrer que travessa el sector, per interceptar i recollir l’aigua de pluja caiguda a la major part del sector. ∙ Canalitzacions L’aigua caiguda a la superfície, s’ha de canalitzar com abans millor. Per tant, en tots els vials hi haurà un sistema de drenatge mitjançant canonades soterrades, enllaçades amb pous de registre, els quals recolliran l’aigua superficial mitjançant els embornals. La canalització de les aigües pluvials serà dels materials i característiques següents: El diàmetre que s’instal∙larà, en cap cas serà inferior a 315 mm, exceptuant la connexió d’embornal a pou que es farà amb tub de PVC DN200. Com a límits de velocitats de circulació de l’aigua en les canonades, per una bona conservació dels materials i funcionament, s’han considerat les següents: V màxima = 5 m/s V mínima = 0,5 m/s ∙ Pous de registre\n2.5.3.2 Criteris de disseny de la xarxa\nEls pous de registre seran visitables i prefabricats amb anells de formigó, cubeta de base i con asimètric. Seran de 800 i 1000 mm de diàmetre interior. La distància màxima entre pous s’ha limitat a 50 metres. En els pous de registre, les unions entre les peces prefabricades i qualsevol tipus de canonada es realitzarà amb junta flexible d’estanqueïtat tipus Kor‐N‐Seal. El marc i la tapa del pou serà de fosa dúctil, classe D‐400, model GTS, de diàmetre nominal 600 mm, i del tipus no ventilada, per als pous de 800 mm de diàmetre. Pels pous de registre de 1000 mm, s’instal∙laran tapes de fosa dúctil de les mateixes característiques però de 800 mm de diàmetre. 16\nEn el cas de la secció rectangular de 2 per 2 metres, el pou on comença aquesta galeria tindrà característiques concretes, ja que podrà donar accés a maquinària per manteniment i neteja de la mateixa.\n8.5.4 Xarxa elèctrica\n8.5.8 Xarxa de recollida de residus\nEn relació a la gestió de residus, el pla parcial preveu la creació de 17 punts on ubicar els contenidors de recollida selectiva els quals seran soterrats. Estimant la necessitat d’un grup de contenidors de recollida per cada 100 habitatges, s’han establert els 17 punts que resulten dels habitatges.\nEl subministrament elèctric al nou sector es realitzarà segons el criteris establerts per la companyia subministradora Fecsa‐Endesa i Elèctrica de l’Ebre, mitjançant connexió a la xarxa pública de Mitja Tensió a les proximitats del sector.\nEn la urbanització s’hauran de preveure instal∙lar diferents torres dels sistema de megafonia extern per dur a terme el Pla Director del PENTA (Pla d’Emergència Nuclear de Tarragona) i poder alertar, informar i donar avisos a tota la població del sector en qualsevol cas d’emergència nuclear.\nPer a tal efecte s’ha de prolongar la línia de Mitja Tensió existent propera al sector i s’ha de fer la conversió d’aèria a soterrada de la xarxa dins el sector, mitjançant la implantació de noves torres. Aquesta connexió es farà en dos punts, un al nord oest del sector i l’altre al sud est. La línia soterrada alimentarà els centres de transformació situats entre les parcel∙les per subministrar el consum estimat per cada tipus de parcel∙la.\nEl subministrament elèctric alimentarà la demanda dels nous usos industrials, els usos privats ja existents, els equipaments i l’enllumenat públic de tot el sector. La densitat del consum per hectàrea és de 129 kW/Ha, i per poder fer el subministrament es necessiten aproximadament 17 centres de transformació.\nLes claus edificables són alimentades mitjançant la xarxa de Baixa Tensió, la qual es deriva dels centres de transformació pertinents, amb un seccionador per a cada edifici.\n8.5.5 Xarxa d’enllumenat públic\n8.5.9 Xarxa de megafonia\nL’abast de les torres de megafonia tindran un abast de radi de 200 metres. Tal com es representa en els plànols d’ordenació, la distribució d’aquestes torres permetrà cobrir tota la superfície del sector.\n9. Divisió poligonal i sistema d’actuació 9.1 Divisió poligonal\nPer les seves característiques i extensió, el Pla Parcial delimita un sol polígon d’actuació que ocupa la totalitat del sector, encara que es preveu que l’execució de l’obra d’urbanització es realitzi per fases.\n9.2 Sistema d’Actuació\nL’enllumenat públic de la xarxa viària s’efectuarà amb làmpades de vapor de sodi d’alta pressió. La distribució es realitzarà amb projectors de 250 W a les rotondes i els passos inferiors, i als vials bàculs de 150 W i fanals per a vorera de 100 W a portell o unilaterals en els vials de secció menor. L’alimentació de les làmpades serà a partir de diferents quadres elèctrics els quals rebran el subministrament dels centres de transformació. Les làmpades estan connectades per diferents línies soterrades assegurant la protecció.\nLa iniciativa per l’execució del Pla Parcial correspon a l’Ajuntament de l’Ametlla de Mar. Per aquest motiu, el sistema d’actuació és el de cooperació.\n9.3 Pla d’etapes\nLes diferents tipologies de columnes i bàculs es determinaran en el corresponent projecte d’urbanització. Les lluminàries, en qualsevol cas, seran les referides anteriorment.\nEls resultats lumínics en els diferents vials han d’assegurar a la calçada una il3luminació mitja de l’ordre de 20 lux.\nL’enllumenat públic contemplarà tot el que especifica la Llei 6/2001, de 31 de maig, d’ordenació ambiental de l’enllumenat per a la protecció del medi nocturn i el seu reglament de despleglament, Decret 82/2005, de 3 de maig.\n8.5.6 Xarxa de telefonia\nLa xarxa de telecomunicacions prevista es connectarà a la xarxa de la companyia Telefònica, SA. La xarxa donarà servei a totes les parcel∙les del sector, mitjançant canalitzacions soterrades, i seguint les directrius de la companyia subministradora.\n8.5.7 Xarxa de gas\nTot i que el municipi no disposa de xarxa de gas natural, en previsió d’una futura instauració de xarxa, s’ha considerat dotar el sector de canonades soterrades com a reserva per fer les canalitzacions.\nEl Pla d’etapes previst per l’execució d’aquest Pla Parcial és de tres etapes de 4 anys a comptar des de la publicació de l’aprovació definitiva del Pla Parcial, del projecte d’urbanització de les obres bàsiques i complementàries i del Projecte de reparcel∙lació. Les etapes es podran distribuir es dues fases representades al plànol B: La segona comprendria les etapes 2 i 3, a definir segons les necessitats del municipi. Aquesta programació difereix de la prevista pel POUM en l’ inici però coincideix en la seva finalització en el tercer quadrienni. Això es justifica en el propi Programa d’actuació urbanística municipal contingut en el POUM en el punt 5.2 Pla d’etapes on diu: “El PPU 22b1 és de gran importància per l’estructura general del municipi de l’Ametlla, ja que representa la construcció d’ un nou eixample per on podrà créixer La Cala i cobrirà necessitats d’ habitatge (generació d’un gran nombre d’ habitatges protegits tant de règim general com de preu concertat) i de comunicacions del municipi (desdoblament de la única via de La Cala amb l’ interior i millora dels enllaços existents). Aquesta actuació la durà a terme conjuntament amb el PPU 22b2, pel que el desenvolupament d’aquest caldrà dur‐lo a terme també de forma prioritària.” 17\n10.2 Quadre comparatiu de superfícies i estàndards\n10. Quadres de característiques 10.1 Quadre de característiques del pla\nQuadre resum de la Modificació del Pla Parcial de la previsió del pla d’ordenació urbanística municipal pel sector 22B1.\nXarxa Viària Espais lliures Equipaments TOTAL SÒL PÚBLIC\nTOTAL SÒL PÚBLIC 181.950,6 m² >60% Densitat 55 hab/ha Edificabilitat bruta 0,68 m² st/m²\nSostre total Sostre residencial Sostre comercial\nXarxa Viària Espais lliures Equipaments\nBlocs d'habitatge plurifamiliar 4‐22b1 comercial clau 9‐22b1 Comercial 9‐22b1 TOTAL SÒL PRIVAT TOTAL SÒL SECTOR\n60.650,2 m² 20,00% 60.650,2 m² 20,00% 60.650,2 m² 20,00%\n206.211,0 m² 188.016,0 m² 18.195,0 m²\n70.272 m² 63.042 m² 65.900 m²\n23.17% 20.79 % 21,73%\n199.214 m² 65,69% 55 hab/ha 0,68 m² st/m²\nESTÀNDARS (Segons art. 65.3 LU)\n> 20 m² cada 100 m² de sòl residensial (= 31.234 m²) o d'actuació urbanística (30.325 m²) > 20 m² cada 100 m² de sòl residensial (= 31.234 m²) o >10 % de la superfície de l'àmbit d'actuació urbanística (30.325 m²)\n206.211 m² 188.016 m² 18.195 m²\nTOTAL SÒL PRIVAT 121.300,4 40,00% 104.037 34,31% HABITATGE DE 30 % del total del sostre 30 % del total del sostre PROTECCIÓ PÚBLICA residencial residencial NOMBRE MÀXIM 1.668 1.668 D'HABITATGES\n11. Informe de sostenibilitat econòmica Aquest apartat dóna compliment a allò que disposa caràcter general la llei estatal 8/2007, de 28 de maig, del sòl, n l’article 15.4, i l’article 59.3, apartat D, del text refós de la llei d’urbanisme modificat per l’article 12 del Decret Llei 1/2007, de 16 d’octubre, en els que es prescriu que tots els instruments de planejament urbanístic han d’incloure un plànol de delimitació dels àmbits en els que l’ordenació projectada altera la vigent.\nHONORARIS TÈCNICS Redacció del Pla Parcial 115.000 € Redacció de Projecte d'Urbanització 330.000 €\nRedacció de Projecte de Reparcel∙lació 35.000 € Direcció de les Obres 200.000 €\nCOST D'OBRES D'URBANITZACIÓ Urbanització de vials 70.272 m² x 175 €/m² = 12.297.600 Zones verdes 63.042 m² x 35 €/m² = 2.206.470 Transport públic 6.700 € x 10 = 67.000 €\n11.1 Cost de les obres d’urbanització, dels honoraris tècnics i de les indemnitzacions El cost aproximat de les obres d’urbanització es pot obtenir a partir de les superfícies de vials i de zones verdes a urbanitzar i de les obres singulars del sector.\nTOTAL COST HONORARIS TÈCNICS 680.000 €\nINDEMNITZACIONS A EDIFICACIONS EXISTENTS\nOBRES SINGULARS I CONNEXIONS\nTOTAL COST INDEMNITZACIONS 2.100.000 €\n* Desviament tub del CAT 600.000 € * Sistema viari vinculat 0.11 : Obres fora dels límits del sector de connexió del sector 22b1, inclòs la reforma de l’enllaç actual del pas inferior al ferrocarril en el nucli urbà 2.760.000 € * Tram de rases profundes i tubs per pluvials de diàmetre igual o superior a 1 m fora del sector fins al Torrent de Pixavaques i al del Bon Caponet : 776 m x 200 €/ml 870.000 € * Demolicions d'edificacions existents (estimat) 300.000 € * Part proporcional per a l'inversió de sanejament en alta : part proporcional de 1.137.933 € P.A. (A determinar)\nTOTAL COSTOS D'URBANITZACIÓ 19.101.070 + P.A. a determinar Equip redactor : Ponsirenas Puig i Associats, SLP\nTOTAL COSTOS SECTOR 21.881.070 € + PA a determinar\nPla Parcial Urbanístic del sector 22b1 11.2 Cost de les obres d’urbanització, dels honoraris tècnics i de les indemnitzacions\nA partir dels costos de les obres d’urbanització expressats a la taula anterior, obtenim el valor de la repercussió dels costos sobre el sòl i el sostre del sector. USOS 4‐22b1(habitatge plurifamiliar) 9‐22b1 (comercial) EQ2 (equipament comunitari)\nLa repercussió per hectàrea de sòl total sense repercutir‐hi les partides alçades pendents de determinació és de : 721.549 €/Ha.\nAixí doncs, però, aquests costos, caldrà afegir‐hi els derivats de les despeses d’execució de les infraestructures d’abastament d’aigua potable i de sanejament no adscrites o vinculades a efectes de la seva gestió explícitament al sector, però necessàries per al seu desenvolupament, segons disposi l’administració hidràulica competent, així com l’import de la participació en el sistema viari general 0.11 fins a La Cala.\nSUPERFÍCIE M2 SOSTRE (edificabilitat) 76.694,00 188.016,00 27.343,00 18.195,00 65.900,00 98.850,00 169.937,00 305.061,00\nRepercussió de l’urbanització per m² de sostre : 21.881.070 € + P.A. = 72,15 €/m² + P. A. €___ 303.251 m² 303.251 m²\nAvaluació econòmica i financera La valoració de la viabilitat econòmica es realitza tot comparant les despeses d’urbanització del sector de l’abastament de serveis tècnics, projectes i cessions, així com els costos de l’edificació i el marge brut a obtenir pel promotor amb el valor de venda de les unitats immobiliàries resultants i dels usos del sòl no urbanitzable.\nAquest valor és assumible doncs representa un percentatge menor del 10 % del preu de venda del m² de sostre del sector.\n11.3 INFORME DE SOSTENIBILITAT ECONÒMICA DEL PLA PARCIAL URBANÍSTIC 22b1‐L’AMETLLA DE MAR\nSISTEMES Vialitat Espais lliures Equipaments\nEls articles 58 i 59 del Decret Legislatiu 1/2010, de 3 d’agost, pel qual s’aprova el Text Refós de la llei d’Urbanisme estableixen la necessitat de disposar d’un document que permeti avaluar les actuacions a desenvolupar. Així mateix, l’article 76 del Decret 305/2006, de 18 de juliol pel qual s’aprova el Reglament de la llei d’Urbanisme estableix que l’avaluació econòmica i financera del pla d’ordenació urbanística municipal conté l’estimació del cost econòmic de les actuacions previstes, la determinació del caràcter públic o privat de les inversions necessàries per a l’execució del pla, les previsions de finançament públic, i l’anàlisi de la vialitat financera de les actuacions derivades de l’execució del pla així mateix, l’article 89 estableix que el document d’avaluació econòmica de la promoció del qual forma part el pressupost de les obres d’urbanització i dels serveis previstos pel pla consisteix en una estimació del conjunt de despeses que comporta l’execució del pla. L’article 12 del Decret llei 1/2007, de 16 d’octubre, de mesures urgents en matèria urbanística també determina la necessitat d’incorporar una avaluació econòmica i financera que haurà de contenir un informe de sostenibilitat econòmica que ponderi l’ impacte de les actuacions previstes en les finances públiques de les administracions responsables de la implantació i manteniment de les infraestructures i de la implantació i prestació dels serveis necessaris.\nPla Parcial Urbanístic sector 22b1 Distribució de sòl i de l’edificabilitat\nA efectes del esmentats informes, la distribució del sòl i de l’edificabilitat del sector, segons les determinacions del planejament general vigent, és la que s’expressa tot seguit:\nLes despeses d’urbanització previstes pel sector s’avaluen aplicant diferents mòduls de cost sobre el quadre d’usos de sòl:\nTOTAL SÒL PÚBLIC ZONES 4‐22b1 / 9‐22b1 9‐22b1 TOTAL SÒL PRIVAT\nTOTAL SÒL SECTOR\ndespeses previstes urbanització (€)\n70.272,00 63.042,00 65.900,00 199.214,00\n12.297.600,00 2.206.470,00 ‐ 14.504,00\n76.694,00 27.343,00 104.037,00\nAltres despeses associades són les següents: ALTRES DESPESES Transport públic Obres singulars i connexions ‐ Desviament tub del CAT ‐ Rases profundes i tubs per pluvials fora sector ‐ Demolicions edificacions existents (estimat) Planejament parcial, projecte d'urbanització i reparcel∙lació Indemnitzacions a edificacions existents ‐ Sistema vinculat O.11 TOTAL\ndespeses previstes ( €) 67.000 600.000,00 870.000,00 300.000,00 680.000,00 2.100.000,00 2.760.000,00 7.377.000,00 20\nEl total de costos derivats de les obres d’urbanització, dels honoraris tècnics i de les indemnitzacions dins del sector que ens ocupa sumen doncs la quantitat de :\nTOTAL COSTOS SECTOR : 21.881.070,00€ (14.504.070,00 + 7.377.000,00)\nPer a la ponderació de l’impacte de les actuacions previstes en les finances de l’Ajuntament com a administració responsable de la implantació i el manteniment de les infraestructures i de la implantació i prestació dels serveis necessaris, s’ha procedit com segueix:\nValoració de les despeses incorregudes per l’Ajuntament en la prestació dels serveis territorials:\n- recollida escombraries El mòdul de cost de l’Ajuntament per a la prestació d’aquest serveis en funció de la informació disposada és de 3,68 euros per m2 de sòl urbà, resultant un cost total de 1.115.963,68 euros anuals.\nValoració dels ingressos tributaris locals:\nIBI : El tipus de gravamen serà el 0,62 quan es tracti de béns urbans i el 0,30 quan es tracti de béns rústics Escombraries : La quota anual, en euros, serà de : a) habitatges plurifamiliars 71,00 € /habitatge b) Promig establiments venda productes no alimentaris (100m²) 99,00 € /local c) Establiments venda productes alimentaris (>400m²) 235,00 €/local\nClavegueram: s’ha fet una estimació de 50,15 euros per cada habitatge o local amb superfície fins a 100 m2 que connecti. Per cada 100 m2 o fracció d'excés sobre els primers 100 m2, la quota s'incrementarà en 33,45 euros.\nNúm. M²sostre unitats 1.668\nComercial petits establiments\nComercial grans establiments\nImpacte pel municipi\nS’estima que l’actuació urbanística planejada generarà un impacte positiu en el pressupost corrent de l’Ajuntament avaluat 251.774 euros anuals que garanteix la sostenibilitat econòmica de les actuacions urbanístiques planejades. Explicació dades Respecte a la valoració de les despeses incorregudes per l’Ajuntament en la prestació dels serveis territorials, tals com neteja viària, parcs i jardins, seguretat, enllumenat públic i recollida escombraries, s’explica que el mòdul de cost de l’Ajuntament per a la prestació dels anomenats serveis és de 3,68 € per m2 de sòl urbà, resultant un cost total de 1.115.963,68 euros anuals. Aquests imports sorgeixen de: • mòdul de cost per a prestació de serveis: 3,68 € per m² pressupost de 2009 destinat a prest.serveis 20.652.445,81 € ‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐ = ‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐‐ sòl urbà municipi 5.620.000 m² Els imports del pressupost s’han calculat a partir del pressupost funcional de 2.009, i s’ha estimat la quantitat destinada a prestació de serveis en 20.652.445,81 €. El sòl urbà del municipi s’ha determinat tenint en compte, que aquest és el 8,40% de la superfície total, és a dir, uns 5.620.000,00 m². • cost total: 1.115.963,68 euros anuals mòdul de cost x sòl urbà àmbit = 3,68 €/m² x 303.251m² S’ha tingut en compte que el sòl urbà de l’àmbit són els 303.251m² establerts, segons la informació rebuda. En quant a la valoració dels ingressos tributaris locals, tant el tipus de gravamen de l’IBI, com la quota anual de les escombraries o la quantitat a pagar per habitatge o local en concepte d’escombraries sorgeixen de les Ordenances Fiscals de l’Ametlla de Mar. Tanmateix, afegim altres dades d’interès per al càlcul d’aquests ratis: Població (any 2010) 7.594 habitants Superfície (km²) 66,90 km²\nMemoria Pla Parcial Sector 22b1\nAquest “PLA PARCIAL URBANÍSTIC DEL SECTOR 22B1”, o “eixample de la Cala”, ve a substituir i a adaptar la documentació i tramitació redactada...