Escola Carme Auguet » CONSTRUCCIÓ I ROBÒTICA\nPresentem el nostre projecte al Girobòtica 2019\nby Sergi Prat\nCiutat, Construccions, Girobòtica, Maqueta\nHola, El diumenge passat, l’Israe, la Salima, en Zouhir, la Zoila i en Mazine, com a representants dels alumnes de 1r, 2n i 3r, van presentar el projecte de ciutat habitable i sostenible. Per fer-ho, van portar la maqueta que van construir entre tots a l’espai de Construcc\nQuè són la simetria geomètrica i cinètica?\nGeometria, Kapla, Lego, Matemàtiques, robòtica, Scratch\nHola, A l’espai de Construccions i Robòtica dels mitjans estem treballant els conceptes de simetria geomètrica (utilitzant materials com el Kapla i el Lego) i la simetria cinètica (construint amb Lego We Do cotxes amb motors de rotació). Per programar els cotxes hem d’util\nHo hem pensat, ho hem dissenyat, comencem a construir!\nConstruccions, Espais, Girobòtica\nDes de l’Espai de Construccions i Robòtica dels mitjans estem avançant en el repte que ens planteja la Girobòtica: una ciutat més habitable. Després d’analitzar el barri on vivim i allò que voldríem, vam pensar i dissenyar els canvis. Ara toca posar-se mans a l’obra\nComencem els projectes pel Girobòtica!\nConstruccions, Kapla, Lego\nHola! Els nens i nenes de l’Espai de Construccions i Robòtica dels Mitjans (1r-2n-3r) hem estat treballant la construució de ponts i rampes amb el Kapla i la creació de vehicles. Per què? La resposta: ens preparem pel projecte del Girobòtica! L’objectiu: Com fer més habita\nAPRENEM ORTOGRAFIA AMB L’SCRATCH!\nLlengua, Ortografia, Scratch\nHola, Els nens i nenes de Tercer de l’escola estem treballant el vocabulari que més utilitzem a través de la plataforma Scratch. Una vegada treballades les paraules, a Escriptura treballem les frases utilitzant aquestes paraules. Utilitzar-les totes en un petit text és tot un repte! L\nEspai de construccions a EI\nDurant aquest tercer trimestre els nens i nenes d’educació infantil a l’espai de construccions hem pogut jugar i construir amb gots de plàstic, amb el Kappla, amb el Lego, amb peces de fusta, amb pals de poli i també amb Pixels. També hem aprés a fer anar les Bee Bots. Pod\nConstruïm monuments a l’espai de construccions.\nA l’espai de construccions, els nens i nenes d’educació infantil, hem reproduït diferents monuments utilitzant els materials que tenim a l’espai. Hem fet servir gots de plàstic, peces de fusta, peces de lego, peces del Kappla, …. Ens han quedat molt boniques! S\nSCRATCH DAY a l’escola!\nAvui dilluns 14 de Maig, hem celebrat el dia de SCRATCH DAY tota l’escola! Durant el matí hem estat duent a terme diferents reptes relacionats amb els nostres projectes actuals, a través del pensament computacional. Els nens i nenes d’Educació Infantil tenien el repte d&#8\nFem construccions amb gots de plàstic!\nEls nens i nenes d’educació infantil hem fet construccions amb gots de plàstic. Hem fet torres, castells i entre tots hem aconseguit crear una muntanya de gots. Si voleu veure’n les fotos aneu a multimèdia a la carpeta “Construccions Petits”.\nJornada de Robòtica a l’Institut\nEls alumnes de 6è van visitar l’Institut Narcís Xifra. Allà van participar en unes jornades de Robòtica i programació digital. A les imatges podreu veure com van realitzar activitats diverses (Blocky Games, robots Edison, Impressora 3D i, fins i tot, van presenciar un xou de mà\nRampes per a les bales\nAbans de nadal vam planificar la nostra rampa per les bales. Aquests dies hem estat treballant en equip per construir les nostres rampes i poder fer curses de bales. De seguida que tinguem a punt totes les rampes i els cartells amb els noms farem una exposició perquè hi pugueu jugar t\nA través del joc de construcció treballem la geometria!\nAngles, Construccions, Kapla, Pixels, simetria\nA l’Espai de construccions del grup dels grans de l’escola estem treballant els angles i les simetries al pla i en volum a través dels Pixels i el Kapla. Com podeu veure, ens ho passem pipa! I a més, aprenem! Multimèdia\nPlanifiquem una rampa per bales\nA la tercera roda de construccions hem après a planificar la nostra feina. Hem ideat com ens agradaria que fos la nostra rampa de bales i he fet el plànol en un paper. També hem apuntat el material que necessitarem per a realitzar-la. Ara ja ho tenim tot a punt per, quan tornem de vac\nCreem i inventem amb diferents materials\nAquestes últimes tres setmanes a l’espai de construccions hem estat treballant amb legos, kapla, pixels i materials varis. Els Genials, els Guitarristes i els Wally Hop han estat treballant de valent per construir una ciutat entre tots. Amb imaginació i creativitat cada grup ha\nEstrenem el Trigonos\nA l’espai de construccions ens agrada treballar amb diferents materials per poder potenciar la nostra creativitat i imaginació. Aquesta setmana estrenem un materia nou i molt xulo que ens permetrà infinites construccions. Es diu Trigonos i és genial perquè té les peces per fer m\nTots els cursos de l’escola estem fent el projecte dels ponts així que a construccions hem volgut treballar també participar en aquest projecte. Amb palles, paper de diari, tubs de cartró i cinta adhesiva havíem d’inventar-nos un pont. Han sortit ponts molt interessants. E\nEns esplaiem amb el Kapla\nAvui ha estat una tarda diferent. Hem pogut jugar crear amb el Kapla a l’hora d’espai, hem construït coses, torres, que no ens sortien abans, hem compartit les peces, hem treballat en petits equips que al final ja erem tots que ens ajudavem per fer-ho millor. FOTOS\nEL COTXE D’EN HASSAN\nconstrucció, cotxe, escola Carme Auguet, legos, propulsió, robòtica\nL’any passat vaig intentar fer un cotxe a propulsió. Aquest any he tornat a fer el cotxe, vaig veure una foto i vaig recordar el cotxe i li vaig demanar a la Pilar que me’l deixés fer. 1r pas: en primer lloc vaig agafar una safata, a dintre hi vaig posar totes les\nEn motiu de la Setmana de la Robòtica Europea 2016 s’ha convidat a jugar a les famílies dels grups d’alumnes d’internivell dels mitjans (primer, segon i tercer de primària) que treballen amb les bee-bots i altres construccions o materials. Tindrem les portes obertes\nA l’espai treballem la simetria\nbee-bots, creacions, imatges, robòtica, simetria\nAquests dies, amb els grups dels mitjans -1r, 2n, 3r-, estem treballant la simetria a l’espai de construccions i robòtica, per tant amb els grups d’internivell el que fem és creacions amb diferents materials siguin fustes o legos o pixels o …, després ho dibuixem i/o\nby Escola Carme Auguet\nAquest dilluns hem celebrat l’Scratch Day a l’escola. Al matí l’alumnat de 4rt a 6è han anat a l’Institut Narcís Xifra on han pogut realitzar activitats diverses, entre elles veure el funcionament de la impressora 3D. Els nens i nenes més petits han pogut moure\nAquest diumenge dia 10 d’abril, hem participat a la jornada de GIROBÒTICA Ha estat una bona jornada, hem passat nervis, hem patit, però també ens ho hem passat molt bé. Aquest any hi havia molts grups, moltes escoles participants. És el tercer any que s’organitza i el terc


Obert el període de presentació de candidatures per a la Capital de la Cultura Catalana 2008\nAquest dijous, dia 4 de maig, s’ha obert el període de presentació de candidatures per optar a la designació de Capital de la Cultura Catalana 2008, cinquena edició de la capitalitat cultural dels territoris de parla catalana.\nEls municipis que desitgin presentar la seva candidatura hauran de demanar el Formulari de Candidatura a l’organització promotora ( info@ccc.cat) . La data màxima per a dipositar la candidatura serà el dia 27 de setembre d’enguany.\nUn jurat independent i plural elegirà la Capital de la Cultura Catalana 2008, durant el mes d’octubre d’aquest any.\nLes quatre capitals de la cultura catalana designades fins ara han estat: Banyoles 2004 (Pla de l’Estany); Esparreguera (Baix Llobregat Nord) 2005; Amposta (Montsià) 2006, i Lleida (Segrià) 2007.\nLa Capital de la Cultura Catalana és una iniciativa adreçada a tot el territori del domini lingüístic i cultural català. Té com a objectius els de contribuir a incrementar el coneixement, ús i prestigi social de la llengua i cultura catalanes, incrementar la cohesió cultural dels territoris de parla catalana i, finalment, promocionar i projectar el municipi designat com a Capital de la Cultura Catalana, tant a l’interior com a l’exterior.\nLa Capital de la Cultura Catalana és membre de la Xarxa Europea de Capitals Culturals (ECCM).


Recurs de reposició del CFPA contra les retallades per inconstitucionals | BonDia Diari digital d'Andorra.\nDj., 10/05/2012 - 18:14\nEl Col·lectiu de Funcionaris de la Policia (CFPA) va entrar ahir al Govern un recurs de reposició contra la Llei de contenció de la despesa pública en matèria de personal, ja que consideren que hi ha un seguit de vulneracions de drets i principis en el text.\nD’aquesta manera, el lletrat que porta el cas, Xavier López, va destacar que incompleix sis articles de la Constitució i almenys un del protocol addicional del Conveni Europeu per a la Protecció dels Drets Humans i les Llibertats Fonamentals. Bàsicament defensen que les retallades i la supressió dels complements dels sous entren en contradicció amb els articles 3, 6, 25, 27, 29 i 37 de la Carta Magna i amb el conveni de drets humans.\nD’aquesta manera, en la seva lluita contra la llei el CFPA ha decidit un camí diferent del que ha escollit la Plataforma de Funcionaris i, així, el primer pas el van fer ahir amb aquest recurs administratiu, a què ara el Govern ha de contestar en un termini de dos mesos. A partir d’aquell moment s’obrirà un període de tretze dies hàbils perquè es presenti recurs a la Batllia, on es podrà defensar la inconstitucionalitat d’aquest text legal. Llavors serà el batlle qui decideixi si aquest recurs ha d’arribar o no al Constitucional.\nLópez va exposar que el CFPA ha escollit el procediment ordinari i que l’aute a la demanda presentada per la plataforma no ha de tenir cap influència en el recurs que ara es presenta. Malgrat aquestes dues vies escollides, va desitjar sort a la plataforma i va recordar que mentre que ells “atacaven directament la llei” el CFPA ha hagut d’esperar que hi hagués el pagament de les nòmines i a la publicació al BOPA del text, ja que necessitaven un acte administratiu del Govern per fer el recurs.


Clúster Salut Mental Catalunya • Comissió de comunicació\nC/ Bartomeu García i Subirà, Nº1 Local 14\nEstudi Punto & Ap(Arte) Films\nLa pròxima comissió de comunicació canvia la seva ubicació habitual (oficines d’Amalgama7) per raons extraordinàries. La primera sessió del 2020 se celebrarà a l’estudi cinematogràfic Punto & Ap(Arte) Films amb motiu de l’estrena del curtmetratge «El Reloj de Paula».\nDurant el 2019, el Clúster va donar suport institucional a la producció del curtmetratge que posa el focus en la violència parental i les conseqüències a nivell mental que això provoca en infants i adolescents. Ara, ja finalitzada la peça i llesta per començar la seva gira internacional per diversos festivals de cine, el seu director José Luís López, ens invita al seu estudi a fer una visualització del curtmetratge abans d’estrenar-se oficialment i poder donar la nostra visió sobre el seu tractament.\nLa peça té una durada de 15 minuts. Una vegada finalitzat el visionat es procedirà a celebrar la comissió de comunicació de manera regular.\nA qui va dirigit? Aquesta sessió està dirigida únicament a socis del clúster.


De nadal sopa galets receptes - myTaste\nper bullir els galets de nadal\ncarme ruscalleda sopa de nadal\nDe nadal sopa galets receptes\nUna sopa amb el gust de l'olla deNadal. Veureu quin gust a olla deNadal. Sense treure les pilotes, afegiu els cigrons i els galets, i coeu segons les instruccions del fabricant\nRESULTATUn clàssic de la cuina catalana per al dia deNadal. Ho deixem reposar a la nevera un parell d'hores i omplim els galets\nUn plat desopade luxe. La recepta d'avui és tot un clàssic a casa meva, la preparo cada any per l'àpat deNadal i es el plat més esperat de tots els que faig\nQuan arriba nadal i veig aquells plats desopadegalets, eggghhhhsss. I és que així sí que es poden menjar els galets\nAmb aquesta recepta pots servir una sopa d’arròs o una Sopadegalets amb ou dur, trossets de pollastre, etc\n–De primer servirem la sopa –el formatge ratllat en un recipient a part per a qui en vulgui– i al mateix temps, disposades en plates, les pilotes, les carns, les botifarres, els cigrons, i les verdures, tot desossat i tallat a trossos raonables, ruixat amb una mica de brou\nPerò en aquesta ocasió, he volgut mostrar-vos com es presenta una autèntica sopadeNadal, farcint els galets amb la mateixa pasta que fem servir habitualment per elaborar la pilota\nPINTXO DE BROU, GALET I PILOTA AMB UN TOC D'OLEUMFLUMEN\nAquest pintxo de brou el vaig tastar per primera vegada fa uns anys al Restaurant Pepo de Benifallet, al dinar deNadaldels companys i companyes de l'escola\ngalets, fideus. L'escudelladeNadal que la meva mare ha fet tota la vida. Després donem forma a les pilotes (dues o tres de bona mida o més petites, al gust)\nPasta i Arrossos, Plats deNadal, Receptes Galets-lons Escrita el. Si t´agrada puntua´m Us portem un recull de receptes de les més habituals ara per Nadal\nFem bullir una altra vegada el brou i hi tirarem els galetsdeixant que bullin a poc a poc el temps que indiqui el fabricant (hi ha galetsde moltes mides)\nEls que em coneixeu bé sabeu que la sopadegalets és un dels meus plats preferits. us avanço que està plena de bones idees per a esmorzar, dinar, berenar i sopar


Han passat 15 anys des de l�aprovació de la Llei 4/1993 del Sistema Bibliotecari de Catalunya i és un bon moment per examinar l�estat de compliment d�aquesta disposició legal. El 2007 fou també el darrer any de vigència de l�Acord per a la millora i modernització del Sistema Bibliotecari de Catalunya en el període 2004-07. En aquest treball s�analitzaran els principals aspectes a aconseguir per a la formació d�un Sistema Bibliotecari de Catalunya que estigui vertebrat, presti serveis de caire nacional i sigui capaç de resoldre les necessitats de la ciutadania en matèria d�accés a la informació. Es posa de manifest la llarga trajectòria reivindicativa del nostre sector professional, gràcies al qual s�han anat fet progressos notables, tot i que en certs aspectes (catàlegs col·lectius, serveis nacionals de préstec o estratègia digital) queda molt camp per recórrer. També es descriuen les desigualtats de velocitat, d�estat i de grau de desenvolupament bibliotecari de les diferents xarxes, sovint condicionades a la falta de voluntat política i a la falta de voluntat tècnica. S�ofereixen, per acabar, les línies mestres d�actuació per a la millora dels serveis bibliotecaris a Catalunya que es treballen des de la Direcció General de Cooperació Cultural del Departament de Cultura i Mitjans de Comunicació (DCiMC) de la Generalitat de Catalunya.


CEIP ISABEL LA CATÓLICA: MENJADOR ESCOLAR\nBloc informatiu i de participació del CEIP Isabel la Catòlica (l'Olleria)\nPLA ANUAL DEL\nCENTRE: CEIP “ISABEL LA CATÒLICA” CODI: 46005971\nADREÇA: C/ISABEL LA CATÒLICA. S/N\n1. NORMES DE FUNCIONAMENT DEL MENJADOR ESCOLAR\nTots els alumnes que ho desitgen podran fer ús del menjador escolar, sempre que no se supere les 110 places de que disposa, així com els professors i professores del centre.\nEn cas de superar esta quantitat es procedirà seguint les normes establides pel reglament de funcionament de menjadors escolar de Conselleria de Educació.\nCada curs escolar s’establirà un pressupost de funcionament per al menjador, aprovat pel Consell Escolar. Aquest pressupost haurà de contemplar, al menys, els següents aspectes:\n• Balanç econòmic del curs anterior.\n• Nombre aproximat d’alumnes becats i sense beca.\n• I preu del menú per al curs.\nEl menjador començarà a funcionar el primer dia lectiu d’octubre i finalitzarà l’últim del mes de maig. S’establirà un mínim de 20 menús diferents, distribuïts en setmanes successives, tots ells elaborats d’acord amb les orientacions de la Conselleria de Sanitat.\nLes famílies rebran la relació dels menús vigents per al mes següent. Abans de l’obertura del menjador escolar i seguint les instruccions de la Conselleria per al funcionament dels menjadors escolars, estos estan obligats a disposar d’un menú especial o de règim per atendre l’alumnat que per mitja del corresponent\ncertificat mèdic, acredite la impossibilitat d’ingerir determinats aliments que podrien perjudicar la seua salut.\nTambé aquells alumnes que motius religiosos ideològics u altres tingueren alguna restricció alimentaria, a l’obertura del menjador els pares o tutors deuen fer una petició raonada davant la direcció del centre, demanat una adaptació dietètica. L’empresa d’alimentació procurarà en la mesura de les seus possibilitats subministrar aliments adequats que compliquen les necessitats\nEl comensal de menú ordinari, de règim o d’alguna restricció alimentaria estan obligats a no rebutjar cap plat del seu menú corresponent i a ingerir-lo dins d’un temps no superior a la majoria dels demés comensals.\nAbans d’entrar els comensals l’auxiliar de cuina tindrà les taules preparades: safates, gots, coberts, pa, tovallons etc.\nLa fruita pel primer cicle es servirà pelada.\nB) MÍNIMS A SEGUIR PER A UN BON FUNCIONAMENT DEL MENJADOR\n1. El menjador escolar te dos funcions essencials:\n- Donar un servici a les famílies, facilitant que puguen dinar i tindre cura d’ells.\n- Adquirir hàbits positius alimentaris. Entre ells està el de no rebutjar cap tipus de menjar, sense cap tipus de justificació\nPer tant, quan un alumne persisteix en esta actitud negativa de no menjar-se els plats del menú i després d’haver informat de la seua actitud als pares l’equip pedagògic podría proposar la no assistència al menjador.\n2. En cadascuna de les taules, els educadors tindran com a objectius a treballar aquells que fan referència a: hàbits de taula, utilització dels distints utensilis, així com atendre les necessitats de l’alumnat, impedint que s’alcen fins que no hagen acabat i no queden restes de menjar a la taula.\n3. Tots els aliments han de prendre’s dins del menjador. No es permetrà a l’alumnat que consumeix cap aliment fora d’ell.\n4. L’alumnat realitzarà hàbits de neteja personal abans i després d’anar al menjador.\n5. Durant el temps d’oci i menjador, l’alumnat només ocuparà aquells llocs previstos per a tal fi.\n6. Els/les educadors/es seran els responsables de traure, cuidar i guardar els diferents materials d’oci que l’alumnat vaja a utilitzar.\n7. Cap persona que preste els seus serveis com educador de menjador podrà absentar-se del centre sense prèvia justificació i autorització de la direcció. La direcció i l’ encarregat del menjador prendran las mesures oportunes davant l’absència del personal per atendre el menjador.\n8. Les safates i el coberts de les taules que tinguen només alumnes del primer cicle les arreplegaran un/a dels monitor/res o un dels comensals major de la taula. La resta dels comensals arreplegaran les seus safates ordenadament a mesuren que acaben.\n9. Quan el temps ho impedisca les activitats d’oci es realitzaran en dependències dins del centre sempre baix la vigilància del educadors.\n10. El menjador escolar no es responsabilitza dels materials d’oci que puguen portar els alumnes al menjador en cas de desperfectes o pèrdues.\n11. Està prohibit portar balons de futbol de reglament, pilotes de tenis/frontó/ beisbol i qualsevol instrument perillós per a la integritat física de les persones\n12. Finalitzat el servei de menjador els educadors/ores informaran al encarregat del menjadorde les incidències agudes. Les incidències i les faltes greus les informaran mitjançant un part d’incidències per escrit.\n13. Finalitzat el servei de menjador i oci, cada professor/a es farà responsable del seu grup d’alumnes, rebent les informacions pertinents del encarregat, si és el cas (informació sobre malalties, accidents,... dels alumnes).\n14. Tots els dies a les 12,30 h., les educadores passaran la llista de l’alumnat que fa ús del menjador.\nC) RELACIÓ AMB LES FAMÍLIES DELS COMENSALS\n1. Els pares rebran tots els mesos informació de les actituds dels seus fills al menjador: que menja, com menja, comportament ...\n2. Si haguera un comportament en contra de las normes de convivència del col·legi reflectides en el P.C.C. l’equip pedagògic informarà als pares personalment o per escrit.\n3. En cas de malaltia o accident d’un comensal, el responsable del menjador informarà als pares, si no es poguera contactar amb cap familiar i el cas fora greu o urgent s’avisaria a la policia municipal per un trasllat a un centre mèdic.\n4. Els pares del comensals tenen l’obligació de donar o comunicar al menjador un telèfon d’atenció continuada des de les nou del mati a les cinc de la vesprada.\n5. Cada família del comensal ha de facilitar al menjador un número de conte bancari on remetre el rebut.\n6. Els pares dels comensals que es queden dies esporàdics hauran d’abonar l’import a primera hora del mati a l’encarregada de menjador.\n7. Cada dia a primera hora es passa la llista del menjador, per tant si un comensal fixe no es queda eixe dia al menjador la família deu comunicar-lo abans de les 10 hores.\n8. El comensal fixe, becat o no, que s’incorpore mes tard al col·legi no es podrà quedar al menjador, si prèviament no han informat de tal circumstància.\n9. Quan un alumne no becat ha demanat plaça de menjador i després no es pot quedar tindrà que abonar el menú\n10. Les beques, tant de conselleria com de l’ajuntament són ajudes als comensals i no cobreixen el preu del menú, per tant han de abonar la diferència entre l’ajuda i el preu del menú.\n11. Durant els primers cinc dies de cada mes s’enviaran al banc els rebuts del menjador.\n12. Si un rebut es tornat del banc s’abonarà l’import del rebut mes les despeses en efectiu als responsables del menjador.\n13. Si al acabar el mes no s’ha abonat l’import del rebut sense cap tipus de justificació per part de la família, no tindrà dret a utilitzar el menjador fins que no pague els rebuts .\nACTIVITATS DINS DEL MENJADOR ESCOLAR\n· L’entrada als locals del menjador es realitzarà observant el major ordre possible. Els alumnes es llavaran les mans abans d’ocupar el lloc en les distintes taules y després de menjar.\nL’alumnat no pot portar dins/entrar al menjador qualsevol instrument perillós per a la integritat física de les persones ni ocupar les taules sense llevar-se les jaquetes, les quals cal que es pengen en les perxes corresponents.\n· Cal realitzar un control sistemàtic dels hàbits correctes d’alimentació, higiene i relació social de l’alumnat, en concret del que habitualment utilitza aquest servei.\nCal que es controlen de forma prioritària les següents conductes:\n- adopció d’una postura correcta al llarg del dinar.\n- utilització dels coberts de forma adequada.\n- menjar correctament evitant derramar aliment sòlids o líquids en la taula o en terra.\n- retirar el servei de taula segons indicacions de l’equip pedagògic del menjador.\n· Cap alumne/a pot entrar en la cuina: qualsevol problema cal que l’atenga l’educador/a de referència que tinga l’alumne/a.\n· Els educadors i educadores de menjador seran els responsables de l’alumnat i de la seua situació a les taules corresponents.\n· Des de que finalitzen les activitats dins del menjador i mentre s’organitzen les activitats\nd’oci correctament, s’assenyalen algunes pautes que cal observar:\n- L’alumnat sempre estarà sota vigilància dels educadors/es.\n- No podran recórrer les dependències del centre.\n- Si hi haguera algun alumne/a castigat, mai se’ls deixarà sense vigilància.\n- En el pati cal vigilar per a que els xiquets i xiquetes no pugen a la tanca, no es despengen de les porteries, no entren en el jardí i trenquen plantes o facen clots en terra.\n- Els educadors i educadores controlaran les activitats de l’alumnat en el pati\ndistribuint la vigilància en ell per tal de tindre accés visible a tots els racons.\nL’alumnat romandrà sempre sota vigilància i control dels educadors i educadores. Si cal atendre un xiquet o xiqueta de forma individual (accident, cura, telefonada a casa, etc.) es donarà avís a la resta de educadors/es per que assumeixen la vigilància de la seua zona.\nFins que no sone el sonall del centre i els professors/es no es facen càrrec de l’alumnat, el personal educador no podrà abandonar el centre ni la cura dels alumnes de menjador.\nDel RRI del Centre :\nConductes contràries a les normes de convivència del Centre Educatiu i mesures correctores.\nArticule 35. Tipificació:\nEs consideren conductes contràries a les normes de convivència del centre educatiu les següents:\na) Les faltes de puntualitat injustificades.\nb) Les faltes d'assistència injustificades.\nc) Els actes que alteren el normal desenvolupament de les activitats del centre educatiu, especialment els que alteren el normal desenvolupament de les classes.\nd) Els actes d'indisciplina.\ne) Els actes d'incorrecció o desconsideració, les injúries i ofenses contra els membres de la comunitat educativa.\nf) El furt o la deterioració intencionada d'immobles, materials, documentació o recursos del centre.\ng) El furt o la deterioració intencionada dels béns o materials dels membres de la comunitat educativa.\nh) Les accions que puguen ser perjudicials per a la integritat i la salut dels membres de la comunitat educativa.\ni) La negativa sistemàtica a portar el material necessari per al desenvolupament del procés d'ensenyament-aprenentatge.\nj) La negativa a traslladar la informació facilitada als pares, mares, tutors o tutores per part del centre i viceversa.\nk) L'alteració o manipulació de la documentació facilitada als pares, mares, tutors o tutores per part del centre.\nl) La suplantació de la personalitat de membres de la comunitat escolar.\nm) La utilització inadequada de les tecnologies de la informació i comunicació durant les activitats que es realitzen en el centre educatiu.\nn) L'ús de telèfons mòbils, aparells de so i altres aparells electrònics aliens al procés d'ensenyament-aprenentatge durant les activitats que es realitzen en el centre educatiu.\no) Els actes que dificulten o impedisquen el dret i l'haver de l'estudi dels seus companys i companyes.\np) La incitació o estímul a cometre una falta contrària a les normes de convivència.\nq) La negativa al compliment de les mesures correctores adoptades davant conductes contràries a les normes de convivència.\nr) L'ús inadequat de les infraestructures i béns o equips materials del centre.\nArticle 36. Mesures educatives correctores:\nDavant les conductes contràries a les normes de convivència del centre educatiu, tipifiques\nen l'article anterior, el Pla de Convivència i el Reglament de Règim Interior del centre podran\ncontemplar mesures d'intervenció que concreten, ajusten o modulen les mesures educatives\ncorrectores recollides en aquest article i que són les següents:\nb) Compareixença immediata davant el director o directora.\nc) Amonestació per escrit.\nd) Retirada de telèfons mòbils, aparells de so o altres aparells electrònics aliens al procés d'ensenyament-aprenentatge, utilitzats de forma reiterada durant les activitats que es realitzen en el centre educatiu. Es retiraran apagats i seran retornats als pares, mares, tutors o tutores legals en presència de l'alumne o de l'alumna. No obstant l'anterior, l'ús d'aparells electrònics en el recinte dels centres docents es podrà prohibir, sempre que no siguen necessaris per a dur a terme les tasques docents, si així ho contempla el Reglament de Règim\ninterior del centre.\ni) Privació de temps d'esbarjo per un període màxim de cinc dies lectius.\nf)Incorporació a l'aula de convivència.\ng) Realització de tasques educadores per l'alumne o l'alumna en horari no lectiu. La realització d'aquestes tasques no es podrà perllongar per un període superior a cinc dies lectius.\nh) Suspensió del dret a participar en les activitats extraescolars o complementàries que tinguen programades el centre durant els quinze dies següents a la imposició de la mesura educativa correctora.\ni) Suspensió del dret d'assistència a determinades classes per un període no superior a cinc dies lectius. Durant la realització d'aqueixes classes, i amb la finalitat d'evitar la interrupció del procés formatiu de l'alumnat, est romandrà en el centre educatiu efectuant els treballs acadèmics que li siguen encomanades per part del professorat que li imparteix docència. El cap o la cap d'estudis del centre organitzarà l'atenció a aquest alumnat.\nPer a l'aplicació de les mesures educatives correctores, no serà necessària la prèvia instrucció d'expedient disciplinari; no obstant això, per a la imposició de les mesures educatives correctores\ndels apartats h) i i) serà preceptiu el tràmit d'audiència als alumnes, les alumnes, o als seus pares, mares, tutors o tutores en cas de ser menors d'edat, en un termini de 10 dies hàbils.\nArticle 37. Comunicació als pares, mares, tutors o tutores legals de l'alumnat que s'objecte de mesures educatives correctores.\nTotes les mesures correctores previstes en l'article anterior hauran de ser comunicades formalment als pares, mares, tutors o tutores dels alumnes o alumnes menors d'edat.\nNORMES ALUMNAT MENJADOR\nL´alumnat que es queda al menjador ha de complir unes normes bàsiques que es detallen a continuació.\nL’alumnat baixarà en fila amb la resta de companys i es dirigirà ordenadament a passar llista amb la cuidadora assignada en el pati, davant la porta del menjador.\nNo es pot cridar ni córrer pels corredors ni al menjador, es parla amb to de veu normal i es camina.\nL’alumnat que es queda al menjador no pot tornar a pujar a les aules, sinó es acompanyat per una cuidadora.\nA l’hora de menjar s’entra en fila ordenadament sense empentar-se.\nDins del menjador no es deu parlar fort, som molts comensals i hi ha molt de soroll. Ens hem d’habituar a demanar les coses per favor i a donar les gràcies, sempre, i més a més quan estem seguts a la taula per menjar.\nHem d’utilitzar els coberts correctament i no embrutar la fusta de baix de la taula.\nEn el servei (WC) hem de curar de no tirar aigua al sol, no utilitzar més sabó ni paper del necessari. Hem de respectar al company/a que és davant nostre i no empentar ni tirar-se aigua.\nS’han d’escoltar les indicacions de les cuidadores i respectar-les.\nEl menjador escolar està regit per un reglament de règim intern que està dintre del RRI del col·legi. Atenent este reglament el xiquet/a que reiteradament incomplexa les normes pot quedar exempt del menjador per un temps indefinit.\nEl tornar els rebuts al banc, serà motiu per deixar de rebre el servei de menjador.\nNORMES AULA ESTUDI DEL MENJADOR\nL’alumnat que desitje anar a l’aula d’estudi del menjador ha de complir unes normes bàsiques que es detallen a continuació:\n· L’horari és de 14,30 a 15,15 hores.\n· Quan entrem al menjador deixarem ordenadament el material a les prestatgeries que hi han en el menjador.\n· Com a aula d´estudi que és, estarem en silenci estudiant o fent els deures.\n· Respectarem les indicacions de la cuidadora assignada.\n· L’alumnat ha de romandre a l’aula fins finalitzar la sessió, encara que haja acabat els deures. Es recomana portar un llibre de lectura.\n· Incomplir estes normes bàsiques suposarà no poder acudir a l´aula d´estudi per un temps indefinit, s’aplicarà el reglament de règim interior de menjador.\nMATRÍCULA 2013 - 2014\nQualitat Educació nivell II\nC.E.I.P. ISABEL LA CATÒLICA\nAquesta escola col·labora\nC.P.ISABEL LA CATÓLICA\nCristina Vicent Navarro (Directora)\nDaria Garcia Boixader (Cap d'Estudis)\nÓscar Sanz Pastor (Secretari)\nComissió TIC (1)\nDESEMBRE CONSTITUCIÓ (1)\nBLOCS DEL COL:LEGI\nEDUCACIÓ FÍSICA 2013-14\n3 Infantil B Dragones\nBLOC 5é 2012-2013\nBloc Aula P.T. i Orientació\nBloc de 5éB curs 2011-2012\nBloc de 6e A\nBloc Primer Cicle\nClase de los leones 5 años\nClasse dels cavallers i les princeses\nRecursos per a classe\nComissió d'informació informa\nDelegats/des i subdelegats/des


Under the Iron Heaven...: Han passat moltes coses! El Tiempo por Tutiempo.net\nHan passat moltes coses!\nMoltes coses han passat des de que vaig deixar de caminar per terres irlandeses. Tantes... que la millor forma d'explicar-les hauria estat entrar-les totes en el seu moment. Però no ha estat possible! Falta de temps i de ganes per escriure quatre ratlles.\nAvui després de sopar m´he trobat davant del pc i he pensat... que collons! Escriu alguna cosa, encara que sigui només per llegir-ho en un futur. I dic això, per la senzilla raó, que abans de fer res, he estat llegint alguns posts que tenia escrits, i ha estat una grata sorpresa, ja que hi havia coses i moments que no recordava i que val la pena no oblidar mai a la vida.\nLa meva arribada va ser a mitjans d'abril, i des de llavors han anat passat diferents coses. El primer cap de setmana festa sorpresa de la Marta Oriola. Una festa molt currada i una fideuà de collons. I com no, com mana la tradició, a finals d'abril, la Festa Major del meu poble, Vilassar de Dalt. Abraçades i més abraçades amb tota aquella gent que ens anem veient de Festa Major a Festa Major. D'aquí a molt poquet ja toca la Festa Major d'estiu, és a dir el mateix però a l'aire lliure i amb molta més gent i fins molt més tard!\nAl cap d'una setmana ja estava treballant a la Caixa d'Estalvis Laietana. Tot va ser molt ràpid per la senzilla raó, que el Cap de Zona ja em coneixia per treballar amb ells durant els dos últims estius. Així que de feina ja estava més o menys encaminat. Però com arribaria a la feina. Nova decisió: cotxe nou! El nou iGolf!. Haig de dir que sempre he estat un enamorat d'aquest model de cotxe, el meu preferit sense cap mena de dubte! Finalment em vaig decidir: color vermell i tres portes!\nMentre treballava a l'oficina de Dosrius de Caixa d'Estalvis Laietana anava superant les proves per poder entrar a treballar a "La Caixa". Un cop passats tots els requisits em van donar la bona notícia que entrava a formar part de "La Caixa" així que de puta mare! I ara estic treballant a una de les oficines de Premià de Mar.\nBé... més o menys, això és el que ha anat passant a molts gran trets durant els meus últims tres mesos. Durant aquesta setmana intentaré escriure una mica més detalladament el que he anat fent: dilema Postgrau IDEC o máster UOC?, Sant Joan, retrobada amb tots els catalans que heu tornat encara que sigui un parell de dies a Catalunya, festa ex-alumnes d'EGB Sant Jordi, piscina, la marxa d'en Francesc... i moltes altres coses!\nNomés necessito una mica de temps per poder anar actualitzant tota la informació, i anar posant coses nooves per poder fer molt més atractiu el blog: llibres recomenats, pelis, estiu a la Costa Brava... i un munt de coses més!\nPosted by Jordi Tió Felip at 21:49\nWelcome back, ja et trobàvem a faltar! :)\nOsti osti.. aqui hi ha pasta... "La Caixa" son paraules majors, eh?\n30 de julio de 2007, 23:31\nAixi m'agrada que tornis a escriure! Pq realment és moot amè de llegir les teves historietes!\n6 de agosto de 2007, 21:47\nUn post cada trens messos! Espero que a la Caixa curris més que al Blog! :)\nUna encaixada i sort!


Carrasco: "Viatgem al Japó a promocionar la nostra gastronomia quan en les Tasques, els hostalers només troben traves per desenvolupar la seua activitat"\nGrup Popular Dimecres, 17 de Juliol de 2019\nLa portaveu popular a l'Ajuntament de Castelló, Begoña Carrasco, demana a l'equip de govern municipal que comence per solucionar els problemes que té a la porta de casa defensant la continuïtat dels negocis de restauració de les Tasques de Castelló, perquè "són un referent de l'oci i la gastronomia que no podem perdre ", assenyala.\n"Està molt bé la promoció internacional de la nostra cuina, però abans hem d'evitar que l'hostaleria seguisca sent objecte de sancions i limitacions que han portat al tancament d'establiments impactant negativament en la nostra oferta turística. Si es segueix penalitzant la restauració, serà impossible atraure turistes ", explica Carrasco.\nJuliol 17 2019.- La portaveu del Grup Municipal Popular a l'Ajuntament de Castelló, Begoña Carrasco, demana a l'equip de govern municipal que aborde amb urgència el nou revés a les Tasques de Castelló, que segueix posant traves a l'activitat gastronòmica de les carrers Barraques i Isaac Peral, després de conèixer que el Tribunal Superior de Justícia ha anul·lat l'article de la norma municipal que reconeixia la singularitat d'aquesta zona emblemàtica i tradicional. "Aquesta mateixa setmana una delegació castellonenca, encapçalada per la regidora de Consum Mari Carmen Ribera, viatja al Japó per a promocionar la gastronomia local, mentre els nostres establiments de restauració segueixen trobant cada dia més obstacles per mantenir-se en peu", explica Begoña Carrasco.\nLa portaveu popular comparteix la necessitat de la promoció internacional de la cuina castellonenca, però insisteix a abordar seriosament "els problemes que tenim a la porta de casa i que impacten negativament en la nostra oferta turística", assenyala. Carrasco considera que "si volem projectar la nostra oferta culinària al Japó i situar-nos com el referent de qualitat que som, primer hem de garantir la continuïtat del sector de la restauració, que no passa pel seu millor moment, amb sancions i limitacions, no només en les Tasques sinó que afecten els establiments amb terrasses, obligats a recollir les taules i les cadires a les 22.30h ", recorda.\nPer aquest motiu, Carrasco insta el govern municipal a treballar de manera conjunta per la conciliació d'oci i descans, convocant la Taula del Soroll i redactant una nova ordenança municipal que, salve a les Tasques reconeixent la seua singularitat i tradició com tenen altres ciutats com Logronyo o Saragossa. De la mateixa manera, "hem d'estudiar mesures per evitar el tancament de les terrasses a 22.30h perquè acabarà per recloure als castellonencs a casa, sense opcions per sopar a les terrasses a l'aire lliure i negant aquest atractiu de la nostra ciutat als que ens visiten . i del que fem dependrà l'arribada de turistes no només del Japó sinó de la Comunitat Valenciana i del territori nacional ", afegeix.\n"No podem donar l'esquena al sector de la restauració, que contribueix a la revitalització econòmica amb la creació d'ocupació. No podem seguir atacant l'oferta d'oci i l'aposta per la dinamització del centre de la ciutat. Volem una ciutat, viva, dinàmica, atractiva com han sabut explotar altres ciutats ", conclou Carrasco.


Catalan Arts: Catalan Arts estrena el documental "Street Arts in Catalonia: Landscape of Creativity" a CINARS Web 2021\nCatalan Arts estrena el documental "Street Arts in Catalonia: Landscape of Creativity" a CINARS Web 2021\nDel 25 al 28 de maig, CINARS tornarà a ser un dels centres neuràlgics més important del món pels professional de les arts escèniques, enguany en format virtual. Com en edicions anteriors, Catalan Arts, la marca d'internacionalització de l’Institut Català d’Empreses Culturals (ICEC), assistirà a l’esdeveniment i oferirà contingut exclusiu a través d'un estand virtual.\nEntre els continguts exposats, Catalan Arts mostrarà al públic professional internacional "Street Arts in Catalonia: Landscape of Creativity" (2021), un documental sobre les arts de carrer de Catalunya que presenta alguns dels projectes més recents tant de creadors emergents com de companyies consolidades.\nEscrit i comissariat per Jordi Duran i dirigit per Pau Rodríguez, aquest curt documental mostra un sector actiu, divers i compromès amb les possibilitats transformadores de les arts de carrer en tant que motor econòmic, d’expressió artística i, per extensió, convivència, canvi i diàleg transcultural.\n"Street Arts in Catalonia: Landscape of Creativity" (2021) és un projecte produït per l’Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC), amb l’objectiu d’obrir una finestra a les arts de carrer de Catalunya i contribuir a la seva projecció internacional.


103 MIN. Estats Units (2017)\nAmb: ake Gyllenhaal, Rebecca Ferguson, Ryan Reynolds, Hiroyuki Sanada, Ariyon Bakare, Olga Dihovichnaya i Alexandre Nguyen\nLa ciència-ficció i el terror han xocat a la pantalla gran milers de vegades. Una col·lisió que es va produir molts anys abans de l’arribada d’Alien el 1979. En el que sí que va ser pioner el film de Ridley Scott –amb el permís de Tauró– és en la seva apropiació, des del mainstream, de les constants del cinema de sèrie B nord-americà dels anys cinquanta i seixanta. Una cosa que es pot aplicar a Life (Vida), una cinta que beu dels mateixos referents d’Alien i que posa dues estrelles de Hollywood en primer pla de l’acció: el duet format per Jake Gyllenhaal i Ryan Reynolds.\nLa pel·lícula de Daniel Espinosa té una premissa bàsica que serveix com a motor del suspens i de l’horror a l’espai de caràcter clàssic que proposa: una forma de vida extraterrestre i hostil trobada a Mart que tractarà d’arribar a la Terra a bord d’una nau espacial tripulada per humans, i la lluita d’aquests últims per impedir-ho. Un argument enriquit aquí amb cites directes a La cosa, a L'amenaça d'Andròmeda i, fins i tot, a Psicosi en un homenatge llegit que només els espectadors més aplicats sabran identificar.\nEl resultat d’aquest mix genèric és un tren de la bruixa espacial que funciona a estones. Ho fa quan aposta pel terror, per la filigrana tècnica (el fantàstic pla seqüència inicial) i pels girs de guió propis de la sèrie B més esbojarrada (el magnífic desenllaç). I rellisca en la seva descripció maldestra i pobra dels personatges: tant ens fa la mort dels astronautes i això treu angoixa i emoció al conjunt.


El temps a Palamós: de març 2011\nMapa de temperatures màximes previstes per aquest divendres.\nAvui s'ha constatat com després del matí ennuvolat que hem tingut amb algun plugim residual, les temperatures ràpidament han anat cap amunt gràcies al sol que ha fet a partir de migdia. Algunes màximes s'han enfilat clarament per sobre dels 20ºc, com els 23,4ºc que han assolit a La Bisbal o els 22,3ºc de Verges, sembla que aquestes temperatures plenament primaverals es tornaran a repetir aquest divendres i el proper dissabte, sobretot a l'interior, on l'efecte de la temperatura baixa del mar no arriba.\nArran de costa, tal com ja vaig comentar ahir, les màximes poden ser més baixes i rondar els 16/20ºc, degut a la mateixa marinada que refeda l'ambient i fins i tot, no podriem descartar que apareguessin alguns bancs de boira d'advecció fregant la costa. Aquests bancs de boira solen formar-se al damunt del mar quan les aigües marines són molt fredes i ens entra una massa d'aire càlid en nivells mitjos de la troposfera, situació típica de la primavera, tot i que també pot donar-se en altres estacions.\nPel que fa a les dades del dia., temperatura màxima 17,8ºc, mínima 11,9ºc. Estat del cel, ennuvolat fins a migdia, amb predomini del sol a la tarda. Pluja 0,4mm. Vent predominant de component sud a 8/10km/h de mitjana, ratxa màxima 23km/h. Estat de la mar amb mar arrissada al matí i marejol a la tarda. Pressió atmosfèrica màxima 1026hpa, mínima 1023hpa. Humitat relativa màxima 90%, mínima 77%. Dades de meteoclimatic.com\nAquest divendres a Palamós s'espera un dia assolellat. A la resta de la demarcació tindrem un panorama semblant, amb alguns núvols baixos cap al Pirineu. No es preveu pluja.\nLa temperatura pot pujar fins 16/19ºc a la costa, fins a 20/25cº a l'interior i fins a 16/18ºc al Pirineu. La mínima també serà força elevada, només baixarà fins a 10/13ºc a la costa, fins a 8/10ºc a l'interior i fins a 3/6ºc al Pirineu.\nEl vent al nostre sector costaner bufarà fluix de tramuntana o restarà en calma fins la matinada de divendres. Al matí hi haurà vent fluix de garbí o calma. A la tarda tindrem vent de garbí o llebeig a 10/12 nusos. A la nit continuarà el garbí o llebeig a 12/15 nusos.\nL'estat de la mar es mantindrà amb mar arrissada o calma fins la matinada de divendres. Al matí tindrem la mateixa situació. A la tarda hi haurà entre marejol i maror generalitzada. A la nit quedarà maror generalitzada.\nMapa sinòptic previst per aquest diumenge. Observeu com tenim una perturbació al damunt (lletra T).\nAquest cap de setmana de canvi d'horari (recordem que diumenge a les dues de la matinada s'haurà d'avançar el rellotge una hora i llavors seran les tres) , es podrà dividir en dues meitats, ja que esperem un dissabte amb algunes estones de sol i un diumenge més inestable amb alguns ruixats o tronades irregulars i típiques d'aquesta estació, degut al pas per damunt nostre d'una perturbació.\nDissabte es preveu un dia amb predomini del sol, però amb el pas de nombrosos núvols baixos i també núvols en altres nivells durant la tarda, els quals cobriran el cel completament a partir del vespre. No s'espera pluja, amb l'excepció de punts muntanyosos de l'interior on hi pot caure algun ruixat de tarda.\nLa temperatura màxima pot pujar fins a 14/16ºc a la costa, fins a 17/21ºc a l'interior de la demarcació i fins a 10/15ºc al Pirineu. La mínima pot baixar fins a 6/9ºc a la costa, fins a 3/5cº a l'interior i fins a -1/2ºc al Pirineu.\nEl vent al nostre sector costaner bufarà fluix i de direcció variable fins la matinada de dissabte., al nord del Cap de Begur hi pot haver tramuntana a 8/10 nusos. Al matí tindrem vent de component sud molt fluix o restarà en calma. A la tarda hi haurà vent de llebeig a 10/15 nusos igual com a la nit.\nL'estat de la mar es mantindrà amb mar de fons de xaloc o migjorn, amb maror generalitzada, fins la matinada de dissabte. Al llarg del matí tindrem mar de fons del sud, amb marejol o maror generalitzada. A la tarda i a la nit es mantindrà la maror generalitzada. A partir de la nit quedaria entre marejol i maror.\nAquest diumenge a Palamós es preveu un dia força ennuvolat, amb cel cobert a la tarda. Al llarg de la tarda i fins al vespre/nit poden descarregar alguns ruixats o focus tempestuosos a qualsevol indret, més importants a la zona interior de la demarcació, amb una cota de neu que anirà baixant dels 1800m fins als 1500m a finals del dia.\nLa temperatura màxima pot ser una mica més baixa a l'interior i estable o un xic més alta a la costa. La mínima serà més elevada a tot arreu.\nEl vent al nostre sector bufarà de llebeig a uns 14/18 nusos, amb ratxes superiors al llarg de la matinada i matí de diumenge. El llebeig es mantindrà a 14/18nusos al llarg de la tarda. A la nit amainarà i quedarà vent fluix de direcció variable o calma.\nL'estat de la mar es mantindrà amb maror generalitzada al llarg de tot el dia.\nMapa de vent en superfície previst per diumenge. Observeu com s'espera garbinada.\nEntrevista a Francisco Doblas, cap de l'Institut Català de Ciències del Clima\nFrancisco Doblas. Foto: Jordi Play/El Temps\nUs poso una entrevista molt interessant que el setmanari "El Temps" va realitzar a Francisco Doblas, cap de la unitat de predicció de l'Institut Català de Ciències del Clima (IC3) i investigador de l'informe del canvi climàtic de l'IPCC.\nFrancisco Doblas Reyes (Madrid, 1968) és el cap de la unitat de predicció de l'Institut Català de Ciències del Clima (IC3), i un dels 800 investigadors que participen en l’elaboració del cinquè informe del Grup Intergovernamental sobre el Canvi Climàtic (IPCC).\n― Sou un dels 800 investigadors que participen en l'elaboració del cinquè informe del Grup Intergovernamental sobre el Canvi Climàtic (IPCC) de l'ONU. Què ha d'aportar aquest nou estudi, que es farà públic l'any 2014, respecte a la diagnosi anterior?\n― En aquest cinquè informe farem servir models de simulació de les variacions del canvi climàtic més complexos, que ens permetran de valorar els cicles del carboni tant a l'oceà com a la terra i més components. Alhora, hi ha una diferència fonamental entre el quart i el cinquè informe de l'IPCC, i és que en aquesta ocasió abordarem un problema diferent, la predicció climàtica a curt termini, és a dir, que s'intentaran obtenir estimacions sobre quin serà el risc de diversos escenaris de canvi climàtic a un termini màxim de trenta anys, d'aquí a l'any 2040. Amb això esperem poder oferir informació més propera a la societat i als diversos sectors econòmics que hi estan interessats i que es troben afectats pel canvi climàtic, de manera que puguin fer ús d'aquesta informació per a adaptar-se a les diverses possibilitats de canvi en temperatura, precipitacions, patrons de vent, etc, a escala global.\n― El comportament de l'home és un agent que pot desvirtuar les prediccions que farà l'informe?\n― Quan fem prediccions, tenim en compte allò que succeeix en el sistema climàtic: el clima canvia contínuament, d'una estació a una altra, i l'impacte antropogènic té lloc a escala global. Les emissions de CO2 i altres gasos d'efecte hivernacle es distribueixen ràpidament a tot el planeta, igual com els aerosols d'origen antropogènic. Amb això vull dir que les accions de l'home afecten molt poc la classe de prediccions que aquest informe realitza a curt i mitjà termini, entre allò que succeirà d'aquí a uns mesos i un màxim de vint anys, fonamentalment perquè el temps de residència dels gasos d'efecte hivernacle a l'atmosfera és molt llarg, és a dir, les emissions –per exemple, la contaminació dels cotxes o els aerosols a les zones industrials– residiran a l'atmosfera durant dècades. És allò que anomenem canvi climàtic compromès, derivat de les emissions produïdes els darrers 150 anys. En aquest sentit, s'hi pot fer molt poca cosa des del punt de vista humà.\n― Però no ens hem de quedar plegats de braços.\n― No, el procés de mitigació de les emissions té efectes en escales temporals una mica més llargues, més enllà de deu anys, vint o trenta. Naturalment, si no comencem a mitigar ara, d'aquí a dues dècades estarem molt pitjor.\n― Catalunya va viure una etapa de sequera el 2007, i els experts prediuen que hi ha una alta probabilitat que durant els anys vinents es repeteixi. La gestió de la sequera va ser si més no dubtosa. Què s'hi pot fer, en vista a noves situacions com aquella?\n― Com a climatòleg, la meva resposta és que allò que es pugui fer a l'àmbit governamental correspon als polítics; els científics només podem facilitar tota la informació que tinguem i educar la societat perquè no se sorprengui per les variacions del clima. Sempre hi ha hagut períodes de sequera molt pronunciats a tot l'arc mediterrani. La sequera del 2007, que va comportar restriccions en el subministrament d'aigua, no va ser gaire diferent de les que hi havia hagut els darrers 10.000 anys. La única cosa que potser pot canviar en el futur, els 20-100 anys vinents, és la freqüència d'aquests períodes. El fet realment perillós no és que hi hagi una sequera, sinó que n'hi hagi de seguides. I la societat no està preparada per a afrontar aquest risc climàtic amb les eines de què disposem avui.\n― Ens hem d'espantar?\n― Més aviat ens hem de conscienciar. La comunitat científica hem de continuar treballant per a poder facilitar la millor informació per a assignar probabilitats que siguin fiables i útils a les persones que prenen les decisions de gestió d'aquests fenòmens. Als científics ens cal prou suport social per a poder continuar realitzant la nostra tasca.\n― Els científics no teniu prou suport de la societat?\n― Encara hem de fer una feina molt difícil: connectar amb la societat i explicar els problemes de la mena de feina que fem. La societat es pren seriosament la qüestió del canvi climàtic, però ens costa molt d'accedir-hi. Ens calen recursos per a poder fer documentals informatius, butlletins, etc., i en una situació de crisi com l'actual és pràcticament impossible d'obtenir finançament per a aquesta tasca informativa. És una qüestió de diners, no té cap misteri. Si hi ha diners per a poder educar la població, l'impacte social dels nostres treballs serà molt més fort.\n― Una part de la societat n'està prou conscienciada, s'organitza en associacions per a lluitar contra el canvi climàtic. Us calen, però, més altaveus als mitjans de comunicació?\n― La tasca que fan aquestes associacions és molt important, però hi ha una manera molt més professional d'arribar a tota la societat, que són, efectivament els mitjans de comunicació. En aquest sentit, hi ha un model molt clar, la cadena britànica BBC. Dedica prou diners a la informació sobre el clima per a tenir professionals formats des del punt de vista científic i comunicatiu. Aquesta vocació de servei de la BBC no hi és pràcticament ni a Catalunya ni a cap altre lloc de l'Estat espanyol. Si no tenim accés a la població per a explicar tant els riscos com els problemes a què ens enfrontem a l'hora de facilitar informació fiable, el ciutadà entendrà ben poc per què fem determinades coses i per què necessitem diners per a continuar fent la nostra feina.\n― Hi ha lobbies econòmics i polítics que miren de fer la traveta a qualsevol intent de lluitar contra els efectes del canvi climàtic. Quina força real creieu que tenen?\n― És cert que hi ha lobbies que miren de minimitzar la importància dels efectes del canvi climàtic o de retardar l'aplicació d'accions, però aquestes posicions no afecten la nostra tasca diària. De fet, com a participant en l'elaboració del cinquè informe de l'IPCC tinc l'obligació de fer el seguiment dels treballs que publiquen tant els científics que estan convençuts que les variacions climàtiques tenen un origen antropogènic com els que opinen que l'impacte antropogènic en el canvi de clima no és rellevant. Des del punt de vista polític, és cert que les cimeres que s'organitzen entorn del canvi climàtic acaben en no res o en molt poc.\n― No hi ha dos bàndols, davant el canvi climàtic?\n― Per als científics no hi ha dos bàndols, només hi ha la recerca de la veritat. Com a científic, no hi ha conflicte en aquest sentit, per bé que socialment cadascú tingui la seva opinió. En ciència, no compten les opinions, compten les hipòtesis, els experiments i les dades.\n― Les grans inundacions, com la que no fa gaire ha passat a Austràlia, es poden associar als efectes del canvi climàtic?\n― Les recents inundacions d'Austràlia tenen relació amb el fenòmen de la Niña. Aquesta mena de fenòmens es poden predir amb uns quants mesos d'antelació. Aquest aspecte s'ha treballat força els darrers vint anys i, per exemple, ja se sabia feia mesos que hi havia un risc de precipitació intensa al sud-est d'Austràlia. El govern estava preparat, però la gestió d'aquesta inundació no ha estat pas òptima. Aquesta precipitació tant intensa ha succeït just al final d'un període de sequera força pronunciat, de manera que, independentment del fet que les precipitacions fossin més altes d'allò que estem habituats, el sòl no estava preparat per a absorbir una quantitat tant gran de precipitacions. Però associar aquest fenòmen al canvi climàtic requereix l'ús de les eines que es fan servir en un camp de l'estudi del canvi climàtic anomenat detecció i atribució. Aquestes anàlisis intenten associar una probabilitat al fet que un fenòmen concret tingui relació amb el canvi climàtic.\n― Només es pot treballar amb probabilitats? No hi ha certeses, en el comportament del clima?\n― No es pot associar un fenòmen concret amb seguretat al canvi climàtic d'origen antropogènic, ningú no ho fa.\n― El 8 de març del 2010 a Catalunya hi va caure una gran nevada, que va col.lapsar el país. Així com es preveuen nous episodis de sequera, es tornaran a repetir precipitacions sòlides brusques com aquesta?\n― Al quart informe sobre canvi climàtic de l'ONU s'anunciava que la probabilitat de nevades en zones com la Mediterrània decreixerien amb el temps, sobretot a partir de final del segle XXI. L'explicació és senzilla: puja la temperatura d'1ºC o 2ºC, i aleshores baixa la probabilitat que les precipitacions siguin en forma sòlida. Això no vol dir que al final del segle XXI no hi haurà nevades. N'hi haurà, però la probabilitat que siguin tant intenses o freqüents com ho són ara serà molt més baixa.\nImatge de la Vall de Solius des del castell.\nAvui quan faltaven cinc minuts per dos quarts de dues de la tarda, hi ha hagut un petit terratrèmol a la Vall de Solius (sud-oest de Sta. Cristina d'Aro), en ple Massís de l'Ardenya. Aquest petit sisme de 2,7 graus en l'escala de Richter, segons l'Instituto Geográfico, no ha causat cap tipus de dany i que es tingui constància ningú l'ha notat. Per veure l'informe del terratrèmol accediu al següent enllaç:\nPel que fa a les dades del dia de Palamós, la màxima ha pujat fins a 14,2ºc i la mínima ha sigut de 6,5ºc. El cel s'ha mantingut serè, amb algun núvol baix i alt decoratiu. El vent ha bufat molt fluix amb component variable, ratxa màxima 16km/h de l'est. El mar s'ha mantingut amb maror mar endins (ones d'1m segons la boia) i entre marejol i maror arran de costa, mar de fons de xaloc. La humitat ha oscil.lat entre el 73/93% i la pressió s'ha mogut entre els P 1031/1034hpa. Dades de meteoclimatic.com i Puertos del Estado.\nAquest divendres a Palamós es preveu un dia amb nuvolusitat variable, més abundant al matí i al vespre, la qual pot tapar completament el cel en alguns moments. No es preveu pluja.\nLa temperatura pot pujar fins a 12/14cº a la costa, fins a 14/18ºc a l'interior de la demarcació i fins a 9/14cº al Pirineu. La mínima pot baixar fins a 6/8cº a la costa, fins a 2/5cº a l'interior i fins a -4/1 al Pirineu.\nEl vent al nostre sector costaner bufarà fluix de direcció variable o restarà en calma fins la matinada de divendres. Al matí tindrem vent de component sud a 6/10nusos. A la resta de la jornada es mantindrà el vent del sud a 6/10 nusos.\nL'estat de la mar es mantindrà amb mar de fons de xaloc al llarg de tot el dia, amb maror generalitzada. Al llarg de la nit la mar de fons pot anar a menys.\nEtiquetes de comentaris: Nota informativa, Previsions/seguiment meteorològic, Terratrèmols\nEl tsunami de Lisboa de l'any 1755. Font:http://ca.wikipedia.org/wiki/Tsunami\nArran del terratrèmol i posterior tsunami que va afectar recentment el Japó, molta gent s'haurà preguntat si un fenòmen similar es podria repetir en algun altre indret del món, en especial al Mediterrani, i posar en risc, tal i com ha passat al Japó, la seguretat de les centrals nuclears.\nA partir d'un article publicat al diari "Independant" i mencionat a www.diaridegirona.cat/ el senador francès Roland Courteau (autor d'un informe molt complert sobre els riscos de tsunamis al mar Mediterrani) té clara la resposta. Considera que cap mar ni oceà s'escapa d'aquest fenòmen natural.\nCourteau avala la seva afirmació en les estadístiques. "Només durant el segle XX es van censar 911 tsunamis a tot el món. El 76 per cent dels quals es va produir al Pacífic, el 10 per cent al mar Mediterrani, un altre 10 per cent a l'Oceà Atlàntic i el 4 per cent restant a l'Oceà Índic", explica.\n"Precisament l'últim tsunami que es va produir a l'Oceà Índic va causar la mort de 250.000 persones", afegeix Courteau qui precisa que un tsunami té sempre una causa geològica.\nMalgrat que els terratrèmols poden tenir lloc a qualsevol punt del Planeta, Courteau reconeix que si es produeix aquest fenòmen al mar Mediterrani "sempre serà més feble i, per tant, el tsunami també". Segons aquest expert, però, hi pot haver excepcions en què la intensitat del sisme sigui més elevada de l'habitual. "Sicília i Grècia ja ho han viscut, per desgràcia", va assegurar.\nInsta a la prevenció\nTal i com recull el mateix rotatiu, el senador Roland Courteau recomana a les autoritats reconèixer el risc i apostar per la prevenció.\nEl seu extens treball ha servit de base per crear una central d'avís al Mediterrani (CENALT) que es posarà en funcionament a partir de l'any vinent. El centre estarà ubicat al municipi francès de Bruyère-le-Chatel. En total s'invertiran 14 milions d'euros per posar-lo en marxa.\nEl CENALT estarà equipat amb diversos instruments per mesurar fenòmens naturals com ara les inundacions. Aquests s'ubicaran en diverses zones del mediterrani. Un dels objectius de la central serà instal·lar instruments d'avís com ara sirenes o taulers lluminosos per avisar a la població.\nTSUNAMIS A ESPANYA\nEspanya no és aliena al perill de les grans onades que poden generar els sismes submarins. De fet, dades de l'Institut Geogràfic Nacional acrediten que n'ha patit 24 des de l'any 218 abans de Crist.\nL'última visita d'aquest fenòmen natural a Espanya es va produir el 27 de maig de 2003, quan un terratrèmol a la costa d'Algèria va generar un petit tsunami que va elevar el mar uns 2m a Maó i Palma de Mallorca i va provocar danys a nombroses embarcacions. Segons Emilio Carreño, director de la xarxa sísmica espanyola, dels 24 tsumanis que han afectat a Espanya en els últims 22 segles, només un ha assolit la categoria de desastrós, la que s'assigna a aquells amb més poder destructiu.\nVa ser el l'1 de novembre de 1755, quan un terratrèmol de 8,5 graus en l'escala de Richter generat al sud-oest del cap de San Vicente (Portugal) va deixar en ruïnes Lisboa i va aixecar una onada de 15 metres d'altura que va matar 2.000 persones a la costa atlàntica andalusa, en especial a la ciutat de Cadiz. Encara avui dia, quan s'excava un quilòmetre terra endins per fer alguna construcció, surten restes marines de procedents del tsunami.\nEn principi, les edificacions modernes haurien de resistir l'embat d'una onada gegant, com va passar amb el tsunami d'Indonèsia, on els grans hotels van quedar en peu mentre les edificacions més humils van ser enrunades. En cas de tsunami el millor seria anar als pisos elevats.\nSegons El Centre Internacional d'Informació sobre Tsunamis, els pisos més alts d'un edifici modern podrien servir de refugi "segur" per a aquelles persones que no tinguessin temps d'abandonar la costa.\nLa Xarxa Sísmica Nacional ha identificat dues zones d'Espanya especialment exposades a patir un tsunami: la costa del Mediterrani, a causa de l'activitat sísmica del mar d'Alborán i del nord d'Algèria, i la costa atlàntica andalusa, que pot patir les conseqüències de la falla existent al banc de Gorridge, on rar és el dia que no es produeix un terratrèmol de magnitud tres o quatre. Aquests escenaris indiquen que les costes de la Mediterrània probablement patiran tsunamis amb major freqüència, però de menor intensitat, fins i tot només perceptibles pels mareògrafs, mentre que les de l'Atlàntic corren el risc de ser afectades per menys sismes submarins, però més forts que els anteriors.\nÉs d'esperar que un tsunami desastrós només podria passar a l'Atlàntic., el risc que es produeixi un fenòmen com aquest és real i no cal desestimar-lo. No obstant, pot ser que ni les nostres generacions ni les altres ho vegin, o tot el contrari.\nLes ones dels tsunamis es poden propagar a velocitats de fins a 800 quilòmetres per hora, gairebé com un avió comercial, segons el centre internacional que els estudia, tot i que la seva rapidesa depèn de la profunditat de les aigües. A les aigües costaneres la seva velocitat es redueix, però al mateix temps l'altura de l'ona augmenta. En el cas de Les Balears, l'ona generada pel terratrèmol d'Algèria del 2003 va arribar a Maó en 40minuts.\nSi un sisme submarí en el banc de Gorridge provoqués un tsumani, es calcula que les onades trigarien a arribar a Huelva de 45 a 50 minuts i uns deu minuts més a Cadis. S'ha de tenir en compte que des que es detecta el fenòmen, primer s'ha d'assegurar el que pot passar per no donar una falsa alarma i llavors transmetre la informació., entre una cosa i l'altre passen 30 minuts per molt ràpid que s'actuï, és a dir, que les autoritats disposarien com a molt de 30 minuts per prendre mesures.\nLa Xarxa Sísmica Nacional està revisant l'estat de tots els sistemes d'alerta sísmica, estudia posar a alta mar sensors de pressió que confirmin l'alerta d'onades gegants i està sospesant la possibilitat de crear algun organisme encarregat de vigilar aquesta amenaça natural.\nGRANS TSUNAMIS HISTÒRICS AL MEDITERRANI\nMapa de les falles del volcà Etna (Sicília)\nSegons wikipedia.org entre el 1650 aC i 1600 aC (la data exacta encara es debat) va haver-hi un tsunami engendrat per una gran explosió a l'arxipèlag volcànic de Santorini. L'explosió, d'origen volcànic, va ser precedida d'un fort terratrèmol i va destruir completament l'antiga ciutat de Thera. El subsegüent tsunami arribà a la costa nord de Creta, a 70 km, i en va destruir literalment la costa, on habitava l'antiga Civilització Minoica. Es creu que l'explosió del Santorini fou molt superior a la del Krakatoa.\nProbablement, la dramàtica destrucció de la civilització Minoica fou la font de Plató pel mite de l'Atlàntida. També es creu que aquest tsunami podria haver estat la base dels episodis de grans inundacions descrites en diversos textos jueus, cristians o islàmics.\nUn altre dels tsunamis més greus que ha afectat el Mediterrani és el que va afectar a Sicília i tot el Mediterrani Oriental al voltant del 6000 aC.\nPer aquelles dates, el costat oriental de l'Etna es va esfondrar al mar provocant un tsunami tant potent que va devastar no només Sicília i la Itàlia Meridional, sinó tot el Mediterrani Oriental. Segons l'opinió dels investigadors això va ser, a més, el responsable de l'abandonament dels primers assentaments urbans sobre la costa de l'Orient Mitjà, entre elles la ciutat de Atlit-Yam, al nord d'Israel, les ruïnes de la qual estan submergides a centenars de metres de la costa. Segons les comprovacions de geofísics i vulcanòlegs, la catàstrofe de l'Etna de fa 8.000 anys podria repetir-se de nou (esperem que sigui en un futur llunyà), com assenyala el lent esllavissament cap al Mar Jònic de la paret est del volcà, per efecte de l'impuls de la Falla Pernicana.\nAtlit-Yam és una localitat de la costa prop de l'actual ciutat de Haifa al nord de l'estat d'Israel, als peus del famós Mont Carme que va donar origen al culte de la homònima Verge en edat cristiana. A una distància entre els 200 i els 400 metres de la costa, a una profunditat d'una desena de metres sota el nivell del mar, els arqueòlegs subaquàtics israelians, coordinats per Ehud Galili, supervisor de les antiguitats israelianes, van descobrir a partir de l'any 1984 les restes d'un assentament humà que fa uns 8.000 anys havia de trobar-se a la superfície.\nProp de les ruïnes de les construccions de pedra edificades per l'home (els exemplars més antics constatats fins ara) els estudiosos han recuperat els estris de pedra i os, hams, restes d'espines de peix, i ossos d'animals tant salvatges com domèstics, com ovelles, cabres i porcs, a més de gossos. I naturalment moltes varietats de llavors vegetals, començant per cereals com blat, ordi que per descomptat havien de ser cultivats, juntament amb llenties, raïm, i lli. La troballa en aquell lloc de 65 esquelets enterrats regularment segons les costums funeràries, tant a sota de les restes dels habitatges (per exemple a la ciutat de Jericó, a més de Çatal Hüyük) com per fora, testimonia, a més de la presència d'una sofisticada cultura religiosa, també la consistència numèrica dels habitants en aquell assentament i de la seva relativa prosperitat.\nUn element, però, va atreure l'atenció dels arqueòlegs. Les restes d'una gran quantitat de peix sense consumir dels habitants ben ordenats, potser com a provisió d'ús propi o potser també per a intercanvis comercials. Per això els arqueòlegs van treure la conclusió que el poble va ser abandonat de sobte i la població va fugir sense ni tan sols tenir temps d'emportar-se menjar. La conclusió més lògica fins fa uns anys semblava donar raó a la hipòtesi de Michael Baigent, ja que la pujada del nivell del mar probablement al voltant del 6500 aC, semblava el factor més probable de l'abandonament definitiu del poble, per part dels seus habitants, degut a l'inexorable avanç del mar.\nLa presència de les ruïnes submergides de Atlit-Yam sembla demostrar que havien d'existir molts assentaments urbans semblants al llarg de les costes (encara sense descobrir) que un cop amenaçats pel creixent nivell del mar van ser abandonats pels seus habitants, de manera més o menys precipitada. Llavors s'haurien refugiat a les zones internes i altes, per a posteriorment fundar o establir-se en centres com Jericó i Katala-Huyuk, portant els seus coneixements i les seves tradicions (com l'ús de sepultar els seus propis difunts sota el paviment de casa). El record del desastre provocat pel mar hagués quedat inesborrable en aquelles poblacions, com una por ancestral, i això podria explicar també algunes característiques arquitectòniques d'aquesta antiga ciutat, com les típiques cases amb l'entrada des de la teulada (potser construïdes per si succeís una imprevista irrupció de l'aigua).\nEl volcà Etna en erupció vist des de la EEI. Font:http://es.wikipedia.org/wiki/Etna\nPerò des de fa poc, exactament des de desembre del 2006, un estudi de l'Istituto Nazionale di Geofísica i Vulcanologia (INGV) de Pisa, ha fet que els arqueòlegs hagin donat més detalls sobre la reconstrucció d'aquells esdeveniments antics, arribant a conclusions encara més inquietants.\nL'abandonament d'Atlit-Yam i altres assentaments semblants, va ser provocat pel mar, però no provocat principalment de l'efecte del desglaç, sinó per un succés encara més catastròfic, és a dir un enorme tsunami desencadenat per l'esfondrament d'una part de l'Etna en el que seria l'actual mar Jònic.\nActualment la vessant oriental de l'Etna està recorreguda per una profunda depressió coneguda com a Vall del Bove, una zona deshabitada i sense vegetació que més d'una vegada en la història de les erupcions va recollir els flux de lava fins a la seva fi, impedint així que arribés a la zona habitada de més avall. Fins a la primera meitat del segle dinou, quan la vulcanologia estava encara en un moment de desenvolupament, molts naturalistes europeus van debatre sobre l'origen d'aquesta conca, com l'alemany Leopold von Buch.\nEl científic sicilià Carlo Gemmellaro (1787-1866) va proporcionar en els mateixos anys l'explicació correcta, és a dir, que la Vall del Bove va ser generada per l'esfondrament d'un costat del con de l'Etna. Les restes materials d'aquest enorme col.lapse ara són visibles a la pendent del volcà, en un dipòsit de deixalles geològics denominat Chiancone, prop de l'actual localitat de Riposto, sobre la costa jònica.\nEls estudis portats pel profesor Enzo Boschi, president de l'INGV, i dels geofísics Maria Teresa Pareschi i Massimiliano Favalli, van establir que la quantitat de material volcànic afectat per l'esfondrament va ser d'uns 35 quilòmetres cúbics, i això, al voltant de 6000 aC, va arribar a mar escampant-se sobre els fons fins a una distància de 20 quilòmetres de la costa, com ha estat comprovat per les anàlisis submarines. No obstant això, el més impactant va ser que la gran quantitat de material que es va trobar a la mar va provocar un mega-tsunami amb onades superiors als 40 metres, probablement el tsunami més gran que hagi passat mai durant la història humana. A través d'una simulació per ordinador, comparant-la amb l'estat actual dels sediments marins en el fons del Mediterrani, els investigadors de l'INGV de Pisa, reconstrueixen fins els mínims detalls, pas a pas, el moviment de la terrible muralla aquàtica. Pocs minuts després de la seva formació, les onades gegants es van abatre sobre les costes de la Sicília Oriental sense aconseguir passar al Mar Tirrè gràcies a l'obstacle de l'Estret de Messina. Després d'un quart d'hora, van començar a submergir tota la ribera jònica de Calàbria i de Pulla, per a posteriorment abatre's sobre Albània on van arribar al voltant d'una hora després de l'esfondrament de l'Etna. Les grans onades, que van anar directes cap a aquest país, van arribar a Grècia al cap d'un parell d'hores, una mica més reduïdes amb una alçada de 10-15 metres, però igualment devastadores. Després li va tocar a la costa nord-africana: Tuníssia, Líbia i Egipte van ser assolats, tres hores després, per les onades que anaven directes al sud, amb una alçada de 8-13 metres.\nFinalment, tres o quatre hores després, el tsunami va arribar a la costa oriental de la Mediterrània, des de la ribera de la Turquia meridional fins a la ribera xipriota, siriana, libanesa i israelita, també agafant per sorpresa als habitants de Atlit-Yam. L'altura de les ones s'havia reduït una dècima part pel que fa a les provocades immediatament per l'Etna, adquirint així la dimensió i la intensitat, per fer una comparació, amb les del tsunami que es va abatre a Indonèsia a finals del 2004. Van ser prou devastadores, com per provocar víctimes i convèncer els terroritzats supervivents d'allunyar-se definitivament de la "ira del déu del mar" per a fundar ciutats noves i més segures en els altiplans de les regions internes.\nPerò l'equip d'investigadors de l'INGV de Pisa, analitzant els fons de la Mediterrània Oriental, va descobrir més detalls que podrien revelar-se com una cosa inquietant. Sota els sediments remoguts pel tsunami del 6000 aC hi ha més sediments que són fruit dels esfondraments anteriors de la paret oriental de l'Etna en èpoques encara més remotes. El fenòmen és visible en els fons del Golf de Sirte, al mar de Líbia, que per la particular conformació geogràfica "en forma de lent" amplifica l'acció pertorbadora de les ones gegants al fons del mar. Llavors aquests esdeveniments catastròfics podrien repetir-se amb regularitat al llarg de milers d'anys, i el nostre volcà es podria col.lapsar una altra vegada provocant en un futur un altre gegantí tsunami a les aigües del Mar Jònic.\nUn senyal que ho presagia, segons els investigadors de l'Institut de Vulcanologia de Catània, seria provocat pel lent però progressiu lliscament (al voltant de 1-2,7 cm a l'any) de la Falla Pernicana, una fractura geològica que travessa el con de l'Etna al llarg del vessant nord-oriental, fins arribar a la costa prop de la localitat de Fiumefreddo (pròxima al ja esmentat Chiancone).\nSegons les recerques i els mesuraments dels mateixos vulcanòlegs amb instruments geodèsics i els GPS, aquesta falla, sotmesa a les pressions del magma a l'interior, en els últims anys ha accelerat el desplaçament natural a través de la mar d'una part del costat oriental del volcà. En especial, durant l'erupció del novembre del 2002, on hi va haver més desplaçaments de 1-2 cm al dia, amb despreniments i obertura d'esquerdes sobre el terreny i en la calçada. El lliscament de la Falla Pernicana, a qui també es deuen els terratrèmols a la zona de Fiumefreddo el 2002, està afectat, entre altres coses, per la particular morfologia interna de l'Etna, composta, a més de materials volcànics, per antiquíssimes capes d'argila sobre les quals les dues vores que componen la falla llisquen amb un temps i intensitat diferent (més ràpid a la part que s'allarga cap a sota del Mar Jònic).\nInformació extreta de: http://www.cataniacultura.com/\nEtiquetes de comentaris: Mar, Terratrèmols\nCartell del Dia Meteorològic Mundial d'aquest any. Font:\nCada 23 de març, l'Organització Meteorològica Mundial, els seus 189 Membres i la comunitat meteorològica internacional celebren el Dia Meteorològic Mundial amb l'elecció d'un tema escaient. Avui es commemora l'entrada en vigor, el 1950, del Conveni pel qual es va establir l'Organització. Posteriorment, el 1951, l'OMM va ser designada organisme especialitzat del sistema de les Nacions Unides.\nEl tema d'enguany és "El clima i tu ".\nL'Organització Meteorològica Mundial (OMM), coneguda amb les sigles WMO (de l'anglès World Meteorological Organization) és una organització intergovernamental depenent de l'ONU, nascuda l'any 1950 i que en l'actualitat compta amb un total de 189 territoris i estats membre.\nL'OMM és hereva de l'antiga Organització Meteorològica Internacional (International Meteorological Organization - IMO), fundada a Viena (Àustria) l'any 1873. El Servei Meteorològic de Catalunya, SMC (creat l'any 1921) havia pertangut a l'IMO. Tanmateix, el caràcter intergovernamental de l'OMM fa que només hi pugui pertànyer l'Instituto Nacional de Meteorología i que el SMC en quedi exclòs.\nBandera de la OMM.\nUs poso els darrers vídeos de llamps que he trobat. La seva caiguda ben a prop de la persona que està filmant i la seva visió no deixen mai indiferent, amb el perill que això representa.\nMapa sinòptic previst per aquest dissabte. Observeu la borrasca amb vents de xaloc que tindrem.\nEls models meteorològics semblen continuar indicant, tal com ja vaig avançar el diumenge, que dissabte ens visitaran les pluges amb una perturbació molt activa, acompanyada per vents molt humits de xaloc, amb la qual cosa, les pluges i el temporal marítim estan assegurats. Ara com ara, podrien caure pluges generals a tota la demarcació al llarg de tot dissabte, amb acumulacions que rondaran els 50/100mm. Aquests tipus de situacions, són les que més aigua ens poden deixar a la nostra comarca i en especial a les Gavarres.\nAquesta aigua pot ser molt bona notícia per les reserves de cares a la primavera, sempre parlant en condicional, ja que mai es pot dir blat si no és al sac i ben lligat.\nUna altre bona notícia pot ser la gran nevada que pot caure al Pirineu gironí, amb acumulacions que no m'estranyaria que arribessin als 70/100cm, per sobre dels 1500/1600m, fet que pot ser molt beneficiós per les reserves hidrològiques i per les estacions d'esquí, que podran comptar amb uns bons gruixos de neu.\nPel que fa a les dades del dia a Palamós, la temperatura ha pujat fins a 12,4ºc i la mínima ha sigut de 5,2cº. El cel s'ha presentat molt ennuvolat, amb algunes clarianes a la tarda. El vent ha bufat molt fluix de component variable, ratxa màxima 15km/h. L'estat de la mar s'ha presentat amb mar de fons de llevant, amb maror arran de costa i forta maror mar endins.\nLa humitat ha rondat el 77/89% i la pressió atmosfèrica ha oscil.lat entre els 1023/1026hpa. Dades de meteoclimatic.com.\nAquest dijous es preveu un dia amb predomini del sol, però també amb intervals de núvols baixos, més importants arran de mar.\nLa temperatura pot pujar fins a 12/14ºc a la costa, fins a 14/18ºc a l'interior i fins a 8/14ºc al Pirineu. La mínima pot rondar els 4/7ºc a la costa, els 1/3ºc a l'interior i els 0/-5ºc al Pirineu.\nEl vent al nostre sector costaner bufarà amb component sud fluix o estarà en calma, fins la matinada de dijous. Al matí tindrem la mateixa situació. A la tarda hi haurà vent de garbí a 8/12 nusos. A la nit tindrem vent de garbí a 6/8 nusos.\nImatge de les barques de la platja en plena nevada. Font:\nAvui es compleix un any de la terrible nevada del 8 de març del 2010. El que va començar com una pluja d'aigua-neu durant el matí, a partir de la tarda es va convertir en una tempesta de neu que va degenerar en la més gran nevada ocurreguda des de l'any 1985.\nAquesta gran nevada amb neu humida i pesada va col.lapsar Catalunya, i en especial les comarques gironines, va deixar més de 450.000 usuaris sense llum i més de 215.000 alumnes sense classe, i va afectar 149 trams de carretera.\nEn alguns indrets, com per exemple, en alguns masos i urbanitzacions, es van estar onze dies sense llum, tal com va passar a Llagostera. A Palamós, depenent del barri, ens vam quedar entre tres i quatre dies sense subministrament elèctric, el qual va poder retornar, en molts casos, gràcies als generadors elèctrics que va facilitar la companyia elèctrica. Malauradament, aquesta manca d'electricitat també va causar vàries intoxicacions per l'ús inadecuat de generadors elèctrics i fins i tot una víctima mortal a Ultramort.\nMalauradament, un any després, la recuperació dels boscos de les comarques de Girona i en especial el Massís de les Gavarres està sent més lenta del que es preveia, i això ha fet incrementar el risc d'incendis. Segons el Consorci Forestal de Catalunya, només s'ha netejat un 40% de la superfície afectada. Només cal endinsar-se pels camins principals de les Gavarres i comprobareu com els boscos són una selva impenetrable que s'ha convertit en un veritable polvorí, amb zones completament arrassades i irrecuperables.\nLa visió d'arbres escapçats o arrencats, alguns d'ells centenaris, corriols tallats i muntanyes de residus forestals, configuren un paisatge dantesc i representen un gran entrebanc en la capacitat de regeneració del boscos.\nEncara hi ha molta feina de neteja i actualment les brigades contractades per la Generalitat, treballen en vuit zones estratègiques en un pla de prevenció que consisteix en un tractament de la vegetació per tal d'evitar la propagació d'un possible foc i també en la retirada de les restes que encara queden de la nevada. Paral.lelament, nombrosos grups de voluntaris o brigades contractades pels ajuntaments i altres administracions, també estan arranjant espais d'ús públic, senders i elements patrimonials per deixar-los a punt.\nAl següent vídeo veureu com estan els boscos i els treballs que es realitzen a la Vall de Bell-lloc (Palamós) i a l'ermita de Sta. Llúcia (La Bisbal):\nMentrestant, els alcaldes de les poblacions afectades dubten de les intervencions fetes a la xarxa elèctrica i creuen que, si es repetís un temporal com el de fa un any, les conseqüències serien molt similars.\nLa nevada va blincar més d'un centenar de torres de mitja i alta tensió. Els alcaldes de les principals poblacions gironines afectades no creuen que la xarxa elèctrica aguanti un temporal similar. Segons el portal www.3cat24.cat, l'alcalde de Sant Feliu de Guíxols, Carles Motas, pensa que "les conseqüències serien les mateixes", ja que diu que no té "la certesa que se n'hagi millorat el material". En la mateixa línia, l'alcaldessa de Castell i Platja d'Aro, Dolors Padilla, lamenta que només s'hagi canviat el material de les torres elèctriques, però que no les hagin reforçades.\nEn el moment dels fets, els consistoris van criticar la gestió de les elèctriques, amb un manifest signat per més de la meitat dels ajuntaments gironins. En alguns d'aquests pobles s'han comprat generadors perquè no torni a succeir una apagada com la de fa un any.\nPer la seva banda, la companyia elèctrica ha defensat que, si es repetís un temporal de les mateixes característiques, es produirien menys avaries. Endesa, a més, assegura que, en cas que calgués, tindrien capacitat per instal·lar els generadors necessaris. Malgrat tot, adverteix que per evitar noves apagades cal tenir la xarxa preparada i, per aquest motiu, aquest any preveu invertir 50 milions d'euros a les comarques de Girona. Entre particulars i empreses, Endesa va rebre 44.000 reclamacions per l'apagada, de les quals ja se n'han atès el 85%, mentre que la resta està en fase de peritatge.\nEsperem que la propera nevada que tinguem es quedi en una simple anècdota i no en un mal son per a moltes famílies.\nAl següent vídeo trobareu un magnífic reportage sobre la nevada, que va realitzar la Televisió Costa Brava:\nMapa d'onatge previst per les sis del matí d'aquest dimarts.\nLa calma que ha presentat el mar al llarg de la jornada, no sembla pas indicar la important alteració que patirà al llarg de les properes hores. Res més lluny de la realitat, ja que els mapes continuen pronosticant que al llarg de la matinada anirà entrant mar de fons de llevant, fins arribar a forta maror generalitzada i maregassa mar endins (ones superiors als 2,5m)., així doncs, tal com diu la cançó "no et fiis mai de la calma".\nEls més observadors, hauran pogut comprobar com ja han aparegut els primers indicis de canvi de temps, ja que el vent ha anat rolant a est o nord-est, juntament amb l'aparició de nombrosos núvols baixos a la costa o boira alta, al llarg d'aquest vespre, la qual començava a retallar la silueta de les Gavarres i empitjorava la visibilitat.\nPel que fa a les dades del dia de Palamós, la màxima ha pujat fins a 13,4ºc i la mínima ha sigut de 5,1ºc. El cel s'ha mostrat serè, amb l'aparició d'alguns bancs de núvols baixos al vespre. El vent ha bufat amb terral nocturn i amb component est i nord-est a 5/10kmh la resta de la jornada. L'estat de la mar s'ha mostrat amb marejol mar endins i mar calma o arrissada arran de costa. La humitat s'ha mogut entre el 68/88% i la pressió ha oscil.lat entre els 1020/1026hpa. Dades de meteoclimatic.com\nAquest dimarts a Palamós tindrem un dia ennuvolat, però sense precipitacions., no obstant, podran caure algunes roines o plugims cap al Ripollès, Garrotxa, Alberes i interior de la Selva, amb una cota de neu que rondarà els 1000m, baixant fins els 800m a partir del vespre.\nLa temperatura pot pujar fins a 11/14ºc a la costa, fins a 8/10ºc a l'interior i fins a 3/7ºc al Pirineu. La mínima pot baixar fins a 7/9ºc a la costa, fins a 2/5ºc a l'interior i fins a -3/1ºc al Pirineu.\nEl vent al nostre sector costaner bufarà amb component est i nord-est, a 12/14 nusos fins la matinada de dimarts. Al matí tindrem vent de llevant o xaloc a 8/10 nusos. A la tarda hi haurà vent de llevant a 6/8 nusos. A la nit tindrem vent en calma o molt fluix de llevant.\nL'estat de la mar s'anirà alterant fins arribar a forta maror generalitzada a partir de la matinada i primeres hores del matí, amb àrees de maregassa (ones de 2,5m o superiors). Al llarg de la jornada hi haurà la mateixa situació. Precaució amb la navegació.\nPublicat per tempspalamos a 21:47:00\nTempesta on s'observa un front de ratxa amb forma d'arcus.\nUn front de ratxa és l'indret delimitat per l'aire fred que es desploma en una tempesta i l'àrea adjacent.\nEn aquest indret es produeix un canvi sobtat en la força del vent i un refredament similar al que provoca el pas d'un front fred, però en un àrea petita (front de mesoscala). Les fortes ràfegues de vent són degudes als corrents descendents del núvol, que acompanyen el descens de la precipitació i l'aire més fresc i sec situat en nivells mitjos de la troposfera.\nLa massa d'aire frontal que provoca una tempesta, es caracteritza per la presència d'aire càlid i humit a baixa altura i per la presència d'aire sec i fresc a major alçada. Aquesta fet deriva en molta inestabilitat i això provoca que l'aire de la superfície terrestre pugi en una mena de corrent ascendent. A mesura que aquest aire puja, la humitat es condensa en el nivell on la temperatura arriba al punt de saturació, que acabarà derivant en un núvol que es convertirà en cumulonimbus.\nEl nucli de la precipitació en el núvol, situat a molta alçada, acaba sent massa pesat per a que el corrent ascendent pugui sostenir-lo. A continuació, comença a baixar i quan surt del núvol, les gotes es comencen a evaporar, perquè l'aire no està saturat. Això elimina l'energia d'evaporació parcial o total de l'aire que envolta la precipitació i això el farà tornar més fred que l'aire adjacent, tot refredant el terreny.\nDepenent del tipus de tempesta, els fronts de ratxa poden tenir formes diferents:\nEn una tempesta d'una sola cèl.lula, el corrent descendent és més o menys perpendicular al terra i el front de ratxa es va estenent simètricament al voltant de la cèl.lula en forma de cercle concèntric, com l'onada creada per una pedra llançada verticalment en una bassa.\nEn una tempesta multicel.lular o en una supercèl.lula el seu moviment i el cisallament del vent amb l'altura, fa que el front de ratxa tendeixi a formar un arc en la direcció del moviment de les tempestes.\nEn el cas d'una línia de torbonada o en un Derecho, el front de ratxa forma una llarga filera a la part frontal del sistema.\nUn front de ratxa pot generar altres fenòmens de temps sever, ja que poden ser un punt focal per a la rotació del mesocicló present en una supercèl.lula i formar tornados.\nA vegades els fronts de ratxa de cèl.lules de tempesta diferents es poden trobar i generar un eix vertical de rotació, provocant un núvol de pols, i fins i tot, l'anomenat "gustnado" en anglès.\nEl vídeo que podreu veure a continuació, va ser filmat per uns "caçatempestes" australians el passat 20 de gener. Es tracta d'un verdader decàleg de fronts de ratxa, entre d'altres fenòmens, com la visió d'uns terrenys inundats, corrents ascendents, pannus, cortines de precipitació,etç... i per acabar un arc de Sant Martí. Un verdader espectacle de la naturalesa que aquests caçatempestes van tenir la sort de filmar.


Sant Llorenç del Munt | Turisme Sant Julia\nQuan visitem el monestir de Sant Llorenç, ens trobem davant d’un important testimoni del passat i present de Sant Julià de Vilatorta per tot el patrimoni històric, cultural i artístic que encara alberga. Aquest imponent castell d’estructura romànica i gòtica, s’alça a l’extrem sud-est del terme de Sant Julià i a damunt del collet que separa - per divisòria d’aigües - les Guilleries i la plana de Vic.\nAl segle X Sant Llorenç tingué sota el seu domini tot l’antic terme de Vilatorta, però a mitjans del segle XII, després de perdre la condició de castell, s’hi fundà un monestir agustinià. D'aquest segle també data l'església romànica, que encara conserva l'absis central i les dues absidioles laterals. El segle XIII fou el període de màxim esplendor del monestir canonical arribant a controlar més de cinc parròquies, com la de Santa Maria de Folgueroles, i tenint, sota el seu domini, els termes de Sant Julià de Vilatorta, Folgueroles, Sant Sadurní d'Osomort, Espinelves i Calldetenes.\nActualment, el monestir de Sant Llorenç del Munt constitueix un dels elements patrimonials més emblemàtics i singulars del seu àmbit. Les troballes resultants de les excavacions que s'hi han fet, fins ara inèdites, sumades a la documentació existent a partir del segle IX, permeten afirmar que aquest indret ha esdevingut un assentament humà des del neolític fins a l’època actual.


Com cercar tots els correus electrònics inclou els elements eliminats a l'Outlook?\nDe manera predeterminada, els elements eliminats no s'inclouran durant la cerca a Outlook. Si heu suprimit un correu electrònic i, finalment, recordeu que hi ha alguna cosa al correu que necessiteu per fer referència o per a un altre ús, i només heu de cercar aquest correu electrònic sense entrar a la carpeta Elements eliminats manualment, què faríeu? Actualment, l'Outlook us ofereix una característica de buscar automàticament totes les carpetes, inclosos els correus electrònics a la carpeta Elements eliminats de cada fitxer de dades. Feu el següent tutorial.\nCercar tots els correus electrònics inclou els elements eliminats en Outlook 2010 i 2013\nCercar tots els correus electrònics inclou els elements eliminats a l'Outlook 2007\nA Outlook 2010 i 2013, podeu fer el següent per cercar a tots els correus electrònics que inclouen els elements suprimits.\n2. A la Opcions d'Outlook quadre de diàleg, feu clic a Cerca a la barra esquerra, i després aneu al Resultats secció, seleccioneu el Totes les carpetes opció i comproveu la Incloeu missatges des de la carpeta Elements eliminats en cada fitxer de dades en cercar a Tots els elements Caixa. Mostra la captura de pantalla:\n3. Feu clic al OK botó al Opcions d'Outlook Caixa de diàleg.\nAra, quan cerqueu correus electrònics en un compte d'Outlook, la carpeta Elements eliminats s'inclourà automàticament.\n2. A la opcions diàleg, feu clic a la icona Les opcions de cerca botó a sota Preferències Tab.\n3. A la Opcions de Cerca quadre de diàleg, comproveu el Incloeu missatges des de la carpeta Elements eliminats en cada fitxer de dades en cercar a Tots els elements quadre i, a continuació, seleccioneu el Totes les carpetes opció. I, finalment, feu clic al botó OK botó Mostra la captura de pantalla:\n4. Quan torna al opcions quadre de diàleg, feu clic a la icona OK botó per acabar la configuració completa.\nConcerned Citizen · 1 years ago\nShripad Lale · 1 years ago\nJoe Lyon · 3 years ago


Què veure en el nord de Portugal | actualitat Viatges\nQuè veure en el nord de Portugal\nPortugal és un país ple d'història que a més ens deixa sempre amb ganes de més, ja que té centenars de racons interessants. De nord a sud ens trobem amb increïbles ciutats en què descobrir el fado, com Lisboa i Porto, i amb zones que es troben davant de la mar, com l'Algarve. En aquesta ocasió ens remetrem a aquells llocs que es poden veure al nord de Portugal, una gran regió que compta amb ciutat i pobles amb encant.\nEl nord de Portugal tenim molts llocs per veure, pel que ens entretindrem si fem una ruta amb cotxe. Veurem alguns dels punts més interessants. Si vas a iniciar un viatge per aquests racons, pren nota de tot el que vas a descobrir.\n5 Aveiro i Costa Nova\nViana do Castelo és una de les ciutats que es troba més a el nord de Portugal, prop de la frontera amb Galícia ia la zona de costa. És un lloc d'estiueig però també un d'aquells destins que es poden visitar ràpidament. Un dels punts de més interès que té aquest lloc és l'església de Santa Luzia. La pujada a l'església per una sinuosa carretera ja és interessant, ja que hi ha alguns miradors que ens permeten veure la ciutat des de dalt. A l'arribar a dalt tindrem la millor visual de la mar, les platges properes i la ciutat, per aquest motiu aquesta església sigui una de les més visitades en aquesta zona. És possible entrar a l'església ia la part de darrere hi ha l'accés a la cúpula. Si baixem a la ciutat i ens dirigim a la zona del port podrem visitar el navili Gil Eanes, el qual era un vaixell hospital pels pescadors portuguesos que avui dia funciona com una espècie de museu. Si et quedaràs més temps, has de visitar les platges, com la de Cabedelo, en la qual es poden practicar esports com el kitesurf. Cal no oblidar que la gran majoria de les platges de Portugal estan obertes a la mar i compten amb molt de vent i onatge.\nBraga és un altre d'aquests destins portuguesos pels que cal passar a l'almenys una vegada. El Santuari de Bom Jesus do Monte té una famosa escalinata barroca de gran bellesa que ha de ser immortalitzada per tots els turistes que hi van. Ja en el centre de la ciutat es pot visitar la seva catedral, que és la més antiga de país, de al segle XII. Dins es pot visitar un museu que alberga el tresor. La Plaça de la República és el centre de l'urbs i té una gran animació, amb cafès i restaurants. Si volem veure un lloc típicament portuguès tenim el Palau do Raio, amb una bella façana recoberta de rajoles. Una altra visita imprescindible és la del Museu XNUMX Biscainhos, situat en un antic palau barroc que acull un museu arqueològic.\nAquesta població es troba més cap a l'interior i té alguns llocs que valen la pena. El Palau de Mateus d'estil barroc és un d'ells, situat als afores i edificat en estil barroc. Ja en el centre de la ciutat es pot visitar la Capela Nova, amb una bella façana obra de mateix arquitecte que el palau. L'església de Sao Diumenges ens porta a l'estil gòtic amb cert toc auster. A la ciutat també cal visitar el museu d'arqueologia i numismàtica. Si et ve de gust fer senderisme, prop de la ciutat es troba el Parc Natural de Aldao.\nLa ciutat de Porto és un dels principals punts turístics al nord de Portugal. La ciutat el vi és famós, que disposa de molts llocs d'interès com pot ser la Església dels Clergues, la llibreria Lello, el Palau de la Borsa o per suposat la riba del riu Douro, on poder fer un creuer per conèixer la història de les barcasses que el creuaven i dels seus ponts. És recomanable passar a l'almenys dos dies en aquesta ciutat per poder veure tot a fons. Des de la Sé a la Ribeira, el Mercat do Bolhao, l'estació de Sao Bento, Vila Nova de Gaia, on es troben els cellers de Porto o la Rua Santa Catarina, plena de botigues.\nAveiro i Costa Nova\nPassant de la ciutat de Porto a una mitja hora ens trobem amb un altre destí imprescindible. En Aveiro podrem veure els vaixells dels moliceiros, Que s'han convertit en el seu millor reclam turístic. Són vaixells decorats que li donen molt colorit a la vila per la qual l'han anomenat com la Venècia portuguesa. És possible fer una passejada en els vaixells i veure el bonic nucli antic d'aquesta petita població. A poca distància es troba Costa Nova, una zona de costa que destaca per les seves cases pintades amb ratlles de colors.\nRuta completa cap a l'article: actualitat Viatges » General » Què veure en el nord de Portugal


Fabricants i proveïdors de tisores mòbils de la Xina de SDLIFT\nCasa > Producte > Treballs aeris plataformes elevadores > Plataformes aèries de treball remolcables\nElevador de tisora mòbil\nElevador hidràulic de tisora mòbil Descripció del producte: - Per a operacions d'alt altitud, com el manteniment i la instal·lació de llums de carrer, el manteniment de l'habitatge i una sèrie d'operacions a gran altitud. Adequat per a qualsevol terreny, segur i convenient, llarga vida útil. - Aquest elevador de tisora mòbil ...\nElevador hidràulic de tisora mòbil\n- Per a operacions d'alt altitud, com ara el manteniment i la instal·lació de llums de carrer, manteniment d'habitatges i una sèrie d'operacions a gran altitud. Adequat per a qualsevol terreny, segur i convenient, llarga vida útil.\n- Aquesta alçada de treball mòbil d'elevador de tisores pot arribar fins als 11,7 metres. S'utilitza per a les obres aèries, per exemple, el manteniment, reparació o instal·lació en llocs d'alt nivell.\nPotència de transmissió:\n4 tipus de cautxú pneumàtic.\n2100 × 1220 mm\n1. L'equipament s'utilitza principalment per elevar els treballadors a llocs més alts per al manteniment, la neteja o la instal·lació.\n2. Un equip ideal d'operació segura\n3. Es caracteritza per una gran capacitat de càrrega.\n4. Estable ascendent i descendent\n5. Mòbil convenient, fàcil de treballar.\n6. Potència d'elevació: AC, DC o dièsel disponible.\n7. Gran capacitat de treball, la majoria de les plataformes espacials per a treballar en diverses persones, amb facilitat, estructures d'acer d'alta resistència, aixecant i baixant sense problemes, funcionen fàcilment amb pocs errors.\n1) En circumstàncies especials, l'elevador de tisores utilitzarà equips elèctrics a prova d'explosió\n2) La plataforma està equipada amb placa antilliscant per evitar el lliscament, és prou segur quan funciona a la plataforma.\n3) L'elevador disposa d'una organització de protecció contra sobrecàrrega hidràulica per garantir que l'equip no s'aixequi quan la càrrega estigui més enllà de la capacitat de càrrega nominal.\n4) L'elevador de tisores està equipat amb vàlvules solenoides de control únic per evitar que la plataforma caigui si es produeix una fallada elèctrica. Podeu obrir la vàlvula caiguda manual per baixar la plataforma a la posició inicial.\nEmbalatge i compres:\nHot Tags: elevador tisora mòbil, Xina, fabricants, proveïdors\nTauleta portàtil portàtil\nAscensor per a ascensor\nAscensor per a cotxes elèctrics\nAscensor hidràulic per a cadires de rodes