Apuntes Instituciones de Derecho Comunitario Europeo - Bloque 3  | Institucions de Dret comunitari Europeu (UB) | Unybook\nApuntes Instituciones de Derecho Comunitario Europeo - Bloque 3 (2017)\nApuntes Instituciones de Derecho Comunitario Europeo - Bloque 3\nApuntes Instituciones de Derecho Comunitario Europeo - Bloque 3 - PROFESSOR OLESTI\nIII. L'ORDENAMENT JURÍDIC COMUNITARI\nLes característiques de l'ordenament jurídic comunitari i el sistema d'atribució de competències. L’autonomia del dret comunitari europeu. Enumeració i relació de les fonts normatives. El principi d’atribució de competències. Les competències explícites, implícites i les derivades de l’article 352 del TFUE.\nL’exercici de les competències comunitàries. Les competències exclusives i les competències concurrents. El principi de subsidiarietat i el principi de cooperació lleial: delimitació jurisprudencial.\nEl dret originari. Els tractats constitutius. Característiques. L'àmbit d'aplicació territorial, material i temporal. La revisió del Tractat de la Unió Europea.\nEl dret derivat. La subordinació del dret derivat al dret originari. Els actes obligatoris previstos en l'article 288 del TFUE: la directiva, el reglament i la decisió. Els actes no obligatoris. Els actes atípics.\nEl dret internacional i els prin\nBloc 3. L’ORDENAMENT JURÍDIC COMUNITARI LLIÇÓ 12. LES CARACTERÍSTIQUES DE L'ORDENAMENT JURÍDIC COMUNITARI I EL SISTEMA D'ATRIBUCIÓ DE COMPETÈNCIES 1. L’autonomia del dret comunitari europeu Autonomia del dret comunitari  El dret de la UE té uns procediments de creació de normes autònoms, propis, que no són els que tenen els Estats, és a dir, no són una font de creació de dret equivalent als sistemes de producció normativa dels Estats. Tampoc és equiparable al sistema de producció normativa d’una organització internacional.\nÉs un sistema propi i específic del sistema comunitari i està previst als tractats constitutius.\nFem referència al dret derivat (directiva, reglament i decisió).\nSi parlem d’autonomia fem referència essencialment: - - Al procediment de creació de normes essencial i específic de la UE i que no trobarem cap equivalent. A més, està regulat precisament als tractats constitutius i al dret originari.\nEl TJ de la UE controla la correcta aplicació del dret comunitari quan qui aplica el dret són els Estats membres o les Institucions de la UE. A més, és l’últim garant de la interpretació del dret comunitari europeu, és a dir, qualsevol disposició del dret de la UE haurà de ser interpretada en última instancia pel TJ de la UE.\nLa jurisdicció del TJ de la UE és obligatòria  Qualsevol Estat membre quan entri a la UE haurà d’assumir la jurisprudència redactada pel Tribunal.\n2. Enumeració i relació de les fonts normatives 1. Dret originari i primari  Els tractats constitutius 2. Dret derivat: a. Directives b. Reglaments c. Decisió 3. Principis Generals del Dret 4. Dret internacional: a. Acords internacionals b. Tractats internacionals amb altes estats o amb altres organitzacions internacionals Hi ha una jerarquia normativa entre el dret originari i el dret derivat. Entre les diferents formes de dret derivat, és a dir, entre directives, reglaments i decisió, no hi ha una jerarquia normativa, és més aviat un tema competencial i, per tant, regulen àmbits diferents.\nEntre el dret internacional i el dret derivat hi ha divergències d’opinió. Però entre el dret originari i el dret internacional no hi pot haver conflicte, és a dir, en el cas del dret internacional haurà de ser compatible i ajustar-se a allò establert en el dret originari.\n1 3. El principi d’atribució de competències Principi d’atribució de competències  La UE té el dret, la obligació, d’actuar dins els límits que li estableixen els Tractats Constitutius, és a dir, la UE actua en la mesura que els Estats membres li han atribuït competències.\nLes institucions de la UE no poden exercir competències i poders que no hagin estat atribuïts prèviament per part dels Estats. Només poden actuar en aquells àmbits, i amb la intensitat, que els Estats els hi han transferit.  No poden actuar si prèviament no tenen un fonament jurídic al Tractat que els hi permeti actuar. A més, si una institució de la UE actua més enllà dels poders atribuïts pels Estats membres estarà incomplint el dret comunitari i l’acte que dicti serà susceptible de ser anul·lat pel Tribunal de la UE.\nLes institucions de la UE no poden actuar fora del marc dels Tractat Constitutius, però si atribueixen aquest àmbit competencial, en funció de la seva intensitat, poden arribar a substituir els òrgans dels Estats a l’hora d’exercir aquesta competència.\nQuan actuen han de tenir un fonament jurídic que legitimi la seva actuació. Els òrgans i institucions de la UE només poden exercir les seves competències jurídiques en l’àmbit i en la mesura que siguin necessàries per tal d’assolir els objectius de la UE.  Els Estats membres atribueixen competències a les institucions de la UE. Davant d’això les institucions adopten i aproven actes jurídics, per tal d’exercir les competències que li atribueixen els Estats per assolir les finalitats i objectius de la UE.\nLa UE només és responsable pels actes realitzats i adoptats per les institucions de la UE si entren dins l’àmbit competencial de la UE.\nSón competències d’atribució  Qui té la competència per crear noves competències? La competència per crear noves competències només la tenen els Estats. Llavors, tot el que no ha estat transferit pels Estats, per regla general, pertanyen en l’àmbit de l’actuació estatal.\nQuan els estats exerceixen les seves competències han de respectar les competències de la UE, és a dir, no poden actuar en l’exercici de les seves competències per tal de laminar l’exercici de les competències comunitàries. Els Estats només poden exercir les seves pròpies competències sense limitar i posar en perill els objectius de la UE.\n4. Les competències explícites, implícites i les derivades de l’article 352 del TFUE Les competències poden ser: ▪ Explícites (previstes de forma clara o taxativa al Tractat) o expressament atribuïdes pel Tractat  Les competències que estan expressament previstes pels Tractats constitutius i atribuïdes a la UE serien: o Judicials: Competències que s’estableixen als tractats constitutius i preveuen que el TJ de la UE resolgui determinades controvèrsies i, per tant, sigui capaç de solucionar els litigis que es plantegin i aquests es produeixen perquè estan previstos en els Tractats.\no Administratives: Fem referència a les competències que el Tractat atribueix a la Comissió per tal d’aplicar normes generals adoptades pel Consell o pel Parlament Europeu, és a dir, desenvolupament d’una norma comunitària. Aquesta competència es pot veure plasmada en temes d’ajuts d’Estat.\n2 o o ▪ Normatives: Capacitat d’adoptar normes jurídiques. Té dos àmbits: ▪ Catàleg d’actes que poden ser adoptats per les institucions de la UE seguint un procediment.\n▪ Cada àmbit d’actuació material generalment preveu un tipus d’acte jurídic per tal de ser desenvolupat. Exemple: Per garantir la lliure circulació de treballadors, l’acte previst és un reglament.\nConvencionals (acords internacionals): Fa referència a Convencions, és a dir, la possibilitat de celebrar acords internacionals. També és una competència normativa, encara que les competències normatives fan referència a l’interior de la UE, en canvi, les convencionals tenen una perspectiva cap a l’exterior de la UE. Hi ha algunes disposicions o preceptes del Tractat que estableixen en quins àmbits la UE té expressament la capacitat de celebrar acords internacionals amb tercers estats. El mateix tractat preveu el procediment de celebració del Tractat, és a dir, estableix el procediment que s’ha d’utilitzar per celebrar l’acord internacional.\nImplícites  Estan implícitament previstes. Fem referència essencialment a competències, poders, que s’han atribuït a la UE, però que no estan expressament contemplats. Sense aquestes competències no es podrien assolir els objectes de la finalitat dels Tractats.\nSentència AETR: S’havia de celebrar un acord internacional sobre tripulacions dels transports terrestres per carretera. Era un acord entre la Comunitat Europea i altres Estats. Establia condicions i requisits de descans, freqüència, etc. de transportistes que realitzaven transports internacionals. En principi l’havien de celebrar els Estats membres, però la UE tenia la capacitat de poder realitzar una política comuna de transports i, llavors la UE volia participar en la celebració d’aquest acord internacional, encara que no tingués expressament aquesta competència. Es volia que la UE participés en l’acord internacional per regular-lo de forma compatible amb l’ordenament intern. Cada vegada que s’ha establert una competència interna en un àmbit, la UE també tindrà una competència externa en aquest àmbit.\n▪ La clàusula d’imprevisió, clàusula sui generis o clàusula de tancament competencial (Article 352 TFUE)  Mecanisme o procediment que s’anomena una atribució residual de competències i estableix un procediment de caràcter supletori. Quan en l’àmbit de les polítiques comunitàries s’hagi d’adoptar una actuació per assolir els objectius previstos en aquell àmbit, el Consell podrà adoptar actes per garantir l’assoliment d’aquest objectiu. El Consell haurà d’aprovar per unanimitat, a proposta la Comissió i prèvia aprovació del Parlament Europeu (no és el procediment legislatiu ordinari, perquè en el procediment de codecisió s’adoptaria l’acte pel Consell i el Parlament al mateix nivell).\nPer poder assolir un objectiu d’una política comunitària podrem utilitzar aquest procediment.\nEs va plantejar si era possible celebrar la negociació per tal de que la UE formés part del Consell d’Europa. El TJ va dir que no, que no es podia utilitzar la clàusula de tancament competencial per tal d’assolir l’objectiu de ser membre del Consell d’Europa. Va dir que hi havia un límit, és a dir, que no podia ser l’excusa o mecanisme de revisió dels tractats constitutius. El TJ va dir que els Estats no havien volgut 3 atribuir competències a la UE per tal de que sigui part del Conveni Europeu sobre drets humans i llibertats fonamentals.\nArtículo 352 1. Cuando se considere necesaria una acción de la Unión en el ámbito de las políticas definidas en los Tratados para alcanzar uno de los objetivos fijados por éstos, sin que se hayan previsto en ellos los poderes de actuación necesarios a tal efecto, el Consejo adoptará las disposiciones adecuadas por unanimidad, a propuesta de la Comisión y previa aprobación del Parlamento Europeo. Cuando el Consejo adopte dichas disposiciones con arreglo a un procedimiento legislativo especial, se pronunciará también por unanimidad, a propuesta de la Comisión y previa aprobación del Parlamento Europeo.\n4 LLIÇÓ 13. L’EXERCICI I L’ABAST DE LES COMPETÈNCIES COMUNITÀRIES Fins l’entrada en vigor del Tractat de Lisboa (Desembre de 2009) no existia un catàleg clar i precís de les competències de la UE, estava en mans del TJ. Sabia si era competència exclusiva o compartida segons com ho resolia el TJ.\nCalia establir un catàleg de competències.\n1. Les competències exclusives i les competències concurrents ✓ Competències exclusives de la UE: Precisar el llistat de competències exclusives (Art. 3 TFUE). Quan s’atribueix una competència exclusiva implica que la UE pot adoptar actes que siguin jurídicament vinculants, mentre que els Estats membres només podran adoptar algun acte si hi ha una delegació per part de la UE o és necessari per desenvolupar els actes de la UE. Aquestes competències són: a) La unió duanera b) L’establiment de les normes sobre competència necessàries pel funcionament del mercat interior  Només aquelles que posin en risc el bon funcionament del mercat interior.\nc) La política monetària dels Estats membres que tenen com a moneda l’euro  Només d’aquells Estats que formen part de la Unió monetària.\nd) La conservació dels recursos biològics marins dins de la política pesquera comuna.\nAquestes són les úniques competències que són exclusives de la UE, la resta seran competències concurrents. La major part de l’actuació de la UE estan en les competències compartides, es a dir, en les polítiques comunitàries.\n✓ Competències compartides de la UE (Article 2.2 TFUE): Tant la UE com els seus Estats membres poden adoptar actes jurídicament vinculants. Si la UE no ha actuat en un àmbit de competències compartides, llavors els Estats poden actuar; i si la UE abandona l’exercici de la competència compartida, els Estats podran recuperar el seu exercici.\nAixò no implica que primer qui té dret a actuar sigui l’Estat i després la CCAA; sinó que generalment actuarà la instància que sigui més eficaç per tal d’aconseguir un objectiu i, per tant, amb caràcter general, si ha actuat la UE els Estats no actuaran o a la inversa, però això no sempre és així.\nLes competències compartides són (Art. 4 TFUE) – Polítiques comunitàries: a) El mercat interior  Eliminació d’obstacles a la lliure circulació de mercaderies, persones i capitals.\nb) La política social, en els aspectes definits en el Tractat c) La cohesió econòmica, social i territorial 5 d) Agricultura i pesca, excepte la conservació dels recursos biològics marins que és competència exclusiva de la UE.\ne) Medi ambient f) Protecció dels consumidors g) Transports h) Xarxes de transeuropeus i) L’energia j) Espai de llibertat, seguretat i justícia k) Assumptes comuns de seguretat en matèria de salut públic, en els àmbits definits en el Tractat.\n✓ Competències residuals o competències accessòries  Competències de recolzament i foment.\nEn determinats àmbits i en les condicions establertes en els Tractats, la UE disposarà de competència per dur a terme accions amb la finalitat de donar suport, coordinar o complementar l’acció dels Estats membres, però sense substituir la competència d’aquests en els àmbits corresponents.  Àmbits de competència estatal sobre els quals la UE pot adoptar mesures de complement, promoció, foment, recolzament, coordinació, etc.\nEls actes jurídicament vinculants de la UE adoptats en virtut de les disposicions dels Tractats relatius a aquests àmbits no podran comportar l’harmonització de les disposicions legals i reglamentaries de les Estats membres.  La UE podrà coordinar, però sense arribar a harmonitzar.\nEls àmbits d’actuació seran (Art. 6 TFUE): a) b) c) d) e) f) g) Protecció i millora de la salut humana Indústria Cultura Turisme Educació, formació professional, joventut i esport Protecció civil Cooperació administrativa L’actuació de la UE en cap cas limita les competències estatals sobre aquesta matèria.\n2. El principi de subsidiarietat i el principi de cooperació lleial: delimitació jurisprudencial Principis que regeixen l’exercici de les competències de la UE: ❖ Principi de subsidiarietat (Art. 5.3 TUE) És un principi d’eficiència administrativa. Es va preveure amb el Tractat de Maastricht (1992) i es va introduir com un element per tal de limitar la força expansiva que el TJ de la UE donava a les competències comunitàries. El TJ de la UE feia una interpretació que alguns Estats consideraven massa generosa de com s’havien d’interpretar les competències compartides.\n6 Llavors apareix com un intent de limitar aquesta força expansiva de les competències compartides comunitàries.\nVa vinculat amb el principi de proporcionalitat, perquè el principi de subsidiarietat implica decidir a qui li correspon actuar: si a l’Estat o a les Institucions europees; i el principi de proporcionalitat estableix que en el cas de que l’actuació li correspongui a la UE, aquesta l’haurà de realitzar amb els instruments que més marge de discrecionalitat deixin als Estats.\n L’acció de la UE no podrà sobrepassar els límits, ni anar més enllà del que sigui necessari per assolir l’objectiu europeu.\nArt. 5.3 TUE: «En virtud del principio de subsidiariedad, en los ámbitos que no sean de su competencia exclusiva, la Unión intervendrá sólo en caso de que, y en la medida en que, los objetivos de la acción pretendida no puedan ser alcanzados de manera suficiente por los Estados miembros, ni a nivel central ni a nivel regional y local, sino que puedan alcanzarse mejor, debido a la dimensión o a los efectos de la acción pretendida, a escala de la Unión.»  Àmbits que no són de competència exclusiva, i la UE podrà intervenir quan els objectius no puguin ser assolits de manera suficient pels òrgans dels Estats membres. Quan pugui acreditar que la seva actuació serà més eficient que la dels Estats membres.\nAbans de Lisboa hi havia un problema de control del principi de subsidiarietat i després de Lisboa es preveu com establir el procediment del principi de subsidiarietat. És rellevant perquè implica la participació dels Parlaments nacionals a l’hora de determinar si una determinada proposta satisfà o no satisfà el principi de subsidiarietat.  Quan la Comissió presenta la proposta li envia al Consell. Si és una proposta legislativa d’un àmbit competencial no exclusiu de la UE, doncs el remet a cadascun dels Parlaments dels 28 Estats membres. Cada Estat membre té dos vots i els Estats que són bicamerals (com Espanya), cada cambra té un vot; i els Estats que siguin unicamerals, aquella cambra tindrà 2 vots.\nLa cambra legislativa té 8 setmanes per emetre un dictamen desfavorable, en el qual consideri que no es compleix el principi de subsidiarietat i fa un informe motivant en contra.\nSi està a favor, pot fer també un informe però no és necessari. Si està a favor, però no diu res llavors no creu que es vulneri el principi de subsidiarietat.\nLa llei espanyola estableix que la Comissió mixta remetrà als Parlaments i les CCAA la proposta per si amb 4 setmanes volen donar la seva opinió.  La opinió de les CCAA no vincula a la Comissió mixta.\nSi no hi ha objeccions es tramita la proposta, però si hi ha objeccions, depenen del nº d’objeccions poden passar diverses coses: - - Mecanisme d’alerta temprana  Si en el termini de 8 setmanes hi ha 1/3 dels vots que dicten un dictamen en contra (19 dictàmens en contra), llavors el projecte s’ha d’estudiar de nou.\nEn els àmbits relatius a cooperació judicial amb ¼ de vots en contra és suficient.\nEn canvi, si hi ha una majoria de vots en contra, llavors la proposta de la comissió haurà de ser retirada i, a més, podrà ser desestimada la proposta si els estats que representin el 55% de la població del Consell o si el Parlament Europeu considera que s’ha de retirar.\n7 ❖ Principi de proporcionalitat L’acció de la UE no podrà anar més enllà del que sigui necessari per aconseguir l’objectiu europeu, per no restringir les competències dels Estats. En virtut del principi de proporcionalitat, l’actuació de la UE no podrà anar més enllà que allò que estableixi l’aconseguir l’objectiu.\n❖ Principi de la cooperació lleial entre la UE i els Estats membres Els Estats membres han d’exercir les seves competències (exclusives, compartides) de forma cooperada amb les institucions de la UE per aconseguir els objectius, han de fer-ho de tal manera que no obstaculitzin la realització dels objectius de la UE.\nHi ha fent que parla del principi de bona fe o el principi de cooperació federal, en el sentit de que els Estats han de cooperar i ajudar a realitzar els objectius, no només en l’exercici de les competències compartides sinó també en les exclusives de cada Estat. També les institucions han d’ajudar i cooperar amb els Estats per tal de que ells puguin aconseguir els objectius comunitaris.\n8 LLIÇÓ 14. EL DRET ORIGINARI 1. El Dret Originari El dret originari són els Tractats constitutius  Tractat de la UE i el Tractat de funcionament de la UE en l’actualitat.\nN’hi ha un altre, el de l’EURATOM, que també existeix encara que avui en dia està buit de contingut. Totes les competències que tenia en el seu moment, actualment les té la UE, però no s’ha extingit com a organització internacional.\nNo solament són els Tractats constitutius, sinó que també formen part del dret originari, determinats tractats o convenis que han modificat o completat els TI: • • Actes d’adhesió (dels països que s’han anat unint).\nUna sèrie de decisions que fan referència als recursos propis de la UE (cada 6 anys, la última és del 2014).\n2. Els tractats constitutius Expressen la voluntat dels Estats per donar unes finalitats al procés d’integració europea, atribueixen unes competències que s’executen via actes jurídics.\nVenen a ser una espècie de “Constitució” si parlem d’un Estat  És un TI celebrat per un Estat (àmbit formal) i també es considera que poden entendre’s des de l’àmbit material, perquè constitueixen la base de tota la UE. La base jurídica i legitimitat de qualsevol acte que adopti una institució està en els Tractats constitutius i no poden contradir-los. Tot l’OJ intern de la UE ha de ser conforme allò establert en el dret origini (si no fos així es podria interposar un recurs d’anul·lació contra el dret de la UE).\nEs considera que la UE és una comunitat de dret i conforme a això, els Estats han limitat les seves competències sobiranes, i les seves decisions afecten no només als Estats sinó també als ciutadans. Això en principi un Tractat internacional no ho fa, però com a conseqüència dels objectius que té la UE passa això.\n3. Àmbit d’aplicació temporal dels Tractats Constitutius En principi els Tractats Constitutius es celebren amb una duració il·limitada, no hi ha un termini pel Tractat de la UE. (sí que tenia un termini el Tractat de la CECA, que era de 50 anys, que va expirar el 2003).\nÉs possible que s’admetin reserves? Un Tractat Constitutiu té reserves? No, en principi no pot, no tenen cabuda en organitzacions internacionals.\nAixò no treu que hi hagi règims particulars, és a dir, predir que alguns Estats no tinguin o no assumeixin les mateixes obligacions des del dret originari.  Hi ha protocols en què per exemple, s’estableix un estatut especial per Dinamarca, Regne Unit o Irlanda. Això perquè Dinamarca va tenir un resultat negatiu en un referèndum en quant al Tractat de Maastricht.\n4. L’àmbit d’aplicació territorial S’aplica en el territori dels Estats membres. La UE no té territori, perquè cap organització internacional té territori, el seu territori és el territori dels Estats membres.\n9 (Art. 52 TUE especificat en l’art. 355 TFUE).\nQui determina qui es beneficia del dret de la UE és el mateix dret de la UE. En principi el dret de la UE s’aplica en la totalitat del territori de la sobirania dels Estats de la UE.\nGibraltar és europeu? Sí que s’aplica en base a que s’aplicarà als territoris europeus que assumeixin un Estat membre unes relacions exteriors (no diu que sigui un territori de la sobirania britànica, sinó que és un territori europeu que les seves relacions exteriors són assumides pel Regne Unit).\nA Ceuta i Melilla també, encara que no tot el Tractat, perquè queden fora de la regulació duanera.\nA les Illes Feroe (Dinamarca) no s’aplica, etc., hi ha un llistat de territoris on no s’apliquen els Tractats = Règims específics de la UE.\nHi ha alguna possibilitat de retirada de la UE? Sí que es pot, i no només això sinó que des del Tractat de Lisboa hi ha un procediment específic que regula com es poden retirar els Estats de la UE. S’estableix en l’art. 50 del TUE: 1. Notificació al Consell Europeu.\n2. Negociació  Com queda la relació amb la UE després de retirar-se.\n3. Si hi ha acord, es firma i entra en vigor, i els Tractats constitutius deixaran d’aplicarse quan entri en vigor l’acord de retirada (o si no s’ha arribat al acord 2 anys després de que es notifiqui al Consell la decisió de retirada a menys que el Consell digui una altra cosa per unanimitat).\nGroenlàndia es va retirar, en el sentit de que es celebri un referèndum sobre la seva retirada (encara que forma part de Dinamarca es va permetre perquè es van adherir amb la condició de poder fer un referèndum a Groenlàndia). Ara se l’inclou en una relació de països d’ultramar de la UE.\n5. Àmbit d’aplicació material Àmbit d’actuació de la UE, que és el que pot fer la UE, és l’abast de les competències de la UE. Queda establert en els Tractats Constitutius, en les polítiques comunitàries, les quals es van revisant. En principi, les revisions s’amplien i profunditzen en l’àmbit de les polítiques comunitàries.\nEl Tractat de Lisboa permet ara la possibilitat de limitar-les, de retrotraure-les d’alguna manera i retornar-les als Estats. No ha passat mai, però està previst.\n10 6. La revisió dels Tractats Hi ha diversos tipus de revisió: a) Ordinària: El que s’ha anat utilitzant. Consta de varies fases (fase comunitària, fase diplomàtica i fase constitucional). Es regula en l’art. 48 TUE: - La capacitat d’iniciar el procediment: Parlament europeu, Comissió o qualsevol Estat membre. (Abans el Parlament no la tenia)  Abans sempre implicaven una ampliació de les competències atribuïdes a la UE, des de Lisboa es permet la reducció (Existeix un límit a la revisió?).\n- Han de presentar un projecte de revisió al Consell europeu i a la Comissió.\n- El Consell europeu ha de sol·licitar un dictamen al Parlament europeu i a la Comissió.\n- En el cas de que la revisió inclogui qüestions de política monetària també s’enviarà al BCE.\n- Un cop rebuts els dictàmens el Consell europeu adoptarà una decisió per majoria simple (15 Estats).\n- El president del Consell europeu convocarà o pot convocar una convenció integrada per representants dels Estats membres, Comissió i Parlament europeu, en què poden debatre i discutir sobre el projecte (i en teoria hauria d’aconseguir consens). És facultatiu, el Consell europeu pot no convocar la convenció quan considera que no s’afecten àmbits essencials.\n- Conferència intergovernamental: És la fase internacional i diplomàtica  Representants dels governs que discuteixen el contingut del projecte, i es negocia el contingut. Si s’arriba a un acord es tanca i es firma el text i acaba la fase diplomàtica.\n- Fase de manifestació de consentiment o constitucional: Cada un dels Estats membres han de ratificar el text adoptat pels Estats  El procediment dependrà de les normes de cada Estat (A Espanya s’ha d’adoptar per majoria absoluta  Llei orgànica). Els 28 Estats han de ratificar per tal de que entri en vigor la revisió.\nSi no ratifiquen els 28 hi ha una disposició del Tractat que diu que si en el termini de 2 anys 4/5 parts dels Estats (23 Estats) ho han ratificat el Consell examinarà la qüestió.\nb) Simplificada: Des del Tractat de Lisboa ha aparegut la possibilitat de realitzar revisions, però sense realitzar tot el procediment que requereix una revisió ordinària, sobre determinats àmbits.\n• Adopció d’un acte per part de les institucions de la UE.\n• Ratificació per part dels Parlaments dels Estats nacionals.\nS’elimina la fase diplomàtica, però segueix sent modificació del dret originari. Hi ha uns àmbits en els que es permet aquesta revisió simplificada: - - Es preveu que el Consell europeu per unanimitat i dictamen previ del parlament pugui modificar una matèria que es regula per un procés legislatiu especial que passi a regular-se per l’ordinari.\nPossibilitat de que el Consell europeu per unanimitat i prèvia consulta al parlament i Comissió pugui adoptar una decisió modificant les disposicions de 11 la part 3ª del Tractat de Funcionament de la UE (part de les polítiques comunitàries)  Decisió que va modificar l’art. 136 del TFUE en relació amb un mecanisme d’estabilitat pels Estats membres que tenien com a moneda l’€ (Clàusula no bailout).\nc) Autònomes: No necessiten la participació dels Estats membres. Són realitzades exclusivament per les institucions de la UE i no precisen cap tipus d’autorització per part dels parlaments nacionals.\nExemple: Hi ha la possibilitat d’incrementar el nº d’advocats generals o jutges del TJUE.\n7. Límits de la revisió dels Tractats constitutius No pot actuar l’art. 352 TFUE.\nEs preveu expressament que pugui haver una revisió ordinària per reduir competències.\nHi ha uns límits a la revisió material dels Tractats constitutius  Els fonaments de la UE no podrien revisar-se com a la resta de disposicions, el punt de revisió no podria afectar a l’essència de la UE.\n12 LLIÇÓ 15. EL DRET DERIVAT Costa contra ENEL  ENEL era una companyia privada i Costa tenia accions d’aquesta entitat. Els tractats constitutius de la UE deien que els Estats membres no podien crear monopolis nacionals respecte àmbits econòmics que no estiguessin monopolitzats. En canvi, Itàlia, en un moment que considera adient després de formar part de la CE decideix adoptar una llei de nacionalització de l’energia elèctrica. Expropien ENEL i creen una empresa pública i Costa impugna aquesta llei davant de tribunals italians i diu que des de que Itàlia es va adherir a la CE, aquesta normativa ja no és possible, però Itàlia diu que els únics que poden demandar són la resta d’Estats membres.\nEls Estats poden escollir si reben la normativa internacional en el seu ordenament de forma dualista, en què els Tractats són del mateix rang jeràrquic que la Llei (aquest és el cas d’Itàlia).\nEl TJ de la UE podria haver dit que el D. Comunitari era assimilable al D. Internacional que es coneixia fins aquell moment, el senyor Costa no tenia instruments suficients.\nEs dicta el principi comunitari  La norma comunitària preval per sobre la norma interna que la contradigui, sempre que estigui dins del seu àmbit de competència.\nEls particulars poden al·legar directament els drets conferits pel D. Comunitari davant dels tribunals nacionals. No regeix la operativa clàssica de relacions internacionals, en què només ho poden fer els Estats o organitzacions internacionals es poden reclamar mútuament, sinó que els particulars són els que poden anar a reclamar els seus drets davant dels Tribunals.\nDret Originari: Tractats •Ratificats i signats pels Estats membres Acords Internacionals Principis Generals del Dret Dret Derivat 13 •En ocasions les trobem a baix de tot de la piràmide, encara que s'han de tenir en compte en tot l'OJ.\n1. El Dret Derivat Dret derivat  Dret que deriva del Dret originari o primari. Normes que adopten les institucions comunitàries d’acord amb els procediments fixats al Tractat.\nPodem fer referència a dues categories: a) Actes legislatius: Directives, reglaments i decisions (Art. 289 TFUE) Procediment legislatiu ordinari: En última instància implica una adopció per part del Parlament i el Consell.\nProcediment legislatiu especial: Qualsevol altre procediment que no requereixi l’adopció conjunta de l’acte pel Parlament i el Consell.\nb) Actes no legislatius: Actes delegats (Art. 290 TFUE): El Consell i el Parlament poden delegar a la Comissió l’adopció d’actes per tal que desenvolupin reglaments, directives o decisions en àmbits tècnics (no essencials) per completar o adoptar a l’actualitat aquella directiva/decisió/reglament.\nEl Parlament i el Consell no tenen l’obligació de delegar, és una opció, i estableixen mecanismes de revocació de la delegació, o de vet de la proposta de desenvolupament que faci la Comissió, fixa un termini per tal que ho realitzi, etc.\n- Actes executius (Art. 291 TFUE): Aplicació descentralitzada del dret per part dels Estats membres.\nEn determinats supòsits el Consell i el Parlament poden delegar al poder executiu per tal que desenvolupi i apliqui determinades disposicions de directives, reglaments o decisions.\nProcediment legislatiu ordinari (art. 294 TFUE). Estableix un procediment en el què bàsicament es diu que la Comissió proposa l’adopció d’un acte legislatiu (ja que no pot adoptar ella sola un acte legislatiu), passa al Parlament per tal de poder proposar esmenes i un cop el Parlament fixa la seva posició, passa al Consell que determinarà si la proposta de la Comissió d’acord amb el Parlament decideix si s’adopta l’acte o no. És un procediment que no té termini. És necessari que hi hagi un acord entre les tres (acord de tots).\nSi en primera lectura no s’arriba a un acord definitiu, però es vol tirar endavant passem una segona lectura que té un termini de 3 mesos en cadascuna de les dues institucions: Parlament i Consell. Si hi ha un rebuig a la proposta de l’altre institució no es tira endavant, però si es vol tirar endavant però falta posar-se d’acord en les esmenes es passa a una 3a fase en què es crea una Comissió de Conciliació. Es negocia un text comú que s’ha d’aprovar en un termini de 6 setmanes i un cop s’ha adoptat per aquesta Comissió, el text es tornarà al Parlament i el Consell perquè decideixin si definitivament adopten el text.\nProcediment legislatiu especial  No requereix el consentiment d’una de les dues institucions que normalment aproven, és a dir, quan l’adopta el Parlament amb consulta al Consell o quan l’adopta el Consell amb consulta al Parlament. Es dur a terme aquest procediment quan les disposicions del Tractat constitutiu ho requereixi.\nCaracterístiques comunes del D. Derivat (Art. 296 TFUE): ▪ ▪ ▪ Publicació al DOUE i la impossibilitat dels Estats membres de publicar al seu propi Diari Oficial per qüestions de seguretat jurídica.\nSubordinació als Tractats constitutius.\nNecessitat de base jurídica.\n14 ▪ ▪ Obligació de motivació  És necessari que les institucions comunitàries es pronunciïn sobre la necessitat i conveniència d’adoptar aquell acte. S’ha de buscar la base competencial de l’actuació de la UE que permet l’actuació en aquell àmbit. Servirà per no vulnerar els principis d’atribució, subsidiarietat i proporcionalitat (no envaïm les competències dels Estats membres i garantir que no s’envaeixin competències entre institucions).\nOrientació: propostes i dictàmens.\n2. Els actes obligatoris previstos en l’art. 288 del TFUE: la directiva, el reglament i la decisió Actes  Art. 288 TFUE que inclou 5 tipus d’actes (actes típics) – 3 amb caràcter vinculant (reglament, directiva i decisió) i 2 sense caràcter vinculant (recomanacions i el dictamen).\n❖ Reglament  Té abast general, és obligatori en tots els seus elements i directament aplicable en tots els Estats membres.\n✓ Abast general  Pot generar efectes tant en els Estats membres com en els particulars. El reglament pot regular qualsevol matèria dins dels límits del principi d’atribució, perquè la UE no és un ens sobirà sinó que només té aquelles competències que li hagin atribuït els Estats membres.\nAixí doncs abast general fa referència a què el seu àmbit d’aplicació es determina de forma indeterminada, general i abstracte.\n✓ Obligatori en tots els seus elements  No decideixes quina part de la norma se t’aplica i quina part no s’aplica. Es fa aquesta precisió per distingir el reglament i la directiva. És obligatori pel què fa als objectius i a la forma i els mitjans per aconseguir-lo, però hi ha marge de regulació en el desenvolupament i execució d’aquesta norma.\n✓ Directament aplicable en tots els Estats membres  Aquells per qui el reglament genera drets i obligacions poden invocar-los directament davant dels tribunals del seu propi Estat. No és necessari un acte intern de transposició. La publicació al DOUE és requisit d’aplicabilitat, però és suficient per si mateixa (=el TJUE diu que la publicació a Diaris Nacionals és contraria, perquè pot portar dubtes).\n❖ Directiva  La directiva obliga a l’Estat membre o Estats membres destinataris pel què fa al resultat que s’ha d’aconseguir deixant a aquell o aquells Estats la llibertat d’escollir la forma i els mitjans d’assolir aquella finalitat.\n✓ Els únics destinataris de la directiva són els Estats, no particulars.\n✓ Només obliga pel què fa als resultats  Les institucions comunitàries fixen només la finalitat que considerin adequada, però no precisa la manera com s’ha d’aconseguir aquesta finalitat. Determinar els mitjans concrets per assolir-ho depèn de les institucions competents dels Estats membres.\n✓ L’objectiu s’assoleix mitjançant normes internes de transposició, és a dir, han de ser normes jurídiques internes vinculants. La norma s’haurà d’adoptar en el termini de transposició que fixi la pròpia directiva.\nQuè succeeix si en el termini de transposició no s’adopta l’acte o si no s’aconsegueixen assolir els objectius amb l’acte de transposició? La norma ha de ser suficientment clara, precisa i incondicional. Per definició, la directiva és una norma condicional que requereix d’un acte de transposició, encara que hi poden haver disposicions de la directiva que siguin suficientment clares i generin drets als particulars i si l’Estat no ha transposat la norma, llavors els particulars han de poder fer efectius els seus drets. Així doncs es reconeix un cert efecte directa de les directives després del termini de transposició si no s’ha transposat o s’ha transposat indirectament, però 15 només davant de l’Estat (Efecte directe vertical) ja que no es reconeix mai en les Directives l’efecte directe horitzontal entre particulars.\nLímit a la transposició  L’eficàcia, és a dir, que els mitjans i forma escollits per a la transposició de la directiva siguin efectius per assolir l’objectiu fixat per les directives comunitàries.\n✓ Malgrat que en les directives sigui necessari un procediment de transposició són d’obligat compliment.\n❖ Decisió  És obligatòria en tots els seus elements i quan designi destinataris només serà obligatòria per aquests.\n✓ Acte que no permet algun marge d’apreciació per part dels estats membres  Obligatòria en tots els seus elements (finalitat i forma d’aconseguir-la).\n✓ Fixa destinataris concrets  Estats, particulars o institucions.\nEntre aquests actes típics no hi ha jerarquia, l’ordre en què s’enumeren els actes en l’article no tenen influència en el principi de jerarquia. Seran d’aplicabilitat els principis de temporalitat i d’especialitat, és a dir, una norma posterior i específica deroga una norma anterior i general.\nNo només aquests tipus d’actes normatius són actes legislatius, sinó que també poden ser actes delegats o actes d’execució.  L’OJ comunitari té característiques pròpies, ja que no és ni dret internacional ni nacional. En el cas del D. Comunitari quan s’adopta d’acord amb el procediment legislatiu ordinari és un acte legislatiu, però els art. 290 i 291 TUE permet que els actes executius s’anomenin reglaments, directives i decisions. Ho diferenciarem per l’apel·latiu en el mateix document “reglament delegat o reglament en execució d’un acte legislatiu”, si sinó, d’acord amb el procediment per adoptar l’acte.\n3. Els actes no obligatoris Actes típicament normatius, però que no generen obligacions jurídiques per a tercers: ❖ Recomanacions  Indiquen una determinada forma d’actuar pels seus destinataris.\n❖ Dictàmens  Dicten una opinió de la institució que els emet.\n4. Els actes atípics Actes que no estan inclosos en l’art. 288 TFUE, però que deriven de la pràctica de les institucions. Les institucions no només adopten els actes previstos en l’art. 288 sinó que també adopten altres tipus d’actes que doctrinalment costa d’encaixar en una tipologia o una altra. Tipus: actes interns, de contingut polític i actes interinstitucionals.\nNota Comuna: Són actes no tipificats en l’art. 288 TFUE i que deriven de la pràctica de les institucions.\n- Actes que deriven de la pràctica de les institucions.\nActes sui generis.\nLa Comissió adopta comunicacions en les que ella manifesta com interpretarà una norma de D. Comunitari.\nActes interns: Estatuts, reglaments interns de funcionament de les institucions comunitàries, etc.\nActes de tràmit  Dins de procediments que es segueixin contra particulars.\n16 - Decisions de representats dels Estats membres en el si del Consell però fora dels àmbits materials atribuïts a la UE.\n17 LLIÇÓ 16. EL DRET INTERNACIONAL I ELS PRINCIPIS GENERALS 1. El dret internacional general És una altra de les fonts de la UE, perquè la UE és una organització internacional, i en tant que Organització Internacional participa de la vida social internacional.  Fem referència essencialment a la capacitat que té la UE de celebrar acords internacionals amb tercers Estats o amb altres organitzacions internacionals.\n2. Els acords conclosos per la Unió Europea La UE pot celebrar dos tipus de tractats: a) Acords purament comunitaris  Qüestions que recauen en l’àmbit de la competència de la UE. Ho celebra la UE i un tercer Estat o organització internacional. Pot realitzar-lo en competències exclusives de la UE (trobarem molts acords internacionals sobre el comerç).\nb) Acords mixtos  L’àmbit d’actuació de la UE també recau sobre competències compartides.\nSón acords celebrats entre la UE i els seus 28 Estats membres per una part, i per l’altre un tercer Estat o Organització Internacional. Per tal de que entri en vigor necessitem la manifestació del consentiment de la UE, així com la dels 28 membres de la UE.\nSi algun Estat membre no ratifica? L’acord no entra en vigor.\nEn els dos casos, són part de l’Ordenament Jurídic internacional, són fonts de la ordenació jurídica.\nLa UE i els Estats membres queden vinculats pels acords internacionals. Són actes jurídics adoptats per les institucions de la UE.\n3. Els acords internacionals conclosos entre els Estats membres Es fan per aconseguir algun objectiu que diu el Tractat.\n▪ ▪ Abans de l’entrada en vigor de Lisboa es preveia l’adopció d’acords en determinats àmbits.\n Cooperació en matèria penal o civil.\nAquesta possibilitat en principi amb Lisboa desapareix, ja no es preveu que els Estats realitzin entre ells acords internacionals en aquests àmbits. El què passa és que un grup d’Estats celebren entre ells acords internacionals per complementar, dotar de contingut algun objectiu que d’alguna altra manera seria difícil d’aconseguir.  Àmbit de la unió monetària (Tractat del fiscal compact = Fonament que va donar lloc a la modificació de la UE amb la clàusula d’estabilitat pressupostària. Acord internacional de rescat bancari de les entitats financeres).\n4. Els principis generals del dret És un terme bastant omnicomprensiu  Fem referència a principis de naturalesa jurídica diferent. La utilització dels principis per part del TJUE implica la utilització de determinats principis que provenen de diferents àmbits: a) Principis generals del dret internacional: Compatibles amb l’activitat de la UE. Regeixen la relació de la UE amb altres subjectes d’àmbit internacional (interpretació de les normes jurídiques internacionals, flexibilitat en l’aplicació i creació del dret internacional, etc.).\n18 b) Principis generals comuns als ordenaments jurídics interns dels Estats membres: També són utilitzats per les institucions a l’hora d’aplicar el dret comunitari. Principis de caràcter processal o tècnic, que són comuns a tots els Estats membres (principi de respecte dels drets obtinguts, igualtat de tots els administrats davant de l’administració de justícia, confiança legítima, no enriquiment injust). Les diferents tradicions jurídiques dels 28 de la UE han de ser representades, encara que en un Estat membre no estigui formulat idènticament.\nc) Principis que són específics de la UE: Depenen de la UE. Són propis o característics seus.\n• De caràcter formal: De relacions interordinamentals (entre ordenaments jurídics)  Principi d’efecte directe, principi de prioritat del dret comunitari. Vinculen a la UE amb tots els Estats.\n• De caràcter material  Principi de no discriminació per raó de nacionalitat o per raó de mercaderia, principi d’equivalència en les condicions d’accés a un mercat.\nd) Protecció dels drets humans i drets fonamentals: Inicialment no s’articulava perquè no hi havia cap normativa que tingués present què s’havia de fer si es violaven. A partir dels anys 70, es va posar en qüestió això de no tenir en compte la infracció dels drets fonamentals.\n Els drets humans i llibertats fonamentals tal i com són protegits per les tradicions constitucionals dels Estats membres, i tal i com són protegits pel Conveni europeu de drets humans i llibertats fonamentals, són considerats principis generals de l’ordenament jurídic comunitari. És a dir, el seu mecanisme de protecció utilitzat per les constitucions dels Estats més les interpretacions del TEDH són considerats principis generals del Ordenament Jurídic Internacional i, en tant que principis generals, formen part del seu ordenament comunitari.


Les persones estan per sobre dels processos, a l'Escola d'estiu del voluntariat -\nJuan Antonio Gómez, formador i consultor d’agilitat i innovació, té més de 15 anys d’experiència com a formador i consultor d’Agilitat i Innovació. Va ser 7 anys director d’una associació d’acció social i coordinador de voluntariat. És entrenador acreditat de ScrumManager(R), formador d’AgileLeadership, consultor de programes de Transformació Agile i expert en DesignThinking. Líder i impulsor/fundador de HRAgile online i originn.es, dissenya i facilita les formacions i acompanya equips de treball. És autor del llibre “66 idees per ser Agile a HR”.


Empreses de Seychelles a la solució de compte d’empresa offshore de la UE i l’IBAN\nInici Estadístiques Obstacles de les empreses de Seychelles al mercat de la UE i la solució de compte d’empresa offshore IBAN\nHora d'actualització: nov 17, 2020, 07:14 (UTC+03:00)\nFer negocis a la UE sol estar associat a comptes d’empreses offshore. Per a moltes empreses de Seychelles, la regulació bancària a Europa és un repte enorme que es troben amb aquestes empreses. Però sempre hi ha llum al final del túnel i, amb els serveis de comptes IBAN a l’estranger per a empreses, el comerç mundial pot prosperar fins a un nou horitzó.\nCompte d’empresa offshore IBAN per a empreses de Seychelles\nDificultats per a les empreses amb seu a Seychelles amb comptes d’empreses offshore al mercat de la UE\nÉs una pràctica normal quan hi ha moltes empreses incorporades a un altre país amb la seva oficina de representació i que gestionen un negoci a l’estranger als mercats europeus. Independentment del propòsit, les empreses segueixen tenint demanda de comptes comercials en euros per enviar i rebre diners entre els seus clients i els seus socis comercials a Europa.\nHi ha diverses dificultats per a les empreses de Seychelles per obrir un compte a l'estranger a Europa, i el major és rebutjat pels principals bancs i institucions financeres europees. Molts bancs i instituts europeus poden classificar els clients en funció del finançament corporatiu i del nombre d'empleats. Alguns requereixen que els clients visiten una oficina i proporcionin documents sofisticats.\nUn altre repte és que molts bancs europeus imposen la llista limitada de jurisdiccions offshore. Això significa que per a aquelles empreses que estiguin constituïdes en algunes jurisdiccions no populars es pot rebutjar l'obertura d'un compte d'empresa offshore de la UE.\nA més, alguns bancs europeus tenen un requisit de transaccions nets molt elevat que pot restringir la incorporació de moltes empreses offshore, especialment les petites i mitjanes empreses.\nQuè és el compte de l'empresa offshore Euro?\nDSBC Financial Europe és una institució de pagament amb seu a Lituània, Europa. Donem suport al negoci global dels nostres clients oferint un servei de compte corrent a l’euro. Com a client nostre, la vostra empresa amb seu a Seychelles pot obrir un compte comercial IBAN offshore que podeu transferir i rebre diners en moneda euro a tot Europa i altres jurisdiccions que siguin participants de la transferència de crèdit SEPA.\nAvantatges del compte d’empresa IBAN Offshore per a empreses de Seychelles\nNo hi haurà més obstacles amb el compte corrent offshore de DSBC Financial Europe IBAN.\nLa vostra empresa pot rebre diners en temps real de qualsevol remitent de tot Europa i del món a la xarxa SEPA.\nObteniu dades bancàries internacionals instantànies quan introduïu l'IBAN del beneficiari abans de fer la transferència.\nEn obrir un compte en línia, no cal que visiteu una oficina per incorporar-vos.\nObteniu el vostre compte IBAN en poques hores.\nTransferiu fons més ràpidament que les transferències interbancàries fora d’Europa.\nEstalvieu la comissió de divises significativament en comparació amb les transferències interbancàries\nPunt de contacte del gestor de relacions privades i tingueu cura del vostre compte 24/7.\nÉs GRATU forT per obrir comissions de comptes multidivisa.\nServeis addicionals amb compte corporatiu Euro offshore\nEls directius o els propietaris beneficiaris no només tenen els usuaris per gestionar el seu compte de negoci offshore, sinó que també DSBC Financial Europe ofereix més serveis de finestreta única per satisfer totes les vostres necessitats a l’hora de fer negocis internacionals a Europa.\nAdministrar la seva capital de manera integral per la banca per Internet gratis i aplicació de banca mòbil fàcil d'utilitzar GRATIS. Amb la connexió a Internet, podeu accedir als vostres fons i fer transferències bancàries en temps real.\nPaquet d'elit per a clients individuals. Tot i que la vostra empresa offshore pot obrir comptes corrents offshore IBAN de forma remota, com a director o propietaris de beneficis, també podeu acostar-vos a les ofertes de banca personal de DSBC Financial Europe amb comptes corrents personals i targetes Mastercards en múltiples monedes amb un preu de privilegi i una llarga durada de l’oferta. Aprèn més!\nCompte mercantil per al comerç electrònic amb un compte gratis comissió d'obertura. Maximitzeu els vostres beneficis amb el compte de comerciant de DSBC Financial Europe: la millor passarel·la de pagament per explorar negocis en línia.\nObriu un compte offshore en línia amb IBAN ARA!\nPer obrir un compte de negoci offshore IBAN, podeu visitar el lloc web de DSBC Financial Europe i registrar-vos en línia o, si necessiteu més consulta, deixeu el vostre contacte al quadre següent, el nostre gestor de relacions es posarà en contacte amb vosaltres tan aviat com puguem.


Pàrquing barat Madrid\nCreuers del Port de Barcelona\nRevisió Oficial del teu cotxe sense esperes\nRevisem el teu vehicle, et passem la ITV i t'ho rentem abans que tornis per 175,95€ (taxes incloses).\nLa revisió oficial del teu cotxe mentre està aparcat amb aparca&go Car Service\nPàrquing barat a Aeroport de Madrid\nPàrquing barat a l'Aeroport\nParking Premium és la solució més ràpida i còmoda d'arribar al teu terminal sense perdre el temps a aparcar. Nosaltres ho aparquem per tu!\nNomés ens has d'avisar uns minuts abans d'arribar a l'aeroport i el nostre equip es posarà en marxa per recollir el teu vehicle sense esperes quan arribis al teu terminal. Directes per recollir el teu cotxe i aparcar-lo per tu al nostre pàrquing tancat i vigilat. A la tornada del viatge, avisa'ns i t'entregarem el vehicle en qüestió de minuts a la porta del teu terminal d'arribada.\nRecordeu, el nostre pàrquing de l'aeroport de Madrid és el més ràpid i segur amb vigilància 24h cada dia.\nPots estalviar fins a un 70% respecte al pàrquing d'AENA de l'aeroport i altres solucions d'aparcament.\nAparquem el teu cotxe al nostre pàrquing de l'aeroport. Servei de recollida i entrega en pocs minuts a la porta del teu terminal.\nPreus Pàrquing Premium\nCondicions Pàrquing Express\nCondicion del servei\nAparcament de Llarga Estada (no de rotació) tarifat en períodes de 24 hores.\nEl preu es calcula a partir de l'hora d'entrada real en l'estacionament.\nEs cobra una tarifa mínima de 24 hores.\nOferim dues hores de cortesia a la fi de l'últim període de 24 hores d'estada. Passades aquestes dues hores, es tarifa altre període de 24 hores sencer (més informació sobre la política de carència en aparca & go).\nEls primers 4 períodes de 24 es tarifican a 8,95 € el període. A partir del cinquè període és tarifica a 4,95 € el període.\nMesures màximes: 5,60 metres de llarg per 2,60 metres d'ample. Els vehicles que superin aquest espai hauran de reservar dues o més places per poder estacionar.\nNo està permesa la pernoctació dins el vehicle.\nReserva la teva plaça al Pàrquing de l'Aeroport de Barcelona sense cap cost\nPer què escollir el nostre Parking?\nSegur i vigilat 24h\nEl teu cotxe estarà vigilat les 24 hores pel nostre personal i càmeres i, a més a més, tindrà una cobertura de l'assegurança responsabilitat civil.\nAmb tarifes fins a un 70% més econòmiques que al pàrquing oficial d'Aena i acumula punts que es transformaran en descomptes.\nEl nostre pàrquing és tan a prop que no trigaràs més de 5 minuts a arribar a la porta d´embarcament.\nPàrquing T1,T2 i T3 Barajas\nPàrquing T4 Madrid Barajas\nAparcament Aeroport Madrid\nPàrquing llarga estada Madrid\nPreu pàrquing Aeroport Madrid\nPàrquing Aeroport Barajas\nCom arribar Pàrquing Aeroport Madrid\nPàrquing Aeroport de Madrid\nPrograma de punt\n© 2021 aparca&go Tots els drets reservats Privadesa Termes i condicions Cookies Mapa web\nAquesta web utilitza cookies pròpies i de tercers per a realitzar labors analítiques i obtenir estadístiques de l'ús de la web realitzat pels usuaris. Pots configurar les cookies establertes en qualsevol moment i obtenir més informació sobre aquest tema en la Política de cookies.


(S'ha redirigit des de: Novosibirsk)\n55° 02′ 00″ N, 82° 55′ 00″ E / 55.033333333333°N,82.916666666667°E / 55.033333333333; 82.916666666667\nWest Siberian Krai (1930–1937)\nNovonikolaevsk uyezd (1917–1925)\nObi i Inya\nAnatoly Lokot (23 abril 2014)\nLa ciutat de Novossibirsk - Новосибирск (rus) - és la tercera major aglomeració de Rússia, després de Moscou i Sant Petersburg. Novossibirsk es va fundar el 1893 com el futur lloc on construir-hi el pont del Transsiberià que havia de travessar el riu Obi. De 1893 fins a 1925, es deia Novonikolàievsk, en memòria del tsar Nicolau II.\nEl clima és marcadament continental, amb hiverns freds (de -18 a -20 °C, però es pot arribar a -40°C) i amb moltes nevades, i estius temperats (de 17 a 20 °C) i relativament secs. La diferència entre la temperatura mínima registrada i la màxima és de 88 °C.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Novossibirsk&oldid=22295039»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 10 nov 2019 a les 01:56.


Las tribulaciones de Virginia - AU Agenda\nDomingo 15/5 de 2016 19.00\nTorna a València Las tribulaciones de Virginia, el lloc on va nàixer fa ja 14 anys de la mà de Hnos. Oligor. Jomi i Senen van estar treballant en el taller de l’artista faller Manolo Martín abans de tancar-se en un soterrani a crear esta obra inclassificable. Allà, en un taller de Burjassot, va començar a representar-se un espectacle, la màgia del qual va obrar el miracle: la història de Valentín va eixir del soterrani per instal·lar-se als teatres de mig món, on porta anys enamorant al públic.\nEls creadors de Las tribulaciones de Virginia ens presenten així el seu espectacle: “Quan comences alguna cosa creus que serà per sempre i de vegades no és així. Un dia la màgia se’n va com va vindre… et desenamores… És de nit, entres a una barraca en penumbra, només caben 50 persones ben apretades… maquinetes, llunes, autòmates, trens, elefants, ninots, tempestes, casetes, discoteques, estreles fugaces, àngels, mars, casa de música, sirenes,… tot fet de paper, fil d’aram, deixalles i retalls. El teatret fràgil dels Oligor es desfulla a la llum d’una espelma d’aniversari, d’una llinterna amb la qual Valentín, en veu baixa, et porta al calaix on vas guardar el teu primer bes… Te’n recordes?”\nEsta mateixa temporada hem pogut disfrutar de l’obra de Jomi Oligor i Shaday Larios La máquina de la soledad en El Musical: una peça magnífica de teatre d’objectes que té punts creatius en comú amb Las tribulaciones de Virginia. Els espectadors que la van vore de segur agrairan esta nova oportunitat d’acostar-se a la primera creació de Hnos. Oligor, obra que va ser objecte d’una pel·lícula documental dirigida per Joan López Lloret i va aconseguir els premis del públic als Festival de Màlaga i Docúpolis.


Els documents de l’antic poble de Tragó a l’arxiu comarcal de la Noguera | Grup d'Arxivers de Lleida\n17 Desembre 2013 24 Desembre 2013 by gruparxiverslleida\nEls documents de l’antic poble de Tragó a l’arxiu comarcal de la Noguera\nEl 16 de desembre s’ha signat el contracte amb l’Ajuntament d’Os de Balaguer per a l’ingrés a l’Arxiu Comarcal de la Noguera del fons documental de l’antic poble de Tragó. A l’acte de signatura del contracte hi han assistit el president del Consell Comarcal de la Noguera, l’alcalde de Balaguer, l’alcaldessa d’Os de Balaguer, la directora de l’Arxiu Comarcal de la Noguera i membres de l’Associació d’Amics de Tragó, que ha estat la impulsora d’aquesta iniciativa.\nTragó de Noguera és actualment un municipi desaparegut, ja que va ser negat per les aigües del pantà de Canelles l’any 1964, és a dir, que l’any vinent es commemorarà el 50è aniversari de la seva desaparició. Aquest poble, que es trobava situat a l’esquerra de la Noguera Ribagorçana, aigua avall del congost de Canelles, tenia l’any 1960 prop de cinc cents habitants. En desaparèixer, el terme va ser incorporat a Os de Balaguer, raó per la qual aquest ajuntament se’n va fer càrrec de la documentació de l’antic municipi.\nEl fons conserva els documents que l’Ajuntament de Tragó havia generat en l’exercici de les seves funcions des de finals del segle XIX fins l’any 1964. Comprèn uns 10 metres de documentació textual que es troba pendent d’inventariar i aplega documentació tan essencial per a la història del poble, com són les actes municipals o els padrons d’habitants. Aquesta documentació és un testimoni del passat de la vila i té gran importància per a la memòria històrica tant del desaparegut poble de Tragó com de la comarca de la Noguera.\nSignatura del contracte amb l’Ajuntament d’Os de Balaguer per a l’ingrés del fons documental de l’antic poble de Tragó\n← Previous Post La família del músic Lluís Carreras fa donació del seu llegat a l’Arxiu Municipal de Lleida\nNext Post → Què podem trobar a l’Arxiu Comarcal de la Segarra?


69 novel·les competeixen pel XXI Premi Roc Boronat d’ONCE Catalunya i Som Ara Llibres - Grup Clade\nUn total de 69 títols competeixen en la categoria de narrativa en el XXI Concurs Literari Roc Boronat en Llengua Catalana que convoca l’ONCE Catalunya amb el suport de Som Ara Llibres. Aquesta és la segona participació més alta al llarg de la història dels premis. L’obra guanyadora serà publicada pel segell de ficció Amsterdam Llibres. A la categoria de prosa per a persones cegues o amb discapacitat visual greu se n’han presentat set.\nA la darrera edició va resultar-ne guanyadora Anna Punsoda per l’obra Els llits dels altres, la seva primera novel·la. L’obra relata la història d’una dona de trenta anys que fa memòria dels episodis que més han marcat la seva vida. Construïda en capítols breus que fan salts en el temps, es tracta d’una novel·la escrita amb una prosa neta i contundent, devastadora i alhora tendra, que fa de la sobrietat i la cruesa la seva marca literària.


PAe - Dades.gob inicia la publicació de guies pràctiques per a l'ús adequat dels formats i els mitjans d'accés a dades obertes\nDades.gob inicia la publicació de guies pràctiques per a l'ús adequat dels formats i els mitjans d'accés a dades obertes\nPublicada la primera de les guies elaborades per l'equip del portal Datos.gob.es dirigides a orientar als editors en l'ús adequat dels formats i els mitjans d'accés més utilitzats a dades obertes. La sèrie s'inicia posant el focus en el format CSV.\nA pesar que cada vegada disposem de més fonts de dades al nostre abast, que es preveja que el seu impacte econòmic abast xifres rècord en els pròxims anys i que les dades són més assequibles que mai, les possibilitats de reutilitzar-los encara són bastant limitades. L'explicació a este fenomen radica que els potencials usuaris d'eixes dades han de fer front moltes vegades a múltiples barreres que dificulten el seu accés i el seu ús.\nI és que les facetes en les quals poden existir problemes de qualitat que dificulten la reutilització de les dades són múltiples: metadades escassament descriptives i estandarditzats, elecció de llicència, l'elecció del format, l'ús inadequat dels formats o deficiències en les pròpies dades. Per açò, són moltes les iniciatives que intenten mesurar la qualitat dels conjunts de dades sobre la base de les seues metadades: data i freqüència d'actualització, llicència, formats emprats,… com ocorre, per exemple, en el quadre de comandament de qualitat de les metadades present en el Portal Europeu de dades o en la dimensió qualitat de el Open Data Maturity Index .\nPerò estes anàlisis resulten insuficients atés que la majoria de les vegades les deficiències de qualitat solament poden ser identificades després de començar el procés de reutilització. El treball que preen els processos de depuració i preparació es convertixen així en una càrrega important que en molts casos és inassumible per a l'usuari de dades obertes. Este fet produïx frustració i perduda d'interés per part del sector reutilisador en les dades oferides pels organismes públics, afectant a la credibilitat de les institucions publicadores i rebaixant considerablement les expectatives de tornada i generació de valor a partir de la reutilització de dades obertes.\nEstos problemes potencials poden ser atallats atés que, en bona mesura, s'ha observat que són deguts al fet que el publicador desconeix com expressar les dades de forma correcta en el format triat.\nLa iniciativa de Dades.gov\nPer tot açò, i amb l'objectiu de contribuir a la millora de la qualitat de les dades obertes, l'equip del portal datos.gob.es ha decidit crear una col·lecció de guies dirigides a orientar als publicadors en l'ús adequat dels formats i els mitjans d'accés a dades obertes més utilitzats en l'àmbit de les dades obertes.\nLa col·lecció de guies s'inicia posant el focus en el format CSV. L'elecció d'este format es basa en la seua popularitat en l'àmbit de les dades obertes, en la seua senzillesa i en el lleuger que resulta a l'hora d'expressar dades en forma de taula. És el format més comú en els catàlegs de dades obertes, convivint amb altres formats com a XLS o XLSX que podrien expressar-se també com CSV. A més, és un format que podem denominar híbrid perquè combina la facilitat del seu processament automatitzat amb la possibilitat de ser explorat directament per persones amb un simple editor de text.\nEsta Guia comprèn les característiques bàsiques d'este tipus de format i un compendi de pautes per a publicar correctament en dades tabulars, especialment en CSV. Les pautes van acompanyades de suggeriments de ferramentes gratuïtes que destaquen per la seua facilitat per a treballar amb arxius CSV i les funcionalitats extres que aporten. A més, està també disponible un resum de les pautes present en la guia en forma de Cheet Sheet (xulla o fulla de trucs) per a facilitar el seu ús i consulta.\nLa “Guia pràctica per a la publicació de dades tabulars en arxius CSV” està disponible en PDF i PPXT .


Els mossos investigats per passivitat l’1-O acusen als seus comandaments de deixar-los “venuts” | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\n"Ens van dir que no es permetien preguntes i que portéssim una motxilla", declaren els agents davant el jutge\nBarcelona 21 SET 2018 - 21:42\tCEST\nMossos i policies discuteixen a l'institut Can Vilumara de L'Hospitalet de Llobregat. Quique García EFE\nMés de 70 mossos estan sent investigats per la seva suposada “passivitat” en el referèndum de l'1 d'octubre. Els jutges indaguen el paper dels comandaments de la policia catalana, però també dels agents de seguretat ciutadana que van acudir als centres de votació amb l'ordre d'impedir la votació. Aquests policies s'han revoltat ara contra els seus comandaments, i a les seves declaracions davant del jutge els acusen de deixar-los “venuts” amb un dispositiu mal planificat i ineficient.\nL'excap dels Mossos, Josep Lluís Trapero, està a un pas de judici a l'Audiència Nacional per dos delictes de sedició. En paral·lel, els jutges catalans mantenen oberts altres fronts —a Sabadell o Cornellà— contra la cúpula policial pel seu paper l'1-O. Els agents rasos, que aquell dia es van desplegar, de dos en dos, a les portes dels col·legis, també s'han vist involucrats per delictes de desobediència o prevaricació.\nUn jutge del Vendrell (Tarragona) manté oberta la major causa contra aquests mossos de primera línia: investiga 36 policies dels més de 70 que, segons el Departament d'Interior, afronten processos judicials. La investigació recull el que va passar en mitja dotzena de centres de votació de diferents localitats, i part de les denúncies de ciutadans. Com un veí de Cunit, que l'1-O es va dirigir al jutge indignat perquè veia com els Mossos no feien res per impedir que unes 100 persones votessin a l'institut Ernest Lluch. L'home va trucar la Guàrdia Civil, però el van advertir que trigarien perquè anaven “poble a poble”.\nEls dos mossos de Cunit van explicar al jutge que van arribar a la reunió del matí, on els comandaments “única i exclusivament van llegir la pauta d'actuació” aprovada dies abans per Trapero. “Ens van dir que no es permetien preguntes i que portéssim una motxilla”, segons consta en el sumari, al qual ha accedit EL PAÍS. A les 7.30, els agents investigats van arribar a un dels col·legis, però una hora després els van demanar acudir a l'IES Ernest Lluch, on hi havia 300 persones. Els mossos els van advertir que “havien de cessar immediatament” la votació. Però, davant la “desproporció” en nombre, van avisar a la sala de comandament del fet que no podrien entrar.\n“No usar les defenses”\n“Tenien ordre expressa de no utilitzar les seves defenses i molt menys l'arma reglamentària”, recull l'escrit en el qual, molts altres mossos, sol·liciten l'arxiu de la causa. Una petició a la qual s'ha sumat la fiscalia en no apreciar indicis de desobediència. El ministeri públic sosté que els agents “no disposaven de mitjans ni pautes precises” d'actuació i apunta també als comandaments en recordar que els Mossos són “un cos jerarquitzat”.\nA les seves declaracions, els agents dibuixen un escenari que feia virtualment impossible accedir als col·legis i impedir el referèndum. Un d'ells va explicar que els van enviar a Cunit “sense cotxe, amb un entrepà, una ampolla d'aigua i una emissora”, i amb la indicació de “seguir les pautes” en tot moment.\nEls agents van detallar que, a diferència de les unitats d'ARRO o BRIMO, no són especialistes en ordre públic. Uspac, el sindicat que defensa a alguns dels agents, assegura que a més del 30% d'antidisturbis dels Mossos, “se'ls havia concedit permís aquests dies”. El seu advocat apunta a la possibilitat que “el dispositiu estigui torpedejat des del principi perquè no pugui, en la pràctica, impedir-se el referèndum”. Reflexions similars a les que recull l'Audiència Nacional quan acusa Trapero d'haver consentit la votació en organitzar “un dispositiu enganyós” i “merament formal”.\n15 segons de xerrada i adeu “entre aplaudiments”\nDesprés de la denúncia d'un veí, la Guàrdia Civil va acudir l'1-O a l'institut de Cunit i va comprovar com els agents, després de parlar “15 segons” amb els votants, van marxar “entre aplaudiments”. A la zona hi havia un vehicle dels Mossos i dos agents “en actitud passiva”. Com assenyala en altres informes sobre l'1-O, la Guàrdia Civil creu que l'actuació de la policia catalana va ser “inoperant”. Algunes parelles de mossos van acudir amb motocicleta, la qual cosa “evidentment impedeix la recollida de material del referèndum”.


"Hem de donar suport a la gent que es queda sense feina"\nPurificació Outeiral.- Amb la intenció de compartir un matí de dissabte, la primera Jornada de "Diàlegs pel Progrés" organitzada pel PSC s'ha desenvolupat amb normalitat a l'Auditori de la ONCE a Barcelona amb l'assistència de més de 300 persones.\nAllà els presents han dialogat, escoltat, negociat i han interpel?lat els polítics presents, sent el president, José Montilla, l'encarregat de tancar un acte on ha respost les preguntes dels representants de set comissions de Política Social.\nEn aquest sentit ha dit Montilla "els Diàlegs pel Progrés, són una oportunitat per escoltar, dialogar, fer propostes. Estem en un moment complicat al que s'han afegit més dificultats. Però hem de protegir a les persones i ajudar-les a recuperar-se. En aquest sentit les Polítiques Socials son una prioritat. Els trams de carretera podem esperar però hi ha persones amb dificultats que no podem esperar. Hi ha drets que hem d'assumir malgrat la crisi. Anirem més lents que en temps de bonança econòmica però donar petjades enrere és diferent. Aquest partit no farà promeses que no pot complir, perquè sempre té present que estem per a servir a la gent, a la majoria de la gent, i cal donar recursos a les persones més necessitades. Estem compromesos amb aquest objectiu".\nIgnasi Parody, vicepresident de la Xarxa d'Empreses Socials d'Inserció a Europa, Víctor López, expert en empreses d'inserció social, Montserrat Tohà, directora de la Fundació Institut de Reinseció Social, Jaume Lluis, director de centres socio-sanitaris, Emili Grande, Expert en discapacitats físiques, Rafael Ruix de Gauna, expert en formació per a projectes socials i Vicepresident de la Taula d'Entitats del Tercer Sector Social juntament amb Monsterrat Feu han fet arribar al president de la Generalitat, José Montilla les conclusions i preguntes de les comissions de la Jornada gràcies a l'eina Diàlegs amb el President.\nIgnasi Parody, com a representant de la Comissió d'Inclusió i Cohesió Social ha traslladat a Montilla "la necessitat de continuar duent a terme les intervencions socials als territoris on més se senti la crisi" i li ha preguntat si es pensa donar continuïtat a l'actual Llei de Barris. En la seva intervenció Montilla ha manifestat que "aquesta llei es una novetat, perquè no existeix en cap altra comunitat i perquè és un instrument que té caràcter integral". " El Balanç de la Llei de barris és satisfactori i continuarà. Tots els plans s'han fet conjuntament amb el teixit associatiu de la zona i això ha fet més efectives les intervencions. Ja s'ha obert una nova convocatòria per a municipis petits i a nivell internacional hi ha molt interès per tal d'exportar el model".\nVictor López de la Comissió d'Accés Universal al Treball ha interpel?lat el president català en relació a què pensava fer el PSC perquè les persones deixin d'estar al servei de l'Economia i que l'Economia estigués al servei de les persones. José Montilla ha manifestat en primer terme que l'economia a nivell global "té determinades regles que en un món globalitzat es tornen complexes i s'ha vist que els govern no controlen moltes d'elles". Afegint després que per al PSC " l'accés universal als espais de treball és un dels objectius claus del partit". " Davant l'índex actual d'aturats, s'han potenciat noves opcions de formació per als joves, que són els que més estan patint aquesta situació, s'han implementant nombrosos plans locals, s'ha donat suport a les empreses de inserció, s'ha reforçat l'economia social, ja que s'ha demostrat que les cooperatives resisteixen més davant la crisi i destrueixin menys llocs de treball". Pel president català sí té sentit subsidiar l'atur, " hem de donar suport a la gent que es queda sense feina, malgrat que existeixi la picaresca, perquè hi ha gent que no es pot esperar" i amb això ha dit Montilla "no es pot jugar, les persones són el més important".\nMontserrat Tohà, com a representant de la Comissió de Suport a les Famílies i a la Infància ha preguntat a José Montilla en relació a la necessitat de crear un Pla Transversal de suport a les famílies i els infants en col?laboració amb el món local. Per Montilla en aquest context de crisi " la política fiscal cal tindre-la molt present i no enganyar a la gent dient que es podem reduir els impostos. No es podem baixar si es vol mantenir l'actual estat del Benestar. " Afegint posteriorment "nosaltres no estem disposats a desmontar l'Estat del Benestar". Per Montilla "dir que es baixaran els impostos, queda molt bé, però és irresponsable".\nPer ell en relació als ajuts a les famílies "s'ha fet un salt endavant en el desplegament de escoles bressol per tota Catalunya. S'ha tirat endavant amb l'esforç de tothom. També s'han incrementat els recursos destinats a les famílies en les escoles, s'han incrementat les beques de menjador per les dificultats que pateixen les famílies. També les ajudes de llibres. En definitiva prop de 680.000 famílies s'han beneficiats d'un u altre tipus d'ajut". Posteriorment Montilla ha afegit " hem ajudat els joves a emancipar-se, estem desplegant la Llei de Serveis Socials i la Llei de la Dependència que és molt jove perquè només té dos anys, hem avançat en la garantia de drets i hem facilitat recursos per exemple per a la infància en situació de risc social. S'han dut a terme molts Plans Transversals que han portat a terme mesures i accions que s'han dut a terme juntament amb els ajuntaments i consell comarcals. Cal sumar esforços i no competir entre administracions, i en aquest sentit el que puguin fer les administracions més properes no l'ha de fer la Generalitat".\nDes de la Comissió per la Promoció de l'Autonomia Personal s'ha preguntat al Primer Secretari del PSC si seria possible un Pacte Nacional entre sector públic, privat i tercer sector per tal de deixar de competir. Montilla en la seva resposta ha dit " jo sóc partidari dels acords país. Hi ha hagut el Pacte Nacional de Infraestructures, el Pacte Nacional per la Recerca i la Innovació, el Pacte Nacional per l'Educació, però aquesta mena de pactes són per fer-los a inici de legislatura i no al final entre els sectors que tenen relació en el desplegament de la Llei de la Dependència per consensuar les regles del joc". Per José Montilla " el Tercer Sector és molt important en el nostre país perquè ha fet molta i molt bona feina a Catalunya. Nosaltres tenim la sort de tenir al Tercer Sector i l'hem de reforçar". "El desplegament de la llei de la Dependència té un recorregut curt però considerable, i en el futur malgrat les dificultats anirem més lents però es important que consolidem el que tenim".\nLa Comissió d'Acció Integral i Discapacitat ha volgut consultar al president català en relació a la possibilitat de poder coordinar l'acció de les diferents administracions en l'atenció a les persones amb discapacitades mitjançant polítiques transversals. Montilla ha dit que en aquest sentit " l'acció de govern es materialitza moltes vegades mitjançant plans interdepartamentals per tal de coordinar les accions entre Departaments. Hem de fer un esforç addicional perquè al consensuar hi ha problemes. Hem donat petjades però hi ha recorregut per endavant".\nRafael Ruiz de Gauna en nom de la Comissió d'Iniciatives Socials i Polítiques de Benestar ha interpel?lat Montilla en relació a si s'impulsaran Polítiques Socials que potenciïn el Tercer Sector. José Montilla ha recordat en la seva resposta "el gran actiu que pel país constitueix el Tercer Sector. Hem cercat més recursos a través de la recaptació de l'IRPF. S'han arribat a acords en matèria d'Inclusió Pública. En aquest sentit encara podem fer les coses millor. Cal que avaluem que hem fet, que s'ha fet bé, en què no hem fet els deures. Primer cal avaluar-nos".\nLa Comissió de Immigració i Noves Ciutadanies ha preguntat el president català sobre quin ha de ser el paper del món local per afavorir els processos de integració dels immigrants. Montilla s'ha mostrat preocupat per aquest tema afirmant " aquest és un dels grans reptes del país. Però en qualsevol cas vull dir que per a mi no es un problema parlar de la immigració. Cal parlar dels problemes derivats de la immigració per solucionar-los i no per recrear-nos com fam altres formacions polítiques. Està és bàsicament la diferència entre el PSC i altres formacions polítiques, nosaltres parlem dels problemes de la immigració amb l'objectiu de solucionar els problemes no per avivar un clima de crispació social. Aquest repte per la integració és un repte continu davant el que no podem baixar la guàrdia".\nI Jornada de Diàlegs pel Progrés\nLa nova plataforma creada pel PSC per interactuar amb la ciutadania, sota el nom de 'Diàlegs pel Progrés' , serà a partir d'ara un espai d'escolta activa que el Partit dels Socialistes de Catalunya ha engegat per posar a l'abast de la societat civil catalana una nova eina per incidir d'una manera real, directa i efectiva en les propostes de programa d'aquest partit.\nEn aquesta primera Jornada entitats i els col?lectius vinculats a l'anomenat Tercer Sector han expressat i fer arribar les seves propostes i aportacions directament als polítics i representants institucionals en un acte dissenyat a mida per tal efecte.\nEn l'acte de inauguració la Delegada Territorial de l'ONCE a Catalunya, Teresa Palahí, ha donat la benvinguda als més de 300 assistents a la Jornada i els ha convidat a "sentir-vos com a casa vostra" per a posteriorment manifestar que "en aquest context tan difícil per tothom, les persones amb alt risc d'exclusió social som els primers que la patim" per això ha afegit tancant la seva intervenció "aquest mal tràngol el superarem tots i totes amb l'esperança".\nPosteriorment s'ha obert la Jornada de "Diàlegs pel Progrés" amb l'apartat de "Tinc una pregunta per", i que en aquesta ocasió, ha comptat amb la presència de la consellera de Treball de la Generalitat de Catalunya, Mar Serna i la Diputada al Parlament de Catalunya i secretària de Polítiques Socials del PSC, Carme Figueras.\nCarme Figueras: "La política del xec nadó no és la millor política que es pot fer"\nLa diputada socialista, Carme Figueras, en la seva primera intervenció en la Jornada de Diàlegs pel Progrés s'ha mostrat contrària a la política del xec nadó i en aquest sentit ha dit " la política del xec nadó no és la millor política que es pot fer, no estic d'acord amb les polítiques indiscriminades. Al PSC creient més aviat en les polítiques de consolidació de serveis, d'acompanyament a les famílies".\nPosteriorment Figueras interpel?lada en relació a com afectaria la reducció de la despesa pública en les partides socials ha dit " el govern està fent des de fa un any un esforç de racionalització de les seves estructures però cal afegir que les Polítiques Socials són prioritàries perquè ha de ser així davant els efectes que està produint la crisi". Per Carme Figueras "hem d'intentar ser més efectius en el sistemes socials i ser més progressius davant les persones que més necessitin els ajuts. Per això s'ha de revisar la globalitat dels ajuts per poder incidir en la prestació de serveis i incrementar sense retallar".\nMar Serna: "El millor instrument en la lluita contra l'exclusió social és el treball"\nEn relació a la lluita contra l'exclusió social, a la jornada de Diàlegs pel Progrés del PSC, la Consellera de Treball, Mar Serna s'ha mostrat clara, "el millor instrument en la lluita contra l'exclusió social és el treball", en aquest sentit ha dit " el govern ha pogut demostrar en la seva feina que l'important és la inclusió".\nPosteriorment Serna ha dit interpel?lada en relació al compliment de la LISMI a Catalunya que "aquest ha estat un dels eixos de lluita del Govern i en aquest sentit s'han prioritzat la creació de centres especials de treball i la figura del tècnic de suport, així com la compra des de els Departaments de serveis i productes confeccionats per aquests centres especials de treball". Serna ha rebut per aquest treball en el decurs de les interpel?lacions les felicitacions per part d'un assistent a les jornades per la feina feta per l'equip del Departament de Treball en relació a aquest aspecte en la present legislatura.\nEl període de cobrament i concessió de la Renda Mínima de Inserció també ha estat centre de les consultes a ambdues polítiques socialistes. Mar Serna ha admès sobre aquesta qüestió que "encara que hem reduït el temps d'espera primer de dotze mesos a sis i ara està en quatre, segurament aquest s'hauria de millorar encara més".\nAmb un "no hi ha hagut manga ampla en els ERO's", la Consellera de Treball, ha contestat la pregunta d'un assistent que ha criticat obertament el procediment seguit per la Generalitat davant aquests expedients. Serna ha afegit sobre la qüestió que "en el 97% dels casos els expedients de suspensió de contractes han arribat al Departament amb un acord signat entre l'empresa i el comitè de treballadors".\nEn la seva intervenció Serna també ha admès que "un dels objectius del PSC es formar a la gent per donar un servei de qualitat" admetent " ens queda un camí de treballar plegats, de saber cap on anem. No podem retallar drets ni serveis a les persones més vulnerables".


Enric Llorens: Imatges de Barcelona (1)\nComenço avui una nova sèrie al bloc titulada “Imatges de Barcelona” on intentaré plasmar la progressiva deixadesa als carrers de la ciutat. No tot en té culpa la crisi, en canvi la mala gestió de l’equip d’en Trias en té molt a veure.\nA la foto d’avui, feta fa més de dues setmanes en ple Passeig de Gràcia, cantonada Consell de Cent ( Muntanya/ Besòs) podeu veure que falta un rajola. Està en el pas de vianants i cada dos per tres algú hi ensopega.\nHe esperat més de 15 dies per publicar la foto, em sembla un temps prudencial per tal que els serveis municipals substituïssin la rajola, no ha estat així. És una mostra més de la degradació de la ciutat però sembla que a l’alcalde Trias no li importi, deu estar massa ocupat preparant privatitzacions...\nEtiquetes de comentaris: Barcelona, xavier trias


Restriccions de la mobilitat nocturna - Blog Gremi\nA partir del 25 d’octubre, es prohibeixen tots els desplaçaments i la circulació per les vies públiques entre les 22 i les 6 hores.\nRESOLUCIÓ SLT/2620/2020, de 25 d’octubre\nper la qual s’adopten mesures de salut pública, de restricció de la mobilitat nocturna, per a la contenció del brot epidèmic de la pandèmia de COVID-19 al territori de Catalunya.\nReial Decret 926/2020, de 25 d’octubre\npel qual es declara l’estat d’alarma per contenir la propagació d’infeccions causades pel SARS-CoV-2.\nEls comerços han de tancar a les 21h i no poden obrir fins les 7h.\nEls establiments i locals comercials minoristes han de reduir l’aforament al 30% de l’habitual. Si no és possible, només s’hi permet l’accés d’un sol client. Els establiments d’alimentació, begudes, productes higiènics, altres productes de primera necessitat, farmàcies, ortopèdies, òptiques i centres de veterinària, han de reduir l’aforament al 50% de l’habitual.\nEsperem que aquesta informació sigui del vostre interès,\nResolució - restriccions de mobilitat\n1 fitxer(s) 49.30 KB\nBOE-A-2020-12898 - restriccions de mobilitat\n1 fitxer(s) 207.90 KB\nCertificat autoresponsable desplaçament - restriccions de mobilitat\n1 fitxer(s) 60.02 KB


Manacor mostra el seu suport al poble de Catalunya amb una moció en defensa als drets fonamentals\nA petició d’una moció de Més-Esquerra; tots els membres de l’Ajuntament a excepció dels quatre regidors del PP van donar suport a la proposta\nUna moció que es va debatre “fora d’hora”; segons el regidor de Més-Esquerra, Joan Llodrà, qui va exposar la proposta. Aquesta havia de ser aprovada abans del referèndum de l’1 d’octubre; però per motius legals i davant la negativa del batle no va poder ser debatuda en el passat plenari extraordinari.\nLlodrà va assegurar “que ara podríem afegir moltes més coses” però ho deixem així simplement per mostrar el nostre suport amb la llibertat d’expressió, com a dret fonamental i en protesta a les “injustícies” que s’han dut a terme a Catalunya a aquests dies, segons el grup d’Esquerres.\nDavant la proposta, tots els grups del consistori varen poder donar la seva opinió de la qüestió. Podem, PSOE, UIPC i PI varen coincidir en què era un tema “polític” i que no havia estat gestionat de la manera correcta i van criticar la “brutalitat policial”; a la qual van qualificar de “desmesurada”. Tots els grups van fer una crida al diàleg per solucionar un problema “greu”.\n“Ni DUI ni 155 solucionaran aquest problema que el país porta damunt des de fa molt de temps. S’ha d’arribar a un acord, s’ha de modificar l’Estatut i també la Constitució; no és un canvi necessari, és obligat”; sentencià la portaveu socialista Núria Hinojosa.\nJoan Gomila també va destacar que es tracta “d’un tema de sentiments” i que considera “que s’han d’eliminar els extrems per poder solucionar alguna cosa”.\nPer altra banda el grup del Partit Popular es va mostrar contrari a la moció amb contundència. Maria Antònia Sansó va voler explicar que no estaven debatent els drets fonamentals, ja que el que es debatia era il·legalitat. A més va acusar Llodrà i els seus de no saber el concepte de llibertat d’expressió i va assenyalar “que té uns límits”. A més, es va mostrar molesta perquè considera “si no ets dels seus ja no pots expressar el que penses”; “som mallorquins i espanyols”, va afegir. A més també es va queixar de l’adoctrinament de joves i nins, també en centres manacorins.\nDavant les diferents opinions el portador de la moció, Joan Llodrà, es va mostrar satisfet “ja sabia que el PP era l’extrem, però el 80% de la sala dóna valor al diàleg i això és fonamental per solucionar el problema”.\nNotícies relacionadesCatalunyadrets fonamentalsllibertat d'expresióPoliciareferèndum\nManacor destinarà doblers d’inversions a la millora d’Es Pinaró\nL’exposició Promontoris i murades mostra els resultats de les excavacions a sa Ferradura\nCatalunya confirma el primer cas positiu de coronavirus\nEl temporal colpeja amb força Catalunya: Un mort, cinc desapareguts i molts desallotjats


Desenes de persones es manifesten a favor d’una millora de les pensions ·\nDesenes de persones es manifesten a favor d’una millora de les pensions\nRedacció 3 maig 2018 1 min read\nEl passat dilluns desenes de persones van participar a la caminada convocada per la Marea Pensionista i es van concentrar per la tarda. Es tractava d’una acció per visibilitzar l’entrada d’una moció per tal que es debati al proper ple. En el text es demana suport a la lluita per la revalorització de les pensions i també que el ple demani la retirada del producte paneuropeu de pensions individuals (PEPP) que ha fet la Comissió Europea. Des del moviment consideren que aquest producte és un nou intent per privatitzar les pensions públiques i una gran amenaça al sistema actual del nostre país. De fet, la Marea Pensionista, malgrat els últims anuncis de millora a les pensions fets pel govern central no s’atura. El proper dissabte 5 de maig hi ha previstes accions multitudinàries arreu d’Espanya. A Barcelona no serà una marxa, sinó un acte al pavelló de la Vall d’Hebron. Des de la secció local s’ha organitzat un autocar per participar de forma conjunta.\nFotografia de ripollet.cat\nTags: Marea Pensionista\nPrevious: El Club de Jubilats demana oferir a la 1a planta de l’Ibis serveis per gent gran\nNext: S’aprova crear una comissió per revisar el nomenclàtor dels carrers\nRedacció 1 juliol 2022 119\nRedacció 1 juliol 2022 82\nRedacció 30 juny 2022 77


Bruno Senna - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(mul) Bruno Senna Lalli\n15 octubre 1983 (38 anys)\nAyrton Senna (oncle)\nLeonardo Senna (oncle)\nBruno Senna l'any 2009.\nBruno Senna Lalli (São Paulo, Brasil, 15 d'octubre de 1983) és un expilot de Fórmula 1 brasiler, nebot del mític tricampió mundial de l'especialitat Ayrton Senna, germà de la seva mare. El seu pare morí en un accident de motocicleta el 1995.\nBruno Senna donà els seus primers passos automobilístics en proves de kàrting al Brasil, on una lesió i la falta d'experiència el feren passar inadvertit. L'any 2004 disputà dos curses del campionat britànic de F-BMW i una de la F3 a Macau.\nLa temporada 2005 participà en el campionat de F3 britànic, aconseguint al llarg de la temporada una pole position i 3 podis, experiència bàsica per a la següent temporada aconseguir les seves primeres victòries i acabar 3r del campionat 2006.\nL'any 2007 donà el salt a les GP2 Series, avantsala de la Fórmula 1, on aconseguí una victòria al Circuit de Catalunya i tres podis més al llarg de la temporada, finalitzant 8é del certamen. La temporada 2008 aconseguiria 2 victòries i 5 podis, aconseguint el subcampionat, essent tan sols superat per Giorgio Pantano.\nSenna aspirà a donar el salt a la Fórmula 1 la temporada 2009 de la mà d'Honda, la qual finalment no participà en el campionat, i per això Senna hagué d'esperar el 2010 per a entrar finalment a la Fórmula 1 com a pilot de l'equip Campos Meta.\nLa seva última temporada al mundial de Fórmula 1 va ser la temporada 2012.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Bruno Senna\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Bruno_Senna&oldid=28200733»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 6 set 2021 a les 21:17.


Secretariat i Admin en València en Oferta - Anuncis Gratis\nSecretariat i admin en valència\nAnuncis Gratis de Secretariat i Admin, en Oferta en València\nEs busca secretària d'adreça - En València, Valencia\nEs busca secretària d'adreçadescripcióel despatx es troba a valència, les funcions són:funcions:- atenció telefònica a clients (espanyol, anglès i rus)- tasques administratives ( recepció de comandes, processament administratiu dels mateixos, canalització de les comandes)- comptabilitat i facturació.- suport a comercials i departament tècnic- organització del despatx en general- gestió de l'agenda- gestió d...\nPèl natural per a extensions - En València, Valencia\nExcel·lent cabell verge hindú100% naturalpèl procedent de l'índia, apreciat per la seva altíssima qualitat.subministrem solt i cosit en cortines, rentat, cardatge i amb tractament antiparásitos, diferents llargs.també col·loquem mitjançant nus italià, el millor mètode per portar les teves extensions. no molesta ni dol en posar, ni en portar-les ni en llevar-les, la teva arrel queda lliure, pots aguantar-les mol...\nAdministratius - En València, Valencia\nEs necessita administratiu amb experiència per a una empresa situada a valència cabdal. realitzés les tasques tipicas del lloc. es demana persona amb bona presència i agradable. nocions del paquet office i algun programa com facturaplus o similar. tendra contacte amb proveïdors i clients. realizacion de butlletins.\nBusquem a una persona jove amb moto pròpia per treballar en una gestoria. les tasques a exercir són la presentació i tramitació de documents en la prefectura provincial de trafico de valència, ajuntament, registre mercantil, agència tributària, etc. mitja jornada de 9 a 14 hores. és requisit indispensable tenir ciclomotor o moto pròpia.\nEmpresa busca recepcionista amb nocions administració - En València, Burjassot\nS'ofereix ocupació d'administratiu, per a jornada completa sou de 850?, es requereix do de gents, edat minima 28 anys, es valorés experiència, l'empresa és seriosa, i amb possibilitats d'ascens.\nEs precisa secretària per a agència immobiliària - En València, Valencia\nEs precisa secretària amb experiència, per a agència immobiliària. es requereix bona presència, do de gents, practica en mecanografía i informatica. s'ofereix alta en seguretat social, sou fix + comissions.\nEmpresa d'intermediacion financera cerca comercial - En València, Valencia\nFinanziamar empresa d'ambito nacional i situada a valència cabdal, busca un perfil femení, per ocupar lloc de relacions comercials amb immobiliàries, i tramitar operacions amb bancs o caixes, preparant operacions financeres amb tracte directe amb notàries. busquem, senyoreta amb imatge, do de gents, vehiculo propi.\nBusco noi/a de origen xinès per treballar en despatx - En València, Valencia\nnecessito un noi/al fet que parli perfectament l'espanyol per traduir textos en xinès i mantenir converses telefòniques amb els meus proveïdors de xinesa.\nAnuncis Gratis de Secretariat i Admin, en Oferta, en Ocupació en València


A F. Sánchez Fotògraf estem especialitzats en fotografia de noces a Mollet del Vallès\nA F Sánchez Fotògraf interpretem la fotografia des d'una mirada personal i creativa. Ens agrada la naturalitat de les persones, per això ens encanta captar mirades, gestos i somriures, per aconseguir fotografies que mostrin frescor i espontaneïtat. En poques paraules, fer que el reportatge flueixi amb naturalitat i el resultat reflecteixi què va ocórrer i com vau viure les vostres noces.\nCada reportatge és diferent i únic, com cada parella\nVolem que els nuvis en el seu gran dia gaudeixin, riguin i siguin expressius. Captar tots els moments especials i detalls sense intervenir en el transcurs de la celebració. També involucrar-nos amb els convidats, els jocs amb els nens... i captar tot el que pugui esdevenir, inclòs el ball. El resultat serà un reportatge detallat i ple d'aquests moments que després us encantarà recordar.\nLa majoria de les tarifes inclouen el lliurament de tots els arxius en format digital en un USB, sense marca d'aigua i en alta resolució. Entre les opcions podeu escollir: només àlbum, àlbum + arxius i només arxius. Tenim una àmplia veritat d'àlbums, tots tractats artesanalment on podreu escollir grandària, nombre de pàgines, color i acabat de la coberta... Ens adaptem sempre a les vostres necessitats.\nSi teniu algun dubte, estarem encantats de contestar-vos a qualsevol pregunta Envia'n un correu!


Les 5 millors activitats en parella | Vallespir Tourisme\nSOL O PARELLALes 5 millors activitats en parella\nLes 5 millors activitats en parella\nAventura de barranquisme!\nQuè millor que compartir una aventura que aporten emocions en un entorn idíl·lic, exòtic i accessible només per la pràctica del barranquisme? Tobogans naturals, salts en grans piscines i molts altres descobriments t’esperen en els nostres reconeguts barrancs! Els nostres socis estaran encantats d’oferir-vos aquesta experiència única.\nNo es diu que després de l’esforç arribi la comoditat? Naturalment!!! A continuació, regala’t un petit menjar ràpid amb pizza, amanida o hamburguesa a la carta! Adreces? Pizza Bella i Chez Mercé a Ceret o el Restaurant TSJ Wakepark a Saint Jean Pla de Corts.\nMai abans havia fet barranquisme… i no em penedeixo d’haver-me llançat a l’aigua! Experiència per viure si t’agrada l’aigua com jo.\nMaëva, Agost 2020\nÉs la festa!\nLes festes i espectacles també són un dels plats forts del nostre destí!\nAllotja’t al Vallespir per compartir entre dos un gran moment musical amb els concerts de grans artistes nacionals o internacionals durant el festival de les Déferlantes Sud de France en el màgic entorn del parc del castell d’Aubiri (breaking link). Per als amants del teatre, concerts de música clàssica o contemporània, conferències… d’octubre a maig, la ciutat de Ceret ofereix una temporada cultural de qualitat i molt atractiva! (enllaç temporada cultural).\nAbans d’un bon concert o d’un bon espectacle, al nostre Departament 66 s’ofereix una restauració mediterrània amb vins de Morellàs i Les Illes.\nNo puc esperar a tornar a assistir al Festival des Déferlantes! En el departament, és la reunió musical la que no s’ha de desenrottellar.\nLouis, Juny 2021\n1 passeig en bicicleta acompanyat!\nUn passeig en bicicleta elèctrica acompanyat, dius?\nUn passeig en bicicleta elèctrica acompanyat, dius? Descobreix les nostres pistes i senders del Vallespir amb bicicleta elèctrica de muntanya amb Aloha Aventure!\nSubmergeix-te en les diverses essències del Vallespir segons el sector on et trobis: pins negres, alzines sureres, cirerers, vinyes o fins i tot castanyers. Admira els nombrosos miradors des dels quals contemplaràs paisatges impressionants com el Pic de Garses de Ceret, el Coll de l’Ullat a l’Albera, Fort Bellaguarda a Pertús i el poble de Tellet. També tindreu l’oportunitat de transitar pels camins contemplant el patrimoni històric del Vallespir.\nCombina esport, natura, patrimoni i gastronomia amb les nostres adreces gourmet: Al Català, Del Bisbe, Le Jardin, el Quattroccento de Ceret, l’Auberge du Chêne de Morellàs i Les Illes, Le Chalet de l’Albera al Coll de l’Ullat i La Dulcine de Reiners.\nL’entorn natural del Vallespir és bastant excepcional i conservat, així que és perfecte per passejar o anar amb bicicleta!\nUn dia sota el signe de les papil·les gustatives del Vallespir!\nMentre passeges pels carrers de Ceret, comparteix un moment de companyonia en una de les nostres moltes cerveseries, o en una de les nostres braseries. Deixa’t temptar per una cuina informal elaborada amb productes frescos i vine a gaudir de la calor de l’estiu en una de les terrasses orientades al sud que voregen els carrers. Ja sigui Le France, La Source o el Relais d’Oulrich, o el restaurant Guy Molas als afores de la ciutat, els equips de restauradors estaran encantats de rebre les vostres visites! Ets partidari dels productes de proximitat? visita els productors locals del Vallespir i degusta els nombrosos productes a base de cireres, però també la mel, l’oli d’oliva, el vi … Recorda de reservar la teva visita! (enllaç a productors locals) I la cirereta del pastís: cada dissabte al matí, el centre històric de Ceret es vesteix de mil colors i aromes durant el seu famós mercat on més de 170 expositors donen a conèixer la seva parada.\nEntre tradicions i patrimoni, vine a conèixer productors i artesans locals que estaran encantats de fer-te descobrir els millors productes del Vallespir. El mercat de Ceret també està ple de flors, espècies, a punt per emportar, joies, artesania …. En resum, el mercat de Ceret, és una joia!\nRestaurants i bones adreces no són el que falta al Vallespir! Hi ha alguna cosa per a tots els gustos i per a cada pressupost.\nSébastien, Gener 2021\nReobertura el 5 de març 2022\nVisita el Museu d’Art Modern de Ceret, de renom internacional, renovat des de la seva part antiga i oferint nous espais després de la seva expansió. Això és una visita obligada al Vallespir on el pla cultural és molt reconegut!\n2 artistes són els creadors el 1950: Pierre Brune i Franck Burty Haviland, ambdós pintors. També és fruit dels passatges i estades dels millors artistes del segle XX a la ciutat i els seus voltants: Picasso, Braque, Gris, Soutine, Chagall, Herbin, Matisse, Masson, Krémègne, Miro, Tàpies, Viallat, Toni Grand, Bioulès …\nUn fons permanent que et deixarà sense paraules i exposicions temporals igual d’emocionants que combinen l’art modern i el contemporani. Vols saber una mica més sobre les exposicions del museu? els guies t’acompanyaran en aquest descobriment a través de les visites guiades. Al nostre territori hi ha presents molts altres museus per al teu gaudi: el Museu de la Música de Ceret, el Museu del Suro de Morellàs i Les Illes i la Casa de l’Aigua i el Mediterrani del Voló! El Vallespir també compta amb la presència de moltes galeries, però també d’estudis d’artistes! amb més d’una trentena a Ceret. Descobreix-los! Després d’aquest caldo de cultura, recomanem un restaurant gurmet on es pugui trobar la creativitat dels pintors al plat de Fred’s Atelier de Ceret i tot això en un ambient agradable.\nVam visitar el museu de Ceret, i ens va encantar tantes pintures de tants pintors famosos… Magnífic.\nJessie & Alice, Març 2019