Crònica concert Billy Yates a Le Vésinet (França) - MúsicaCountry.cat\nHome » Articles » Concerts » Música Country » Crònica concert Billy Yates a Le Vésinet (França)\nCrònica concert Billy Yates a Le Vésinet (França)\nAquest és un d'aquells articles que no haguéssim publicat sense l'ajuda dels lectors/es de Countrycat.\nEn Juan Carlos i la Ingrid (us n'hem parlat algunes vegades, els seus blogs sobre els viatges a USA [2013 i 2014] van ser seguits per moltes persones) han tingut l'amabilitat, el detall, la bondat, la generositat,... si és que se m'acaben els adjectius! En Juan Carlos i la Ingrid, dèiem, han assistit al concert que el gran Billy Yates ha ofert a la localitat de Le Vésinet (França) dins la seva mini-gira europea de febrer. I han exercit d'enviats especials de Countrycat en un gest que justifica la feina de mantenir viu aquest portal. Amb persones com ells, i tants d'altres que ens ajudeu a aportar continguts de qualitat a qui els vulgui llegir, Countrycat té el futur assegurat! Moltes, moltíssimes gràcies!\nCrònica del concert de Le Vésinet\nPer Juan Carlos Verde & Ingrid Fornells\nAquesta no serà una crònica a l'ús, ni una crònica imparcial. Per què? Perquè Billy Yates (http://www.billyyates.com/) és el meu cantant/compositor de capçalera, és la meva passió. Per això, al coincidir en el temps un concert d'ell a França i el Cowboy Boots Festival a Bellaterra, sentint-ho en l'ànima encara que recolzant-ho amb el cor, vam decidir agafar un avió fins a París per anar a veure´l.\nSi has vist algun concert de Billy Yates, sabràs de què et parlo. Quan al 2008 va venir a actuar de teloner de Joni Harms, va agradar tant que va repetir al 2010 però aquesta vegada només ell, com a artista principal. La força que té en directe et fa vibrar amb cada nota. Entenc que t'agradi -com a mi- el linedance, però per gaudir de veritat la música, cal viure-la en directe. I ningú millor que Billy Yates per transmetre això.\nLe Vésinet és un idíl·lic poble a 35 km de París. Allà es troba el Théatre du Vésinet. És clar, amb aquest nom, on havia d’estar...\nLa primera sensació és rara. La mitjana d'edat és alta. Bastant alta. A més... en un teatre? ¿Asseguts? És cert que és un cantautor, però ...\nBilly Yates ve acompanyat de Savannah (http://www.savannah.nl/), la seva banda europea de referència, amb la que fa habitualment les seves gires en aquest continent.\nSavannah està compost per Marcel (guitarra), Wilma (teclats), Johan (Bateria), Peter (guitarra) i Javier (baix). Com a curiositats us diré que Wilma i Marcel són matrimoni, Johan és pilot d'avió, Peter és pràcticament cec (per això porta una llum en el màstil de la guitarra) i Javier és madrileny. Han tocat amb gent com Johnny Cash o Bellamy Brothers i gran part del seu repertori està escrit per Billy Yates. Tenen una execució magistral de les cançons, més pròpia d'una banda de Nashville que d'un grup d'Holanda.\nBilly Yates ha compost cançons per innombrables cantants de la talla de George Strait, George Jones, Gene Watson, etc. El concert de Le Vésinet s'emmarca dins de la "Too Country Tour 2015", on interpreta cançons de tota la seva discografia, inclòs el seu últim i molt recomanable CD "These old walls", que es pot comprar autografiat a la seva pàgina web.\nEn el directe, Billy és molt proper. Mira als ulls al seu públic i és impossible no acabar estimant la seva música. Temes com "I dont 'need you rockin' chair" o "Too country and proud of it" fan que no entenguis com es pot veure un concert assegut en una butaca. En canvi, altres com "American voices" o "My infinite love" et fan connectar amb ell i apreciar l'enorme qualitat de la seva veu.\nNo podien faltar en el concert mencions a qui va ser el seu gran amic i per a qui va compondre diverses de les seves cançons, com la nominada als Grammy "Choices". També li dedica "Only one George Jones", del seu anterior CD del mateix nom. Va repassar també vells temes com "Flowers" o "Dady had a heart attack, Mama got a Cadillac", "Just be you" o "Me, Marie".\nLa seva qualitat musical només és superada per la seva qualitat personal. Acaba el concert i abans que es buidi el teatre Billy ja està a l'entrada disposat a signar CDs, fer-se fotos o el que li demanis. No se’n va fins que ja no queda ningú més. Per amenitzar això, hi havia una banda local de bluegrass a la qual, la veritat, ningú feia gaire cas. No obstant això, quan ja tothom va tenir el seu autògraf i la seva foto amb Billy, ell es va posar en un lateral a sentir-los tocar, mentre en una mà portava un dels pòsters anunciant l’espectacle per emportar-se'l de record, com si del seu primer concert es tractés.\nDijous va tocar a Alemanya, divendres a Suïssa i el dissabte a França. En tots els concerts va penjar el cartell de "complet". Si tens oportunitat, no ho dubtis i ves a veure’l.\nEn Juan Carlos i la Ingrid no només han escrit i han fet fotografies del concert. També han tingut temps per publicar-ne força vídeos al seu canal de Youtube! N'hem fet una llista de reproducció que us enganxem tot seguit:\nSi després de sentir aquestes cançons encara no teniu ganes de veure i escoltar en directe a Billy Yates, aneu a GAES, directament! :-)


Voldriem saber el tipus de catifes a subministrar (LOT 1) 07/05/2021 15:37h\nRelació de catifes del CAM:\n1 Catifes logotipades de 161X208\n1 Catifa recepció de 145X235\n4 Catifes entrada vestidors de 148X85\nPer a poder avaluar la quantitat d'assecadors i canviadors, voldríem saber la quantitat de vestuaris i banys que hi ha en cada centre del lot 2. 07/05/2021 15:33h\nAl lot 2 els licitadors que ofereixin aquest subministrament només haurien de reemplaçar els que es trobin en mal estat amb un màxim de 3 assecadors de mans i 3 canviadors de nens per any.\nEstem omplint l'Annex 4 Estudi Econòmic, i ens hem donat compte que la pestanya 38 "Antic local de Protecció Civil", posa que es prestarà servei 10 mesos a l'any, però a la pàgina 30 del PPT posa que el servei s'ha de prestar durant 12 mesos. Altrament, a la pestanya 41 de l'annex 4, els mesos de servei hi ha un error, i no calcula correctament les hores any del centre. 07/05/2021 15:20h\nÉs correcte que hi ha un error al full 38 que posa 10 mesos any i al full 41 que hi ha un error de fórmula a les hores any, però aquests errors només afecten als propis en el sumatori d'hores any.\nEn el full final de resum desapareixen aquests errors i els resultats que donen són correctes en tots els sentits. Per tant, no cal canviar cap annex ja que els resultats finals són correctes.\nA La Pàgina 28 del Plec tècnic es contemplen per les escoles (Lot 3) "neteja a fons de totes les instal·lacions a l'estiu, Setmana Santa i Nadal". Aquestes hores de neteja estan incloses a l'Annex 4 Estudi tècnic? 07/05/2021 15:18h\nEn els càlculs dels rendiments han d'estar incloses totes les Neteges a realitzar en cada sala al llarg de l'any. Per tant, el rendiments dels centres han d'incloure tasques diàries, tasques periòdiques i tasques a fons. Per tant, sí que els fons estan inclosos en l'annex 4.\nDisposen de dades de consum de consumible higiènic (paper higiènic, paper eixugamans, sabó, etc...) en els últims anys? 07/05/2021 12:06h\nNo tenim dades.\nEn relació a la resposta formulada en data 4/5/2021 a les 16:14 h referent a l'import d'una bossa d'hores inclosa als costos operatius del lot 2 (5.250 ¤), a cap lloc del PPT hem trobat referència a aquesta bossa d'hores. L'únic lloc on es parla d'una bossa d'hores és als criteris de valoració, però en el cas que es referís a aquesta bossa, el cost hauria d'estar contemplat en els costos operatius de tots els lots, i al 1 i 3 aquesta partida te un valor 0 ¤. 07/05/2021 12:05h\nAquesta bossa d'hores de lliure disposició és, tal i com diu el criteri de valoració, "Sense Cost per a l'ajuntament". Per tant, si es vol optar als 5 punts que dona aquest criteri cal ofertar les hores, en cas contrari no es puntuarà. Tampoc hi ha cap raó perquè surti reflectit al PPT perquè no és una obligació sinó una millora que s'oferta o no de manera opcional.\nM'adreço a vostès una altra vegada per tal d'aclarir alguns dubtes respecte al personal a subrogar de l'Annex 6 del seu Plec de Clàusules Administratives. ¿\tPersonal a subrogar LOT-2 Centres municipals: El/la treballador/a MADUY amb antiguitat 03/12/2018, jornada de 39 H.S. i contracte 510 (Substitució Temps Parcial), a qui està suplint? La persona a la que supleix està relacionada en la llista? Tot això perquè aquest treballador/a substitut en alta des de 03/12/2018, a data d'avui porta ja aproximadament 28 mesos i el període de baixa per IT és de 18 mesos abans el/la treballador/a suplida no passi a l'INSS en situació d'Incapacitat o Invalidesa. 07/05/2021 11:54h\nAquesta operària, actualment té un contracte indefinit.\nEn el PCAP indiquen que en l'apartat B.2.1 MAQUINÀRIA oferta IDONEA PER AL SERVEI A EXECUTAR s'haurà d'aportar una relació detalla per centres diferenciant entre maquinària fixa i eventual, mentre que el PPT a més de la maquinària i accessoris fan al·lusió al fet que es presentarà una relació de productes i materials utilitzats en la prestació dels serveis i les corresponents fitxes i especificacions tècniques (indiquen que les fitxes hauran d'adjuntar en cas de resultar adjudicataris). Podrien confirmar-nos si hem d'aportar la relació de productes? I de ser així on hauríem adjuntar-la, en el sobre C (Per tal de no revelar en el sobre B els productes als quals es fa al·lusió en els criteris automàtics de el sobre C)? 04/05/2021 16:26h\nEs valorarà l'establert a l'apartat B.2.1 (pàgina 31 i 32) del plec de clàusules administratives particulars.\nEn aquest sentit, es tindrà en consideració que s'aporti la maquinària mínima sol·licitada al PPT, tot i que no serà puntuada, i tota aquella altre maquinària proposada, així com el seu ús.\nLes fitxes de seguretat només seran aportades pel l' adjudicatari.\nSi hi hagués algun tipus de producte a posar en el sobre C està clar que no s'ha d'establir en el sobre B.\nCorresponent al Sobre C preguntàvem si l'Annex 1A s'ha de posar al sobre digital la informació corresponent a cada lot, ja que quan descarregues el model d'annex estan tots els lots junts. 04/05/2021 16:21h\nEls licitadors es poden presentar a tots els lots o només a varis d'ells.\nNo obstant cal tenir en compte que de presentar-se a tots o a algun dels lots 1, 2 i 3, no es podran presentar al lot 4.\nAixí mateix, no podran presentar oferta integradora si no han presentat oferta individualitzada per tots els lots 1, 2 i 3.\nEn cas que només vulguin presentar-se a algun dels lots, òbviament, l'annex 1.a no haurà de ser complimentat en el que afecti a altres lots sobre els que no presentin oferta. Per posar un exemple, el licitador X es vol presentar només al lot 1, així que, en el moment de complimentar l'annex, no emplenarà tots aquells aspectes que només afecten als lots 2 i 3.\nAnalitzant la informació que ha de contenir el sobre digital B, veiem que s'ha d'incloure per cada lot una Memòria operativa de prestació de serveis (MOPS) i l'annex 4 en format excel. En el cas que vulguem presentar una oferta integradora, ens sorgeix el dubte de quin format ha de seguir la mateixa, si s'han de posar tots els criteris de valoració de nou, o només cal explicar aquells criteris on la oferta integradora estableixi alguna modificació. 04/05/2021 16:20h\nAmb relació als documents del SOBRE B, sobre l'oferta integradora, el licitador només haurà d'aportar un nou document si vol presentar un contingut diferent del establert per l'oferta individualitzada. En cas de ser el mateix contingut que en les ofertes individuals, no farà falta que aporti novament els documents, duplicant els mateixos.\nPoden veure que aquesta qüestió ja es troba regulada i resolta a la pàgina 23 del Plec de clàusules administratives particulars.\nLes ISO 9001 i ISO 14001 han de ser obligatoriament aportades per part dels licitadors en el moment de presentar l'oferta? 04/05/2021 16:20h\nNo. Només serà obligatori acreditar les ISO quan es requereixi a l'empresa proposada com adjudicatària. No obstant els licitadors poden fer-ho per mitjà del SOBRE B.\nA l'"Annex 1.A Oferta individualitzada" i "Annex 1.B Oferta integradora" no trobem cap quadre per tal d'indicar la proposta corresponent al criteri automàtic 3 "Programa de recollida selectiva d'escombraries", amb una valoració màxima de 4 punts. On ho hem d'indicar? Utilitzem un model de declaració propi i independent per aquest criteri, o penjaran l'Annex 1.A i 1.B esmenat? 04/05/2021 16:16h\nEl programa de recollida selectiva d'escombraries ha de ser elaborat pel propi licitador. No es realitzarà cap model per part de l'Ajuntament.\nCreiem que existeix un error en la fórmula matemàtica de puntuació corresponent al criteri automàtic 4 "Millora del preu de les hores extraordinàries del/de la netejador/a i especialista". Podrien revisar la fórmula "P= 3 x BO(Suma de tots els preus unitaris oferts pel licitador en relació a hores extraordinàries)/PM(Suma de tots els preus unitaris màxims)"? Segons aquesta fórmula rep més puntuació qui s'aproximi més a la suma de preus unitaris màxims, enlloc de qui ofereixi una suma de preus unitaris més baix. 04/05/2021 16:16h\nEn relació a la fórmula C4, del SOBRE C, es rectifica la llegenda havent de ser la següent:\nP = puntuació\nBO = Oferta més econòmica de les presentades entre els licitadors.\nPM = Suma de tots els preus unitaris oferts pel licitador en relació a hores extraordinàries.\nLa millor oferta presentada entre els licitadors serà aquella que, havent indicat els corresponents preus unitaris, sumin un menor import.\nAl presupost base de licitació del Lot 2, en els COSTOS OPERATIUS, hi ha una BORSA D¿HORES de 5.250 ¤, pero no hi ha descripció al plec tècnic. 04/05/2021 16:14h\nLa bossa d'hores es prestarà d'acord amb les instruccions tècniques donades pel responsable del contracte de l'Ajuntament d'Abrera.\n1.- Segons resposta als dubtes del 20/04/21: "En referència als criteris de judici de valor del lot 2, s'ha observat que és requereix l'aportació com a millora d'assecadors de cabells. Podrien especificar per a quins edificis del lot 2 correspon aquesta millora? Pertany al Centre Aquàtic Municipal." El centre CAM, pertany al lot 1, per la qual cosa no es correspon amb els conceptes a avaluar en el lot 2 (pàg. 29 PCAP) 04/05/2021 16:12h\nEl lot 2 no requerirà de l'aportació d'assecadors de cabells. Per aquest motiu s'elimina el criteri d'adjudicació del lot 2 relatiu al apartat "B.4.3 Subministrament d'assecadors de cabells" el qual no serà valorat en les ofertes presentades pels licitadors. L'anterior tindrà com a conseqüència que la puntuació total màxima del global dels criteris d'adjudicació relatius al lot 2 es redueixi en 0,50 punts.\nEls criteris d'adjudicació del lot 1 no valoren l'aportació d'assecadors de cabells i, per tant, no es poden ofertar en relació a aquests edificis.\nPercentatge mitjà d'absentisme del personal 21/04/2021 15:06h\nEl percentatge mitjà d'absentisme de treballadors/es de neteja de l'últim any d'execució del servei (2020) per l'empresa NDAVANT és del 3,8% als Centres esportius.\nEl percentatge mitjà d'absentisme de treballadors/es de neteja de l'últim any d'execució del servei (2020) per l'empresa CORAL CLEANING és del 10% a les Escoles Municipals.\nEl percentatge mitjà d'absentisme de treballadors/es de neteja de l'últim any d'execució del servei (2020) per l'empresa NETEGES CORAL és del 6% als Centres Municipals.\nDe l'empresa Ndavant respecte del Sobre Digital: - Segons s'indica al plec tècnic, punt 4.12 "per presentar-se al concurs serà imprescindible la presentació, per part dels licitadors, de les següents certificacions normes ISO: ISO 9001 i ISO 14001." Aquestes certificacions s'han d'aportar al Sobre A? En cas afirmatiu, a la presentació del sobre electrònic del Sobre A no existeix cap apartat on adjuntar aquests certificats, on s'hauria d'adjuntar? - Segons s'indica al plec administratiu, a la pàgina 28, "per acreditar la solvència econòmica, financera, tècnica o professional es podrà acreditar mitjançant RELI, entre altres mitjans." Com anteriorment, aquesta certificació s'ha d'aportar al Sobre A? En cas afirmatiu, a la presentació del sobre electrònic del Sobre A no existeix cap apartat on adjuntar aquests certificats, on s'hauria d'adjuntar? - En cas de realitzar subcontractació, s'adjunta per complimentar document "Annex 3 Declaració en matèria de subcontractació voluntària". Juntament a aquest document s'ha d'adjuntar DEUC de subcontractant o val amb la presentació al Sobre A del document esmentat? 21/04/2021 08:22h\nLes ISO es poden presentar al Sobre B que permet annexar més documents.\nEl RELI no es necessari aportar-lo, el consultem d'ofici. A la declaració responsable, que està en Word, poden afegir la indicació que disposen del RELI.\nAmb la declaració de subcontractació no és necessari un altre DEUC, només el del Sobre A.\nDarrera pregunta dpunt 1 de l'empresa Lunet: El percentatge mitjà d'absentisme de l'últim any d'execució del servei respecte del personal a subrogar. 21/04/2021 08:18h\nRespecte del Lot 1 Centres esportius ha estat del 3,8%.\nDubtes de l'empresa LUNET i respostes. 20/04/2021 09:37h\nA la pàgina 60 del PCAP s'indica que el cost del "control i supervisió dels serveis" relatiu al lot 4 serà íntegrament assumit entre els diferents adjudicataris dels lots 1, 2 i 3. Per altra banda, en el desglossament del pressupost base de licitació dels lots 1, 2 i 3 (pàgina 6-10 del PCAP), com a concepte de Control de Qualitat auditor extern no s'especifica cost. Segons això, entenem que el cost del "control i supervisió dels serveis" relatiu al lot 4 no es troba inclòs dins del pressupost base de licitació dels lots 1, 2 i 3, i per tant encara que sigui assumit per l'adjudicatari dels lots 1, 2 i 3, aquesta facturació serà a banda. És correcte? Si la nostra apreciació és correcte, voldríem saber si en aquesta facturació a banda es podrà carregar un % de despeses generals i benefici industrial sobre l'import adjudicat corresponent al "control i supervisió dels serveis" relatiu al lot 4?\nL'adjudicatari de cada lot s'haurà de fer càrrec del cost de les auditories, no incloses al PBL, segons allò expressat en la pàgina 60 del PCAP (ho reproduïm a continuació): "Auditories:\nEl cost del "control i supervisió dels serveis" relatiu al lot 4 serà íntegrament assumit entre els diferents adjudicataris dels lots 1, 2 i 3 amb el següent percentatge cadascun d'ells:\n- Lot 1: 37,60 %. - Lot 2: 24,27 %. - Lot 3: 38,13 %.\nEssent l'import màxim per cada lot el següent:\n- Lot 1: 23.999,79 euros. - Lot 2: 15.491,35 euros. - Lot 3: 24.338,09 euros.\nEls adjudicataris satisfaran aquests imports a l'Ajuntament d'Abrera."\nA la pàgina 11 del PPT, en el punt 4.7 condició Tercera, s'indica que les bosses de residus han d'anar totes serigrafiades amb el nom de l'empresa adjudicatària. Podrien confirmar si aquesta clàusula aplica?\nNo és necessari que les bosses de recollida de residus siguin serigrafiades.\nEn referència als criteris de judici de valor del lot 2, s'ha observat que es requereix l'aportació com a millora d'assecadors de cabells. Podrien especificar per a quins edificis del lot 2 correspon aquesta millora?\nPertany al Centre Aquàtic Municipal.\nEs requereixen mitjans auxiliars d'elevació, com plataformes elevadores, per a la neteja de vidres de difícil accés en algun dels edificis objecte de contractació? En cas afirmatiu, ens podrien indicar en quins edificis? Entenem que a la visita ho veurem, però per si de cas no podem visitar tots els edificis. Moltes gràcies.\nEn principi no és necessari, el que si es necessita són pértigues d'aigua osmotitzada.\nSol·licitem que requereixin a l'actual contractista perquè acrediti la següent informació:\n1. Percentatge mitjà d'absentisme de l'últim any d'execució del servei.\n2. Que no manté cap deute salarial amb els treballadors de la seva plantilla; ni tampoc per quotes meritades a la Seguretat Social.\n3. Que es troba al corrent en el compliment de les seves obligacions tributaries.\n4. Que no té en curs cap procediment administratiu ni contenciós-administratiu derivat del compliment de les seves obligacions laborals, fiscals, o de Seguretat Social; ni tampoc es troba en situació de concurs de creditors."\nNo tenim constància de que cap de les dues empreses adjudicatàries tingui cap dels problemes citats.\nEn el cas de l'absentisme mig de l'últim any no tenim cap informació del mateix; és una informació a sol·licitar a les empreses que presten els serveis actualment, atès que no es una informació objectiva.\nEls càlculs del cost del servei han estat calculats amb un 8% d'hores d'absentisme el que representa aproximadament el 3,5% del cost del personal.


Quan encara viatja pel món amb "Fill de Caín", al cineasta tarragoní Jesús Monllaó ja se li ha plantejat un nou repte professional. La productoera barcelonina Life&Pictures ha adquirit els drets del best-seller 'El psicoanalista' del conegut novel·lista nord-americà John *Katzenbach i ha escollit el director català perquè faci l'adaptació per a la gran pantalla.\nEl cineasta tarragoní Jesús Monllaó. Foto: blog.mumbaifilmfest.org\nMonllaó dirigirà la pel·lícula amb un repartiment principal composat per actors americans i britànics; un fet que li permetrà treballar en un film de major pressupost, enfrontant-se al mateix gènere –el thriller– que en la seva anterior pel·lícula, 'Fill de Caín'.\n'El psicoanalista' explica la història de Frederick Starks, un psicoanalista que porta una vida confortable i sense alts i baixos, o almenys això creu. Tot el seu món es veurà alterat per un anònim antic pacient que creu que una negligència li va arruïnar la vida.\nEn una intensa cursa contra rellotge, si vol evitar la seva pròpia destrucció, el doctor Starks disposarà de dues setmanes per descobrir la identitat de la persona que l'acosa.\nL'autor de la novel·la, John Katzenbach, ha escrit onze best-sellers mundials, tres dels quals adaptats per estudis de Hollywood: 'Cridada a un Reporter' (The Pixen Season) de Phillip Borsos, amb Kurt Russell i Mariel Hemingway; 'La Guerra de Hart' (Hart's War) de Gregory Hoblit, amb Bruce Willis i Colin Farrell i 'Causa Justa' (Just Causi) amb Sean Connery, Laurence Fishbourne i Ed Harris.\n'El psicoanalista' va aconseguir l'estatus de best-seller l'any 2002, amb més de cinc milions de llibres venuts a tot el món. Fins avui la novel·la se situa encara en el top 20 dels més venuts en alguns països com Mèxic.


Detingut a Terrassa un ciutadà marroquí relacionat amb el terrorisme jihadista | Diari Sant Quirze - News SQ\nMesures i restriccions COVID-19 a tot Catalunya\nERC constitueix el Govern Republicà per atendre ciutadans i entitats\nL’Ajuntament de Sant Quirze aprova les ordenances fiscals de 2021 en un ple extraordinari\nFEMvallès presenta al·legacions crítiques al nou Pla Director d’Infraestructures 2021-2030\nEl Ple de Sant Quirze aprova despeses extraordinàries per pal·liar els efectes de la pandèmia\nInici » a-ultimesnoticies » Detingut a Terrassa un ciutadà marroquí relacionat amb el terrorisme jihadista\nDetingut a Terrassa un ciutadà marroquí relacionat amb el terrorisme jihadista\nVa arribar a publicar que al que no li deixin anar a Síria “que mati a sis o set espanyols”\nLa Brigada Provincial d’Informació de Barcelona, sota la coordinació de la Comissaria General d’Informació, ha detingut a un home a Terrassa per les seves activitats d’auto adoctrinament i suport en favor de les activitats delictives de l’organització terrorista DAESH.\nEl detingut, que es considerava a si mateix “un mujahidí més”, havia manifestat el seu penediment per no haver viatjat a Síria a realitzar la jihad violenta, enaltint i justificant l’atemptat terrorista del passat mes d’agost en Les Rambles de Barcelona.\nDe perfil discret, vestia a la manera occidental, sense cap signe físic de radicalitat, i fins i tot evitava acudir a les mesquites a resar per passar desapercebut\nREDACCIÓ/SOCIETAT. 30 de gener de 2018. Agents de la Brigada Provincial d’Informació de Barcelona, sota la coordinació de la Comissaria General d’Informació de la Policia Nacional, han detingut a Terrassa (Barcelona) a un home, de 45 anys i nacionalitat marroquina, per la seva defensa i adhesió a la ideologia salafista radical de DAESH. Durant el transcurs de la recerca, iniciada a mitjan juny de 2017, els agents van corroborar que el detingut s’autodefinia com un integrant més en la distància d’aquesta organització terrorista, recolzant la comissió d’atemptats per a la consecució dels objectius marcats per aquesta.\nEl detingut es trobava en un avançat procés de radicalització a causa del consum progressiu de vídeos i documents propagandístics de l’organització. De fet, davant la impossibilitat de viatjar a Síria a causa de l’actual control fronterer pels països limítrofs, havia arribat a exposar públicament que “el que pugui fer alguna cosa que ho faci, al que no li deixin anar-se a Síria que mat a sis o set espanyols”. No dubtava a lloar els atemptats comesos a Barcelona i Cambrils manifestant que si ell tingués una furgoneta gran, faria el mateix que “els germans” que van atemptar el passat mes d’agost en Les Rambles\nDesitjava ser un mujahidí i “seguir el camí recte de l’Islam”\nMolt reservat, per evitar aixecar sospites es vanava de no portar barba, vestir pantalons curts i no acudir a la mesquita a resar, tot això d’acord al concepte que es coneix com a taqiyya, un principi que justifica portar una vida allunyada dels preceptes islàmics en una societat no islamitzada amb la finalitat d’atacar-la des de dins.\nL’arrestat buscava allunyar-se de la imatge prototípica d’un fonamentalista islàmic per passar desapercebut, estratègia que acompanyava amb altres mesures de seguretat en matèria de telefonia mòbil o en conduir, realitzant maniobres evasives per evitar que es detectés el seu recorregut o els llocs on anava.\n“S’han guanyat el cel”\nEn la seva pretensió d’auto adoctrinar-se, el detingut visionava de manera reiterada vídeos en els quals s’observava a jihadistes combatent a Síria, segons ell, màrtirs que “s’han guanyat el cel”, així com execucions perpetrades per nens amb càntics en els quals s’enalteix la lluita violenta en nom d’Al·là.\nNo dubtava a compartir aquests vídeos amb persones del seu entorn, convidant a vegades a algun d’ells al fet que li acompanyessin a Síria a unir-se a DAESH i argumentant que ell pagaria el cost del viatge dels dos.\nUna operació que implica la neutralització primerenca d’una potencial amenaça, ja que el detingut sofreix un fort procés d’auto adoctrinament i es troba en un punt d’adhesió a l’organització terrorista que podria haver-li portat a cometre un atemptat com a actor solitari en sòl Europeu tal com reclama DAESH.\nL’operació, que continua oberta, s’ha desenvolupat sota la supervisió del Jutjat Central Instrucció núm. 4 i la coordinació de la Fiscalia de l’Audiència Nacional.\nDiari Sant Quirze News SQ Policía Nacional Terrassa terrorisme jihadista\t2018-01-30


Curry 195 Hotels - BEST HOTEL RATES Near Berlín Restaurants i cafeteries Area - Alemanya\nCerca hotels a prop de Curry 195\nMostra els 92 més populars Popular ara mateix a Berlín Més venut Generator Hostel Berlin Prenzlauer Berg Storkower Street 160 Individual reservada fa 22 minuts, 5 segons\nSana Berlin Hotel Nuernberger Street 33/34 Apartament d'Una Habitació (2 Adults i 1 Infant) reservada fa 23 minuts, 16 segons\nONE80 Hostels Berlin Otto-Braun-Str. 65 Habitació Quàdruple amb Bany Privat reservada fa 44 minuts, 18 segons\nPotsdamer Inn Potsdamerstr.145 Habitació Triple reservada fa 46 minuts, 53 segons\nApartHotel Residenz am Deutschen Theater Reinhardtstr. 27a - 31 Apartament reservada fa 58 minuts, 25 segons\nBerlín és famosa per atraccions populars com ara Curry 195. Agoda.com ha garantit els preus d'hotels més baixos prop de molts Restaurants i cafeteries. Trobar l'hotel perfecte per a veure Curry 195 és fàcil amb Agoda.com, amb opcions com Hotel Castell am Ku'damm i Hotel Pension Kima. El formulari segur de reserver online d'Agoda.com ofereiex una manera simple de reserves d'allotjament a prop de Curry 195. Eines de recerca apropiades i pàgines informatives d'hotels fan que trobar hotels a Berlín sigui fàcil. Amb més de 150,000 hotels per tot el món, és fàcil trobar hotels a Agoda.com prop de llocs d'interès com Curry 195.\nHotels a prop de Curry 195 el més proper\nEls millors hotels prop de Curry 195


El Garraf es consolida com un gran plató | Node Garraf\nEl Garraf es consolida com un gran plató\nDes de NODE Garraf s’enllesteix el primer film clúster de Catalunya\nEl primer semestre de 2017, la Garraf Film Commission, de la mà de NODE Film Clúster, ha gestionat fins a 93 permisos de filmacions i sessions fotogràfiques.\nLa diferència entre el primer semestre de 2016 i el primer semestre de 2017 és prou explícita: un 75,5 % d’increment en l’activitat de rodatges realitzats a la comarca del\nUn altre indicador és la recaptació provinent de les taxes municipals. Els nostres ajuntaments en el decurs del primer semestre d’enguany van obtenir per damunt dels\n40.000 € amb la concessió de permisos, la qual cosa suposa un augment del 40 % en relació amb el mateix període de l’any anterior.\nUn detall prou rellevant és el fet que Sitges multiplica la seva atractivitat però, a més, al seu costat creix l’activitat de filmacions a Sant Pere de Ribes i Vilanova i la Geltrú. De fet, si tenim en compte els nombrosos enregistraments que es produeixen al Parc del Garraf, els sis municipis de la comarca participen amb escreix d’aquest revulsiu.\nPer als agents localitzadors, la diversitat i la singularitat d’escenaris que ofereixen els municipis del Garraf i, cal dir-ho, les facilitats que donen els ajuntaments són determinants a l’hora de triar els emplaçaments. Si això s’acompanya d’un clima molt favorable, una ubicació geoestratègica i una oferta de serveis prou complementària, el resultat no pot ser altre que la consolidació de la demarcació del Garraf com un plató altament competitiu, per la seva versatilitat i pel catàleg de prestacions.\nMés que una moda, el Garraf està en auge per a les produccions publicitàries, molt especialment per als anuncis dels sectors alimentaris i de l’automoció, que valoren la combinació del patrimoni paisatgístic i cultural, com també la fesomia dels nuclis urbans.\nAnuncis com el de l’Estrella, Costa Creuers, Vichy Catalan, Fanta i Cola Cao, entre molts i molts altres, com també els de les primeres marques automobilístiques, han posicionat la comarca com una referència d’especial interès per als experts de les localitzacions. Bona part d’aquest fenomen cal atribuir-lo a la tasca que porta a terme la direcció tècnica del NODE Film Clúster, amb Santi Roig al capdavant.


El Centre de Natura és una iniciativa de difusió i d’oci que pretén donar a conèixer els indrets i les característiques peculiars de la zona que abraça el municipi d’Odèn. Un entorn singular, enmig de la natura, en el seu estat idíl·lic i pur. L’oferta turística i cultural va dirigida tant a escoles com a grups d’amics, famílies o grups de gent gran.\nPermeteu als nostres guies ensenyar-los un dels entorns més idíl•lics de la comarca. Gaudireu del privilegi de visitar el nostre entorn.


Ràdio Balaguer - Balaguer tanca avui les festes Zumba Fluor Party que s'han dut a terme aquest estiu per segon any consecutiu. La darrera de les festes es farà aquest divendres 23 d'agost a 2/4 de 9 del vespre al casal Lapallavacara.\nBalaguer tanca avui les festes Zumba Fluor Party que s'han dut a terme aquest estiu per segon any consecutiu. La darrera de les festes es farà aquest divendres 23 d'agost a 2/4 de 9 del vespre al casal Lapallavacara.\nBalaguer tanca avui les festes Zumba Fluor Party que s'han dut a terme aquest estiu per segon any consecutiu.\nEs tracta doncs de l'última oportunitat de gaudir d'aquesta festa que durant algunes nits d'estiu i per segon any consecutiu proposa sessions de ball zumba nocturnes, on la llum, la música i altres sorpreses hi són presents.\nAvui divendres 23 d'agost es fa la darrera de la temporada i tindrà lloc com és habitual al casal Lapallavacara, a partir de les 20.30 h.\nLes festes s'han fet els dies 12 i 26 de juliol i 9 i 23 d'agost.


Recerca de finançament per recuperar el Mirador del Cretaci — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Recerca de finançament per recuperar el Mirador del Cretaci\nRecerca de finançament per recuperar el Mirador del Cretaci\nEl jaciment amb la posta d'ous de dinosaure més gran d'Europa, ubicat al municipi de Coll de Nargó, va ser destruït fa un any i mig. L'objectiu és que l'espai, de gran interès paleontològic, torni a ser visitable\nEl Mirador del Cretaci abans i després de l'atac\nEl museu Dinosfera de Coll de Nargó busca finançament per poder recuperar la part del jaciment del Mirador del Cretaci que va ser destruïda ara fa un any i mig. El director del centre, Àngel Galobart, ha manifestat en declaracions a l'ACN que l'objectiu de la inversió seria fer una actuació perquè l'espai tornés a ser visitable, ja que el jaciment de Pinyes és un enclavament important, "amb un gran interès paleontològic i de molt fàcil accés".\nTot i que el Mirador del Cretaci segueix obert al públic, les persones que s'hi acosten no poden veure les peces principals a causa de l'acte vandàlic. És per això que el museu organitza visites guiades amb un paleontòleg a d'altres jaciments. "Amb aquesta mesura volem conscienciar la gent de la importància del patrimoni que tenim", destaca Galobart.\nUn any i mig després de la destrucció de la posta d'ous de dinosaure més important d'Europa, aquesta segueix sense restaurar. De moment, no té data de reobertura, tot i que s'espera que d'aquí a un parell d'anys s'hagi aconseguit tornar posar-lo en marxa.\nEl jaciment va aparèixer el mes de març del 2015 completament destrossat per l'acció d'algun desconegut que va malmetre totes les restes d'ou que afloraven i que van quedar escampades pel jaciment. Prop d'aquesta zona es va extreure l'any 2009 la posta d'ous de dinosaure més gran recuperada a Europa, tenint en compte que aquest tipus de troballes són molt escasses a Europa i aquesta zona de Pirineu n'és un dels màxims exponents.\nUn any i mig després de la destrossa segueixen les investigacions dels fets i de moment se'n desconeix el culpable.


L’Institut Valencià de Cultura presenta a La Filmoteca ‘Carmen y Lola’\nLa projecció s’emmarca dins del cicle ‘Cine Viajero de B the travel brand’ de la Fundació Acadèmia de Cinema\nLa Filmoteca projecta el dimecres 19 de juny, a les 20:00 hores, ‘Carmen y Lola’ (2018), d’Arantxa Echevarría, dins del cicle ‘Cine Viajero de B the travel brand’ de la Fundació Acadèmia de Cinema. La pel·lícula, amb entrada gratuïta, serà presentada al públic per l’actriu Carolina Yuste, que parlarà de les seues experiències durant el rodatge.\n‘Carmen y Lola’ va estar present en l’edició anterior dels Premis Goya amb huit nominacions, de les quals va aconseguir alçar-se amb millor direcció novell i millor actriu de repartiment per a Carolina Yuste. Aquesta història segueix Carmen i Lola, dos joves gitanes amb una complicitat especial que és rebutjada per les seues famílies.\nCarolina Yuste (1991) va començar la seua experiència com a intèrpret en teatre després de formar-se en la Reial Escola Superior d’Art Dramàtic l’any 2012. A partir d’aleshores, ha complementat les taules amb la petita pantalla i el cinema, on ha estat a les ordes de directors com Carlos Vermut i Arantxa Echevarría, entre d’altres.


La Solidarity Night de l'AECC al S'Agaró Hotel recull 59.604 euros • Ràdio Capital de l'Empordà\nEn l'actualitat, l'associació treballa per eliminar la vulnerabilitat econòmica dels pacients de càncer i les seves famílies, la qual ha anat en augment des dels inicis de la pandèmia.\nper Nerea Cabello\nAquest darrer cap de setmana al S’Agaró Hotel, es va celebrar la gala Solidarity Night. Una nit dedicada a la delegació gironina de l’AECC – Catalunya Contra el Càncer que va permetre a l’entitat recollir un total de 59.604 euros en donatius.\nEn l’actualitat, l’associació treballa per eliminar la vulnerabilitat econòmica dels pacients de càncer i les seves famílies, la qual ha anat en augment des dels inicis de la pandèmia. Les accions que es desenvoluparan des de l’AECC per lluitar contra aquesta desigualtat, són; reforçar la dotació de professionals per ajudar les famílies durant tot el procés de la malaltia, ajudes econòmiques, assistència juridicolaboral, material ortoprotètic, atenció a la vulnerabilitat… entre altres necessitats. A Blanes, dissabte i diumenge també van recuperar la campanya de recollida de donatius, la qual tampoc havien organitzat el 2020 per les restriccions de la pandèmia.\nArticle anteriorLa poma de Girona tindrà un calibre més gros i més color gràcies a les temperatures contingudes de l’estiu\nArticle següentSalsa Picant: De ‘Mon Amour’ a ‘Loquita’


[Reportatge] El cooperativisme com a antídot a la precarietat del sector cultural - aracoop\n[Reportatge] El cooperativisme com a…\nEl cooperativisme com a antídot a la precarietat del sector cultural\nTxarango, Versembrant i Cultura21 són tres cooperatives culturals que repassen els seus processos de constitució i defensen els valors del cooperativisme per tirar endavant en un sector especialment delicat per les condicions de treball.\nLa Fira Literal, organitzada per la cooperativa Cultura21, que aquest any va batre el rècord de visitants, amb unes 15.000 persones | Oriol Clavera\nSet mesos actuant per vuit països diferents i oferint una quarantena de concerts que, en alguns casos, van fregar els 20.000 espectadors. Fa poc menys d’un any, Txarango va tancar l’última gira amb unes xifres absolutament superlatives que, simplement, escenifiquen una branca més del seu projecte. S’han convertit en un dels grups de referència del panorama musical català però tot just l’any 2011 Txarango gravava el primer disc en un mar de dubtes laborals, sent part d’una associació que els tramitava les altes i els facturava els bolos. També ells, els de les entrades exhaurides, escenaris a rebentar i projectes exitosos, han patit la precarietat laboral que es viu en el sector cultural.\n“Al cap d’uns anys de ser SCP, vam entrar en contacte amb la gent del Festival Esperanzah!. Al Baix Llobregat tenen un pol cooperatiu súper potent i ens van dir que en realitat érem una cooperativa perquè funcionàvem i pensàvem com a tal”. Àlex Pujols, baixista de Txarango, recorda el procés de transformació del grup, una evolució molt comuna en el sector cultural que és un àmbit en que apareixen un munt de cooperatives incapaces de destriar la forma del fons.\nAlba «Bittah» impartint un dels tallers de rap de Versembrant a l’escola Vedruna Gràcia de Barcelona. Foto: Versembrant\nPerquè la forma gairebé ve de sèrie. “És que no ens hem plantejat cap altre format, era absurd plantejar-nos una alternativa”, afirma amb rotunditat Pau Llonch, impulsor de Versembrant, un projecte que a través de l’art urbà i el hip hop fomenta la consciència crítica. Justament aquest setembre, Versembrant completarà el traspàs formal a cooperativa com a forma jurídica. Ara bé, què passa amb el fons? Perquè resulta interessant per a una iniciativa cultural constituir-se en cooperativa?\nPerills i misèries del món cultural\nEl sector cultural va a l’alça i s’ha convertit en un element central gràcies a esdeveniments constants, a la capacitat de moure espectadors de diferents perfils i a una presència puntal als mitjans de comunicació. Però darrere d’aquesta gran cortina, què s’hi amaga? Quina és la situació dels treballadors culturals? La discontinuïtat, l’absència de drets i protecció social i la vulnerabilitat davant d’empresaris i institucions condueix a una precarietat perillosa que obliga a protegir-se. La imatge idealitzada de músics, actors o escriptors –aquella vida boja i bohèmia- xoca amb la realitat i lluny dels focus la precarietat pren un paper perillosament principal que sovint els obliga a compaginar feines per a poder subsistir, a dedicar hores a assajos no remunerats o a sobreviure sota la condició de becari en règim de pràctiques. És així com l’alternativa de les cooperatives culturals pren força i es presenta com una opció en auge.\n“Vam néixer al 2011 com a cooperativa en tots els sentits, en la forma jurídica i organitzativa però també per filosofia. Cultura21 és el paraigües que engloba diferents iniciatives; el projecte mare és l’editorial Tigre de Paper, però també hem desenvolupat nous projectes com la Fira Literal i la revista Catarsi. I ara tenim més idees en ment que sortiran en breu. Hi estem treballant”. Marc Garcés és un dels socis de Cultura21 i alhora editor de Tigre de Paper.\nMés enllà dels llibres, els concerts i espectacles són l’altre punt fort de la Fira Literal Foto: Oriol Clavera\nFa tot just un any a Cultura21 eren quatre treballadors però n’han anat incorporant paulatinament i ara ja en són vuit perquè el projecte creix i apareixen noves iniciatives. I és aquí on un dels punts forts de l’estructura cooperativa pren rellevància: la diversificació de tasques. “Compartim estructura, els recursos humans, l’espai cooperatiu, cadascú en el seu àmbit però repartint-nos les decisions, els consells… Tenim una mateixa línia editorial, filosofia, projecte polític… i ens agrada anar de la mà. Entenem la col·lectivitat com a motor de tot plegat”.\nEl mateix passa a Versembrant, “és un tipus de projecte en que tots realitzem tasques similars, venim del món de la música i el rap i també de la producció musical”, remarca Pau Llonch. El seu és un projecte que va néixer d’uns tallers que feien fa vuit anys. Cada vegada tenien més demanda i “així, de forma natural, va aparèixer la inquietud de donar-li un cos més consistent. No només pels tallers sinó també amb la idea d’organitzar el col·lectiu en materials audiovisuals o poder gravar els xavals dels tallers. Però és que ens trobàvem que a tot això havíem de sumar-hi les qüestions administratives. Aleshores, al voler donar escala al projecte, vam haver de fer un pas cap a una societat i aquí només vam plantejar-nos la cooperativa. Tenir rols de propietat d’uns sobre els altres no ens entra al cap”.\nUn dels alumnes d’un dels tallers d’art urbà de Versembrant Foto: Joel Prieto\nEl de Versembrant és un projecte que, d’alguna manera, requereix de la complicitat de la comunitat educativa perquè els seus tallers entren als centres. No deixa de ser un projecte educatiu en el qual treballen el pensament crític. “Parlem de discriminació, d’extrema dreta,… Sí que entra un discurs polític però és que, al final, l’aposta clau que fem és la d’introduir a través de l’art i la creativitat, el llenguatge poètic. Això és diferent al que es treballa als centres!”. I és seguint aquesta via que Versembrant fa camí. Treballen habilitats, tècniques i recursos mètrics amb la rima. Sembla complicat però “és que venim d’aquest món i ens posem la gent a la butxaca. Sense pretensions, eh!”.\nA Txarango el pas a cooperativa els ha permès tenir un sou mensual “que genera el grup i que són reserves per a quan parem. Això sí que és una cosa que els grups de música hem de tenir present, quan pares per fer un disc i per fer projectes. La remuneració va en funció del treball i no ens repartim els beneficis a finals d’any. Aquestes coses no les podríem fer si no fóssim cooperativa”.\nFoto de família dels Txarango a l’estudi de gravació Foto: Bernat Almirall\nSón conscients de les dificultats que es viuen en l’àmbit de la cultura, i en el de la música en particular, “és que hi ha molta inestabilitat, moltes èpoques que no tens ‘bolos’, i si has de pagar la Seguretat Social de deu persones si estàs parat, els costos són molt elevats. Crec que és un valor afegit ser cooperativa i, tot i que nosaltres som pioners aquí, hi ha molta gent que encaixa en aquest model. El 90% dels grups de música que conec no tenen una visió capitalista del món, és a dir, que l’economia social i solidària els encaixa molt més”. Àlex Pujols ho té clar i, en aquest sentit, sentencia que “aquesta també és una de les grans armes del cooperativisme, que si vas fent xarxa acabes generant llocs de treball per cobrir les necessitats que tens”.\nColze a colze per sumar\nI és que la necessitat d’intercooperar i articular projectes compartits –no només dins la pròpia cooperativa sinó amb d’altres projectes- ve acompanyada del fet de sentir-se part d’una altra manera d’entendre i viure la cultura. “Sí, treballem força amb d‘altres cooperatives en funció dels projectes”, sosté Marc Garcés. “El consum amb Som Energia, ara hem engegat unes iniciatives també amb Tandem Social i amb CoopSalut. Per la Fira Literal treballem amb l’impremta Foli Verd de Gràcia, intentem fer projectes conjunts amb editorials cooperatives com Pol·len, Contrabandos o Sembra Llibres… Hi ha una relació mercantil però també existeix la vinculació política”.\nLa cinquena edició de la Fira Literal va reunir editorials, llibreries, autors i lectors a l’antic complex de la Fabra i Coats. Foto: Oriol Clavera\nDarrerament, des de Cultura21 s’han implicat en una iniciativa de magnitud com és la Festa del Riu de Manresa, “i això demostra que estem implicats en el món de l’economia social, no només som cooperativa per una qüestió jurídica. Hem de fer xarxa. Hem entrat a la XES i participem a la FESC i som sòcies de Coop57; ara que hem crescut aquesta és una de les nostres apostes. Ara que som gent, destinem esforços a això. I és que, a més, tot és útil. Impulsar projectes com la Festa del Riu ens aporta, alhora, la garantia que suposa estar recolzats per gent amb anys d’experiència, amb projectes sòlids. També treballem molt amb l’Ateneu Cooperatiu de la Catalunya Central i això és molt important per tal que tothom et tingui en compte, perquè vegin que el teu és un projecte solvent i en creixement”.\nLa presència dels diferents Ateneus Cooperatius repartits al llarg del territori és cabdal per a l’arrencada i manteniment de les diferents iniciatives. A Txarango l’acompanyament els el va fer l’Ateneu Cooperatiu del Baix Llobregat i, ja en la fase final, l’Ateneu Cooperatiu de la Catalunya Central. I també el Projecte Singulars, que com els Ateneus penja del Programa d’Economia Social de la Generalitat, és un pilar cabdal on es poden agafar diferents projectes per créixer. És el cas de Cultura21 i també de Versembrant, “el Projecte Singulars ens ha permès accelerar el procés de constitució”, apunta Llonch.\nPau Llonch amb unes alumnes d’un dels tallers de rap de Versembrant Foto: Versembrant\nLa llista de cooperatives culturals és llarga i s’hi sumen noms –per dir-ne només alguns- com els de la discogràfica Propaganda del Fet o grups musicals com Zoo, Ebri Knight, The Penguins i les Balkan Paradise Orchestra, que han compartit coneixement i assessorament amb Txarango. També l’Harmonia de Sant Andreu, l’Ateneu Popular de Nou Barris o la Casa Orlandai a Sarrià, La Ciutat Invisible, La Carbonera, Drac Màgic, Metromuster, Coop de Circ, L’Escola de Música del Palau, Quesoni a Cardedeu, Tinta Invisible o L’Apostrof són referents en diferents àmbits culturals.\nI a França, amb la Coopérative d’Activité et d’Emploi Culture o els pols territorials de cooperació econòmica de la cultura, a Bèlgica amb SMart Coop, a Itàlia amb CoopeCulture, al Canadà amb Stocksy United, a Gran Bretanya amb Cultural Coops o amb les Trobades Internacionals de Cooperatives de Cultura que es fan a Xile, l’Argentina i l’Uruguai.\nHereves d’experiències reeixides com Abacus o les capçaleres del grup SOM\nLes noves cooperatives culturals segueixen l’estela d’altres de més consolidades i molt més recorregut, com poden ser Abacus o el grup SOM, l’antiga cooperativa Cultura 03. Abacus, cooperativa nascuda el maig de 1968 a partir de la iniciativa d’un grup de mestres i famílies vinculats a l’Associació Rosa Sensat per facilitar l’accés a productes de qualitat i a bon preu per a l’educació, la cultura i l’esbarjo, té actualment 926.000 socis de consumi 541 socis de treball, a més de 49 botigues distribuïdes en 37.845 metres quadrats de superfície de venda.\nAbacus també és una de les cooperatives beneficiàries del programa Singulars de la Generalitat d’aquest any, amb un projecte per incorporar nous usos a les botigues per oferir a les organitzacions ciutadanes, a la comunitat escolar i a les iniciatives d’economia social i solidària un espai pròxim on trobar-se, oferir serveis i productes i desenvolupar-hi activitats.\nPer la seva part, SOM, després de deu anys com a Grup Cultura 03, es refunda el 2016 amb la voluntat d’unir esforços i implicar-se en la construcció d’una indústria cultural sòlida i al servei del país. Ara mateix SOM es presenta com la cooperativa catalana líder en els sectors de la cultura, l’edició i la comunicació. Aglutina algunes de les marques més importants del país dedicades a la producció de continguts culturals, editorials i audiovisuals en diferents formats. Entre aquestes marques hi ha Sàpiens, Cuina, Descobrir, Ara Llibres, Amsterdam, les capçaleres dels diaris Som o Batabat.\nEls Taxarango treballant a l’estudi de gravació Foto: Bernat Almirall\nDe fet, tot i el bon moment actual de les cooperatives culturals, al llarg de la història ja trobem referents com el de l’Agrupació Cultural Cooperativista de l’any 1925 a Barcelona, una associació de grups culturals obrers i cooperativistes que practicaven el teatre popular o impulsaven diferents disciplines com l’aprenentatge de llengües, l’educació física o l’excursionisme. Més endavant, al llarg dels anys seixanta i setanta, ja a l’ocàs del franquisme, van aparèixer multitud d’iniciatives associades a la contracultura i als nous formats com ara llibreries, grups teatrals o companyies de dansa. Van ser la llavor de la llarga llista que s’ha estès arreu del territori, molt més enllà de Barcelona, provocant l’aparició de projectes com els de Txarango, al Ripollès; Versembrant, a Sabadell, o Cultura 21, a Manresa.\nAnteriorEntrada anterior:Agenda del 23 al 29 de setembre de 2019 de la Xarxa d’Ateneus Cooperatius #economiasocial #cooperativa #XACSegüentEntrada següent:[Jornada] Les cooperatives d’habitatge i els instruments financers de les cooperatives, a l’ICAB


L'Audiència deixa en llibertat el jove de Llagostera empresonat pels aldarulls a Girona - El Gerió Digital\nLi ordena mesures cautelars\nLa Secció Quarta ha estimat el recurs d'apel·lació interposat per la defensa del noi, representat per l'advocat Manel Mir, que al·legava que no hi havia risc de fugida ni de reiteració delictiva. També subratllava que no hi havia constància de l'existència objectiva de la pedra que suposadament hauria llençat a un agent de policia.\nPer tot plegat, l'Audiència deixa el jove en llibertat provisional, li ordena que comparegui als jutjats cada quinze dies, li retira el passaport (tot i que no en té) i li prohibeix sortir de l'espai Schengen.\nTres joves més continuen a la presó\nEl jove està acusat de dos delictes agreujats de desordres públics i atemptat a agent de l'autoritat, a més d'un tercer delicte de lesions lleus per, suposadament, haver llançat una pedra contra un agent antiavalots. Dels cinc empresonats a Girona pels disturbis, tres continuen a presó. La setmana passada, l'Audiència de Girona va desestimar els recursos d'apel·lació interposats per les seves defenses, i va decidir mantenir-los entre reixes fins que el seu cas no arribi a judici.


Inici / Ordinacions i Reglaments / Reglament agents de circulació\nREGLAMENT INTERN DEL SERVEI DE CIRCULACIÓ DEL COMÚ D’ESCALDES-ENGORDANY\nEls agents de circulació comunals es regeixen pels principis establerts a la Llei 8/2005, del 21 de febrer, que en l’article 34.1 estableix l’obligació dels comuns d’aprovar un reglament propi, d’acord amb la legislació vigent i amb les normes essencials que la Llei reserva a la Comissió Interparroquial dels Serveis de Circulació.\nLa Llei delega al Reglament la regulació específica de l’estructura i l’organització interna dels membres del Servei de Circulació de cada parròquia, els requisits complementaris derivats de la Comissió Interparroquial dels Serveis de Circulació en matèria d’accés i de formació, de la jornada laboral, de l’horari, dels permisos, de les vacances, de la graella salarial i de la formació d’àmbit parroquial, i la regulació general que complementi les disposicions de la Llei. La Llei deixa, però, a criteri de cada comú la regulació d’un règim d’atorgament de distincions i de recompenses, la regulació de l’edat que permetrà als membres del Servei de Circulació tenir una situació administrativa especial anomenada 'de segona activitat', la regulació de l’ampliació de les funcions del cap de Servei de Circulació i de l’auxiliar del Servei de Circulació.\nEn aquest sentit, aquest Reglament desenvolupa tant els preceptes de la Llei que necessiten un desenvolupament reglamentari obligatori, com aquells altres amb una regulació que es deixa a discreció del Comú, amb la finalitat d’adaptar la Llei al Servei de Circulació de la parròquia d’Escaldes-Engordany. Per tant, els membres del Servei de Circulació del Comú d’Escaldes-Engordany es regulen per les disposicions establertes a la Llei 8/2005, dels agents de circulació comunals, del 21 de febrer, per l’ Ordinació comunal de la funció pública, per aquest Reglament i per la resta de la legislació vigent que els sigui aplicable. No obstant això, la regulació d’aquest Reglament s’ha de complementar amb les instruccions, circulars, ordres del Servei i la resta de disposicions de compliment obligat per part dels seus membres que el cap de Servei consideri oportú i que estableixin pautes per a l’organització i el desenvolupament del servei.\nArticle 1.- Denominació oficial El Servei de Circulació i Atenció Ciutadana del Comú d’Escaldes-Engordany passa a denominar-se 'Servei de Circulació Comunal' i els seus membres, 'agents de circulació comunals'.\nArticle 2.- Naturalesa El Servei de Circulació és d’àmbit comunal, uniformat i amb estructura i organització jerarquitzada.\nArticle 3.- Àmbit d’actuació L’àmbit d’actuació territorial dels agents de circulació comunals se circumscriu al territori de la parròquia d’Escaldes-Engordany, sense perjudici de les excepcions previstes a l’article 4 de la Llei 8/2005 dels agents de circulació comunals.\nArticle 4.- Estructura\n1. El Servei de Circulació s’estructura en les escales i càrrecs següents:\na) Escala superior, que comprèn els càrrecs de cap i sots-cap.\nb) Escala tècnica, que comprèn els càrrecs d’oficial i caporal.\nc) Escala bàsica, que comprèn els càrrecs d’agent de primera, agent i auxiliar.\n2. El Comú determina en cada moment, i en funció de les necessitats del servei, el nombre d’agents del Servei de Circulació i les places i càrrecs que s’han de proveir.\nArticle 5.- Adscripció del personal tècnic i/o administratiu Es pot adscriure al Servei de Circulació personal tècnic i/o administratiu per desplegar les funcions pròpies de llurs categories professionals. Aquest personal dependrà del cap de Servei. Les disposicions d’aquest Reglament no són d’aplicació a aquest personal, que està sotmès al règim general establert a l’Ordinació de la funció pública.\nArticle 6.- Composició del Servei de Circulació\n1.- El Servei de Circulació està integrat per seccions i subdividit en unitats, les quals seran determinades en l’organigrama aprovat pel Comú.\n2.-Les seccions corresponen als grans grups operatius i dins hi figuren les unitats, les quals corresponen a les diverses àrees especialitzades.\n3.- Les seccions i unitats que formen l’estructura funcional del Servei s’adequaran a les necessitats de la parròquia i segons l’organigrama aprovat pel Comú.\nArticle 7 .- Funcions dels auxiliars del Servei de Circulació L’auxiliar del Servei de Circulació té les funcions que li atorga l’article 24.2 de la Llei dels agents de circulació comunals més les altres que el Comú els atribueixi normativament.\nArticle 8.- Funcions dels agents de circulació comunals. A més de les funcions establertes a l’article 11 de la Llei 8/2005, corresponen als agents de circulació comunals, en el seu àmbit d’actuació, les funcions que el Comú els atribueixi normativament.\nArticle 9.- Funcions del cap del Servei A més de les funcions establertes a l’article 19 de la Llei 8/2005, correspon al Cap de Servei, en el seu àmbit d’actuació, les funcions i competències següents:\n- Dirigir i coordinar els comandaments sota el seu càrrec.\n- Analitzar, detectar i proposar aspectes que permetin una millora organitzativa del servei amb l’objectiu d’optimitzar els recursos materials, humans i tècnics.\n- Vetllar per la correcta aplicació del pla de formació d’àmbit parroquial i la formació continuada dels agents de circulació comunals.\n- Vetllar perquè la comunicació interna i els canals jeràrquics funcionin, de manera que les instruccions particulars, ordres de servei, circulars generals, normes d’actuació i altres assumptes que afectin el servei quotidià, arribin a tots els agents.\n- Iniciar el procediment d’obertura d’expedients disciplinaris per faltes lleus i comunicar al Comú, mitjançant informe, la comissió de faltes considerades greus o molt greus.\nArticle 10.- Funcions del sots-cap de Servei Les funcions del sots-cap de servei dins del seu àmbit d’actuació són:\n? Substituir el cap de Servei de Circulació en cas d’absència.\n? Complir qualsevol funció que, dins l’àmbit de les seves competències, li pugui encomanar el cap o en el seu defecte, el cònsol major o càrrec en qui es delegui.\nArticle 11.- Funcions de l’oficial Les funcions de l’oficial dins del seu àmbit d’actuació són: - Dirigir i organitzar el personal al seu càrrec.\n- Assumir totes les altres funcions que li siguin encomanades pels seus superiors.\nArticle 12.- Funcions del caporal El caporal desenvolupa les funcions següents:\n- Organitzar el personal al seu càrrec.\n- Assumir totes les funcions que li siguin encomanades pels seus superiors.\nArticle 13.- Funcions del comandament de servei Les funcions del comandament de servei han de ser exercides per un agent amb grau d’oficial o caporal, i en cas d’absència, pel càrrec jeràrquic immediatament inferior que designi el cap de servei. El comandament de servei és el responsable del seu torn de servei.\nArticle 14.- Transmissió d’ordres i informació La transmissió d’ordres es fa habitualment de forma verbal, si bé es poden donar per escrit les ordres que, per raó de la seva transcendència i complexitat, així ho requereixin. Els informes i sol·licituds relatius al Servei es faran seguint el conducte establert per cada cas mitjançant circular interna del cap de Servei.\nArticle 15.- Accés al Servei de Circulació .\n1- L’accés al Servei de Circulació es fa superant les proves selectives efectuades pel Comú. Només podran prendre part en les proves esmentades els candidats que compleixin els requisits establerts per les bases de la convocatòria, que han de ser, a més dels establerts a l’article 22 de la Llei, els següents:\na) Tenir entre 18 i 40 anys.\nb) Tenir el títol acreditatiu de graduat escolar o ensenyament obligatori.\nc) Tenir, com a mínim, coneixements lingüístics del nivell A de català.\nd) Tenir el permís de conduir de la classe B1.\ne) Presentar un certificat mèdic que acrediti, d’acord amb els paràmetres establerts pel Servei de Medicina Legal i Forense, no patir cap malaltia que li impedeixi dur a terme l’exercici de les seves funcions. –\n2- Els candidats han de superar les proves de selecció, que han de tenir els continguts següents:\n- Prova escrita per valorar els coneixements d’àmbit parroquial, d’institucions andorranes i del Codi de la circulació.\n- Prova oral de llengua catalana.\n- Proves físiques.\n- Entrevista. El Comú lliura, juntament amb les bases de la convocatòria, el temari corresponent a la prova escrita, així com el contingut de la prova física.\n3.- Els candidats seleccionats per cobrir les places són auxiliars del Servei de Circulació, els quals han hagut de superar la formació d’àmbit parroquial inicial designada pel Comú en les bases de la convocatòria.\nArticle 16. El Comitè Tècnic de Selecció El Comitè Tècnic de Selecció és l’encarregat d’avaluar les proves d’accés i de promoció dels aspirants que s’hagin presentat a la convocatòria de l’edicte corresponent. - A més de les persones que d’acord amb l’article 20 de la Llei dels agents de circulació, composen el Comitè Tècnic de Selecció, es poden incorporar al Comitè experts externs a l’Administració comunal quan els coneixements o les competències exigibles per a l’ocupació adequada de la plaça ho aconsellin. Finalitzat el procés selectiu, el Comitè Tècnic de Selecció ha de proposar a la Junta de Govern el candidat o candidats que hagin obtingut la millor qualificació global de les proves realitzades d’acord amb les bases de la convocatòria.\nLa Junta de Govern decideix entre els candidats proposats els que consideri més adequats per ocupar les places.\nArticle 17.- Carrera professional A més de les condicions establertes als articles 29, 30 i 31 de la Llei dels agents de circulació, la promoció a agent de primera, escala tècnica i escala superior es produeix mitjançant concurs intern i després d’haver superat els cursos específics de perfeccionament o especialització que s’estableixin per cada cas.\nEn tots els casos la promoció s’efectua sempre entre els titulars dels càrrecs immediatament inferiors al càrrec a proveir.\nArticle 18 .- La formació d’àmbit parroquial La formació d’àmbit parroquial està composta per:\n- Formació d’àmbit parroquial inicial.\n- Formació d’àmbit parroquial continuada.\n1.- La formació d’àmbit parroquial inicial és la formació programada pel Comú per a l’accés al càrrec d’auxiliar del Servei de Circulació de la parròquia. El contingut d’aquesta formació és d’història i geografia de la parròquia, coneixement dels carrers, llocs emblemàtics i edificis oficials de la institució comunal i de les seves autoritats, així com de la normativa que afecta els Serveis de Circulació, en especial el Codi de la circulació.\n2.- La formació d’àmbit parroquial continuada és la que el Comú estableix per millorar les capacitats, aptituds i habilitats dels membres del Servei de Circulació de la parròquia. Tots els agents i comandaments han d’assistir obligatòriament a les sessions de formació que es determinin en el programa anual.\nArticle 19.- Formació específica\n1.- La formació específica té l’objectiu d’incidir sobre continguts monogràfics en qualsevol matèria vinculada a les diverses destinacions que requereixen una formació especialitzada.\n2.- El Comú és l’òrgan competent per aprovar els cursos específics destinats a la promoció en la carrera professional proposats en el Pla de formació per la Comissió Interparroquial dels Serveis de Circulació.\nArticle 20.- Creació del Registre de Dades Professionals\n1.- Es crea el Registre de Dades Professionals, que centralitza totes les dades sobre la situació professional dels membres del Servei de Circulació del Comú d’Escaldes-Engordany.\n2.- El Departament de Recursos Humans del Comú d’Escaldes-Engordany és l’únic habilitat per gestionar aquest Registre i ha de vetllar per adoptar totes les mesures necessàries per assegurar la protecció i el caràcter confidencial de les dades que s’hi continguin.\nArticle 21.- Contingut del Registre El contingut del registre estarà format per :\na) Dades personals: Nom i cognoms Número de passaport o document d’identitat Data i lloc de naixement Domicili i telèfons de localització\nb) Dades professionals: Número d’identificació professional Data, d’ingrés i promocions Anotacions anyals i documentació de les valoracions del sistema de gestió de l’acompliment. Cursos i activitats professionals realitzades Felicitacions, distincions i condecoracions Permisos de conduir, categoria i període de validesa. Situacions especials Canvis de destinació Baixes per malaltia o lesió i indisposicions Permisos i vacances Expedients disciplinaris Els membres del Servei de Circulació tenen dret a consultar el Registre de Dades Professionals que els afecten.\nArticle 22 .- Drets Més enllà dels drets especialment reconeguts a la Llei 8/2005 dels agents de circulació, del 21 de febrer, tots els membres del Servei de Circulació, com a representants directes de l’autoritat comunal, tenen dret a :\n? Rebre un tracte digne i adequat.\n? Fer suggeriments o sol·licitar informació sobre els serveis, horaris o qualsevol altre aspecte relacionat amb les seves funcions. Aquest dret s’ha de realitzar mitjançant l’exposició, verbal o per escrit al comandament immediat, o bé seguint les altres vies que el cap del Servei estableixi.\n? Formular peticions o queixes per escrit prop del comandament immediat i rebre una resposta per escrit motivada i dins d’un termini raonable.\n? No quedar-se més de 3 hores consecutives regulant el trànsit al mateix punt fix, si no és en circumstàncies excepcionals, que ha de justificar de manera motivada el seu superior immediat en l’informe pertinent.\nArticle 23.- Obligacions Més enllà de les obligacions especialment assignades a l’article 11 de la Llei 8/2005 dels agents de circulació, del 21 de febrer, els agents de circulació, els agents han de:\n? Mantenir una actitud digna i diligent davant el servei, i abstenir-se de fer cap acte que en perjudiqui la imatge individual o col·lectiva.\n? Tractar els ciutadans amb respecte i consideració.\n? Informar el superior jeràrquic sobre totes les incidències que es produeixen durant el servei.\n? Efectuar les comunicacions per l’emissora utilitzant missatges breus i concisos, i tenint cura de les expressions utilitzades.\n? Ajustar la seva actuació al principi de col·laboració amb el Cos Policia i el de bombers.\nArticle 24 .- Segona activitat A més dels requisits establerts a l’article 39 de la Llei dels agents de circulació comunals, es considera en segona activitat l’agent del Servei de Circulació que hagi arribat a l’edat de 60 anys.\nArticle 25.- Permisos Són aplicables al personal del Servei de Circulació els permisos administratius previstos per al Cos General del Comú d’Escaldes-Engordany.\nArticle 26 .- Vacances\n1.- Tots els membres del Servei de Circulació tenen dret, amb caràcter general, a vint-i-cinc dies hàbils de vacances retribuïdes cada any.\n2.- Les vacances s’han de fer en els períodes habilitats, que han de ser els que menys perjudiquin el servei públic. A l’inici de cada any, la Junta de Govern determina les dates en què el dret a vacances pot ser restringit.\n3.- El període de vacances no fet durant l’any natural a què correspongui, i com a màxim fins al 31 gener de l’any immediat següent, no pot acumular-se en anys posteriors.\nArticle 27.- Manual de comportament i de servei La junta de Govern ha d’establir, mitjançant circular interna, les conductes a observar durant la prestació de servei d’acord amb la proposta tramesa pel cap de Servei.\nArticle 28 .- Incompatibilitats La condició de membre del Servei de Circulació és incompatible amb l’exercici de cap altra activitat pública o privada, amb l’excepció de les activitats excloses per la legislació que, en cada moment, reguli les incompatibilitats del personal adscrit a la funció pública del Cos General del Comú.\n1.- La jornada ordinària de l’agent de circulació és de vuit hores, però el servei es presta durant les 24 hores del dia repartit en torns. Pel que fa a les normes reguladores de la jornada laboral, cal atenir-se, s’estarà, en tot allò no previst a la normativa comunal, al que estableix la Llei sobre el contracte de treball.\n2.- Per les peculiaritats pròpies del servei, les jornades i els horaris es distribueixen en funció de les seves necessitats.\n3.- En tots els casos en què l’interès públic ho requereixi, tot el personal està obligat a la prestació del servei fins que cessin els motius determinants de l’emergència o la necessitat, o bé fins que les circumstàncies permetin els relleus.\nArticle 30.- Canvis de torn i dies de festa El repartiment de torns i dies festius s’ha de fer a través dels plans horaris que els agents tenen a la seva disposició amb tres mesos d’antelació. No obstant això, es poden produir canvis de torn o de dies de festa per necessitats del servei sempre que es comuniquin als interessats amb 72 hores d’antelació, llevat de casos extraordinaris o emergències greus. Amb la mateixa antelació s’han de sol·licitar els canvis, quan són per interessos particulars dels membres del Servei de Circulació.\nArticle 31 .- La uniformitat La uniformitat es compon del conjunt de peces que constitueixen cadascun dels uniformes i els distintius, l’equip i altres complements de què es disposa per dur a terme les diverses activitats i funcions que ha de desenvolupar el Servei de Circulació.\nArticle 32 .- Utilització de l'uniforme i dels complements\n1.- Tots els agents de circulació, sempre que estiguin de servei, han de portar la indumentària completa que pertoqui, que ha d’estar en perfectes condicions d’ús i de neteja.\n2.- L’uniforme de gala s’ha de portar en els actes oficials i públics en què s’exigeixi. També pot portar-se en els actes socials en què les circumstàncies ho aconsellin..\n3- En cap cas no es pot utilitzar l’uniforme, els seus complements o qualsevol material o elements propis del servei per a fins particulars.\n4.- La placa i el número d’identificació s’han de portar sempre visibles i en perfecte estat de conservació.\n5.- La gorra o peça de cap que correspongui s’ha d’utilitzar sempre que es presti servei a l’exterior dels edificis o vehicles, i en totes les ocasions en què per raons protocol·làries o especials així es determini.\n6.- Les agulles o els passadors, quan se’n portin, han d’anar col·locats sobre la butxaca dreta de la caçadora, jaqueta curta o camisa, o en un punt similar a la resta de peces que no tenen butxaca.\n7.- Amb la finalitat de vetllar per la imatge del Servei, els comandaments efectuen les revistes d’uniformitat que estimin necessàries.\nArticle 33.- Uniformitat estacional i d’unitat\n1.- La uniformitat es porta d’acord amb l’estació que correspongui, i eventualment, quan les circumstàncies meteorològiques del moment ho aconsellin, el Comandament de Servei pot autoritzar que s’ajustin les peces del vestuari a les condicions meteorològiques. No obstant això, mitjançant circular interna es determina el moment exacte del canvi i la composició de les peces de l’uniforme corresponents a cada destinació.\nArticle 34 .- Material\n1.- El material assignat, ja sigui el vehicle, l’emissora o qualsevol altre s’ha de mantenir en tot moment en perfecte estat de revista, i la seva utilització s’ha d’adaptar a la normativa vigent i especialment als preceptes continguts en aquest Reglament.\n2.- En cas de pèrdua o deteriorament greu del material o de danys en les instal·lacions, s’investiguen els fets i, si escau, es procedeix a la incoació del expedient disciplinari corresponent. L’agent responsable dels danys s’ha de fer càrrec del cost econòmic de la reposició del material o de la reparació dels danys causats, sempre que la resolució de l’expedient sigui sancionadora.\n3.- Els agents, durant la prestació del servei, no poden dur ni utilitzar cap material que no sigui reglamentari.\nArticle 35 .- Vehicles Els agents que tinguin assignat qualsevol vehicle del Servei han de vetllar en tot moment perquè sempre estigui en les condicions adequades d’utilització.\nArticle 36.- Emblemes\n1.- Els emblemes tenen com a finalitat la identificació de les persones que formen part del col·lectiu del Servei de Circulació.\n2.- Hi ha tres tipus d’emblema: - la placa i el número d’agent - l’emblema de la gorra - els emblemes del braç\n3.- No es poden utilitzar més emblemes que els autoritzats.\nArticle 37.- Ubicació d’emblemes i distintius\n1.- La placa és l’emblema que identifica els membres del Servei de Circulació, i s’ha de portar permanentment a la part superior del pit centrada sobre la butxaca esquerra de la caçadora, jaqueta curta o camisa, o en un punt similar a la resta de peces que no tenen butxaca.\n2.- El número d’agent s’ha de portar centrat sota la placa o a la mateixa placa.\n3.- L’emblema de braç corporatiu es porta sobre la màniga esquerra. Cada Secció pot portar a la màniga dreta el seu emblema propi.\nArticle 38 .- Distintius de grau\n1.- Els distintius de grau assenyalen la categoria jeràrquica dels diversos comandaments del Servei de Circulació.\n2.- Aquests distintius i la seva col·locació, per a cadascuna de les escales i càrrecs, són els que es determinin mitjançant acord de la Junta de Govern.\nArticle 39 .- Carnet professional\n1 - Els membres del Servei de Circulació han d’estar dotats d’un carnet professional específic, que inclogui fotografia, nom i cognoms, número professional, categoria i escut del Comú.\n2-. És obligatori portar el carnet professional sempre que s’estigui de servei i exhibir-lo en l’exercici de les seves funcions, quan sigui requerida la identificació.\nArticle 40. Classificació professional El sistema de classificació professional del Servei de Circulació de la parròquia inclou els grups següents.\nGrup A: integra els lloc de treball de l’escala superior i comprèn els càrrecs de cap i sots-cap\nGrup B: integra els llocs de treball de l’escala tècnica, i comprèn els càrrecs d’oficial i caporal.\nGrup C: integra els llocs de treball de l’escala bàsica, i comprèn els càrrecs d’agent de primera, d’agent i d’auxiliar del Servei de Circulació.\nArticle 41.- Distincions\n1.- Els membres del Servei de Circulació poden ser distingits a proposta del seu superior en reconeixement d’un acte exemplar esdevingut en compliment de l’exercici de les seves funcions.\n2.- Els membres del Servei de Circulació que hagin prestat el servei al cos de manera ininterrompuda durant un període de 20 anys reben una distinció en concepte d’antiguitat.\n3.- Les distincions establertes a l’apartat primer d’aquest article poden ser considerades com a mèrits en les convocatòries de promoció i en els concursos de provisió de llocs de treball i han de constar en el Registre de Dades Professionals.\nArticle 42.- Règim disciplinari El règim i procediment disciplinari aplicable als membres del Servei de Circulació del Comú d’Escaldes-Engordany és el que estableix el títol IV de la Llei 8/2005, dels agents de circulació comunals del 21 de febrer.\nDISPOSICIÓ ADDICIONAL. La graella salarial pròpia del Servei de Circulació, és la que figura a l’annex 1 d’aquest Reglament.\nDISPOSICIÓ TRANSITÒRIA Les persones que a la data de l’entrada en vigor d’aquest reglament estiguin fent les funcions de sots-cap passen a ocupar, d’acord amb la nova estructura i organització del Servei de Circulació, el càrrec de caporal.\nDISPOSICIÓ DEROGATÒRIA Queden derogades totes les disposicions comunals que s’hagin pogut dictar en relació amb el Servei de Circulació amb anterioritat a aquest Reglament.\nDISPOSICIÓ FINAL Aquest Reglament entra en vigor la data en què sigui publicat al Butlletí Oficial del Principat d’Andorra.\nEscaldes-Engordany, Casa Comuna, 16 d’abril de 2007\nReglament de la Gestió de l'acompliment


Admin, Autor a Etg Racing\nEn breu comença el Curs de Mecànica de Competició, però encara ets a temps de matricular-t’hi. Tu també pots formar part de l’escuderia ETG Racing. Clica el següent enllaç i informa’t ➡ http://bit.ly/1Oqb1TU…\nSegueix als nostres pilots que tenen #Instagram a la xarxa social més famosa de fotos! 📷 Et sorprendran les seves espectaculars imatges!…\nCalendari Campionat d’Espanya de Velocitat 2016\nEl secretari general de l’Esport, Ivan Tibau, i el representant territorial de l’Esport a Girona, Josep Pujols, han visitat ETG Racing (Escola Tècnica Girona) al llarg del matí d’avui dimarts 13 d’octubre. La visita s’ha dut a terme per explicar detalladament el projecte global del centre, així com el funcionament i la metodologia de les…\nAcompanya l’equip ETG Racing a l’última cursa a Navarra\nArriba la recta final, on tot està en joc, i és per això que mecànics i pilots d’ETG Racing necessiten el teu suport! El 17 i 18 d’octubre tindrà lloc l’última cursa del CEV, al circuit de Navarra, on es determinaran les classificacions finals de les diferents categories. Per a l’ocasió, ETG Racing (Escola Tècnica…\nXavier Pinsach es continua consolidant com a promesa del món del motociclisme, i és que ha estat convidat per part de l’escuderia italiana ASD Racing Team Lorini a participar a la penúltima prova del Campionat del món de Super Sport 600 que tindrà lloc el pròxim cap de setmana (2, 3 i 4 d’octubre) a…\nETG Racing (Escola Tècnica Girona) viurà de primera mà i molt intensament, la nova edició de l’European Junior Cup by Honda, ja que l’alumne i pilot Xavier Pinsach ha sigut convidat a participar com a wild card en la seva setena cita aquest 20 de Setembre a Xerès. El pilot de l’escuderia gironina, amb només…\nGas a Alcarràs!\nEl pròxim diumenge 28 de juny se celebra el Campionat d’Espanya de Velocitat al Circuit d’Alcarràs i et necessitem al nostre costat. Volem tenyir les grades de blau per donar el màxim suport als nostres pilots i poder aconseguir uns magnífics resultats. Per això hem organitzat un autobús per anar tots junts cap al Circuit d’Alcarràs…\nET RACING, la moto “made in” ETG aconsegueix el primer éxit!\nMoltes hores de treball, esforç i dedicació per part de tot l’equip humà del curs de Mecànica de Competició de l’Escola Tècnica Girona ETG Racing han permès recollir el primer fruit en forma de pòdium. La moto dissenyada, construida, i desenvolupada als tallers de ETG RACING, sota la tutela de l’Albert Torras i en Toni…\nETG Racing (Escola Tècnica de Girona) ha quedat més que satisfeta amb la segona posició de Pinsach sortint de la Pole a Superstock/Open600, a més d’una primera posició per Artigas y una quarta per Ruda a Moto 4. Jerez ha acollit avui la segona prova pel Campionat d’Espanya de Velocitat, certamen promogut per la Real…


Lectura d'una carta de suport mutu per a les dones que pateixen violències per commemorar el 25-N | Nova Ràdio Lloret\nImatge promocional de l'acte (PLAC)\nUn grup de dones lloretenques de diferents nacionalitats han escrit una carta conjunta, que llegiran aquesta tarda (18h) a la Plaça de la Vila.\nUn grup de dones de diferents nacionalitats i religions han decidit unir esforços i redactar una carta conjunta de suport mutu per a totes les dones que pateixen violències. La iniciativa l’ha impulsat el Pla Local de Ciutadania, amb el suport del Pla de desenvolupament comunitari, la Tarda Jove, l’associació l’Aurora, l’Espai Famílies i Càritas Lloret.\nLes dones que han participat en el projecte han estat un mes treballant-hi i han traduït la carta a cinc idiomes per poder arribar al màxim de dones possible.\nUna de les trobades per preparar la carta (PLAC)\nUna tècnica comunitària, Lobna Dahech, explica que l’objectiu és mostrar ple suport a totes les dones que pateixen algun tipus de violència.\n“Amb aquesta carta no volem exigir res a les dones, només dir-los: Estem amb vosaltres i la lluita és de totes”\nLa lectura es complementarà amb una performance per denunciar els assassinats per violència de gènere. En aquest sentit, les organitzadores lamenten que, en el conjunt de l’Estat espanyol, oficialment només hi ha comptabilitzades 37 víctimes, quan la xifra real arriba a les 66. Per això elles posaran 66 sabates, una per a cada dona, i també sis sabates petites per denunciar la violència vicària.\n“Posarem 66 sabates amb el nom de dones assassinades per violència de gènere i 6 sabates d’infants per denunciar la violència vicària”\nLa regidora de Benestar i Família, Arantxa Jiménez, creu que és molt positiu que s’impulsin iniciatives com aquesta, que contribueixen a sensibilitzar la població.\n“Tot el que sigui visibilitzar i sensibilitzar la ciutadania és molt positiu i cal dir prou a aquest sistema patriarcal”\nLa lectura conjunta de la carta de suport mutu a les dones que pateixen violències i la performance començaran a les sis de la tarda a la Plaça de la Vila. En cas de pluja, l’acte es traslladaria a la sala de plens de l’Ajuntament.\nArticle anteriorLloret recupera l’arbre de Nadal i amplia les zones amb enllumenat\nArticle següentLloret de Mar se suma al 25-N i ‘Trenca amb el masclisme’


transport públic: CARTELL DE LES SANTES 2020.- MARTA FLORIACH\nLa primera visió que vaig tenir del cartell de les Santes 2020, realitzat per Marta Floriach va ser esfereïdora. Era al web de Cultura en l’apartat de notícies i era minuts després d’haver estat presentat. Era una fotografia no frontal i sí en un angle inversemblant, que a més de no mostrar correctament el cartell, presentava uns tons marronosos que després he pogut veure no s’assemblen en res a la paleta original. Una veritable vergonya, i més en el web oficial de Cultura. En veure’l en la transmissió de Mataró Audiovisual el meu esperit es va asserenar i la visió va canviar, ja que sense ser un gran cartell presentava unes lectures suficients com per aprovar-lo amb nota digna.\nRecolzat en una paleta cromàtica prou viva per el de càlida i agosarada, encara que caldrà veure com quedarà en la seva reproducció final, Floriach estableix unes figures zoomòrfiques que el món local, sempre necessitat de referències festives pròpies, lligarà amb Robafaves, la geganta, la Momerota i l’àliga, que semblen estar en una celebració festiva. El conjunt ve envoltat d’un munt d’elements i signes de referència iconogràfica local per arrodonir el treball i que sigui de més fàcil digestió per a una majoria ciutadana generalment poc lligada al món de l’art i la plàstica.\nUn treball més plaent en el concepte que no pas en la realització , molt decantada vers la vesant feista de la nova figuració contemporània , alhora que el fet de presentar tal munt de signes d’identitat santera, va més enllà del reduccionisme habitual dels cartells de la festa major mataronina per seguir la tendència del cartell de l’any passat de Jaume Simon, amb les icones mataronines que presentava, i per tant es confegeix com un cartell de lectura exclusiva per a mtv’s.\nPersonalment penso que hauria estat millor,- i més tenint en compte que es tracta d’un cartell-, accentuar una depuració del conjunt , amb una eliminació de detalls anecdòtics alhora que potenciar la intensitat dels elements claus del mateix. Un cartell més net i polit que remarqués la seva intencionalitat festiva.\nIgualment crec que caldria establir uns criteris amb la tipografia dels cartells. En aquest cas les lletres de Les Santes tenen prou potència com per no precisar la pastilla lateral que crec distorsiona el conjunt global.\nEvidentment que és un cartell que provocarà discussions, encara que és d’aquells de digestió lenta que acabarà agradant. El color i l’esperit festiu en son les notes més positives, i el pitjor és l’etern sotmetiment dels artistes a la iconografia local , com si fossin incapaços de fer un cartell de Festa Major sense les figures festives. Una frontera que ningú gosa traspassar.\nEl cartell però m’agrada per que segueix el tarannà de ser un cartell d’artista ,ja que en aquesta ocasió de nou és clarament identificatiu de qui el signa. I aquest és un tarannà que no s’ha de perdre. Qui conegui la línia de treball de Marta Floriach, sap que aquest cartell és absolutament fidel a al seva filosofia plàstica i comunicativa i per tant cal felicitar-la per no haver-se traït a si mateixa, com han fet altres, i haver canviat a altres línies de més fàcil i segur aplaudiment.\nNo m’agrada però que un any més segueixi l’obscurantisme i el tripijoc en l’elecció del protagonista del cartell. Reclamo una vegada més és faci públic els noms i les raons del responsables de l’elecció. Potser així podríem evitar el tripijoc dels pactes que cerquen una igualtat políticament correcte en una teòrica paritat no tan sols per raó de sexe, ans també d’estil. Ara un “tradicional”, ara un “contemporani”, ara un “moderno”, contentant així a les diverses “capelletes” locals que van situant els seus autors recomanats .\nÉs hora d’establir la filosofia del cartell. El cartell, qui l’ha de fer?. Ha de ser un premi per a una trajectòria o ha de ser un estímul per a qui comença a destacar, o...?. Per que en el cas que avui ens ocupa, Marta Floriach és una artista absolutament desconeguda de la mass mèdia cultural de la ciutat i poc coneguda fins i tot per part dels arts ferits, ja que és autora de molt escàs currículum . En el comunicat oficial de Cultura es parla que va ser triada per consens. Seria bo saber els fonaments d’aquest consens, si va ser la qualitat de l’artista, la línia que segueix o la intencionalitat plàstica que es volia donar al visual del cartell. Si tots aquest detalls fossin públics s’evitaria el run run constant de la demanda d’un concurs i la sensació de que un artista solitari que no pertanyi a un grup de pressió determinat mai podrà fer el Cartell de Santes.\nEl repensar la forma de triar del l’artista del cartell i l’exposició fotogràfica hauria d’entrar en el debat d’aquesta regeneració de Les santes que s’està exigint.\nEn resum cartell interessant i artístic, l’art ha de motivar i ha d’interrogar, i aquest ho fa. Si bé que amb la mateixa idea podria ser més agraït plàsticament, respon alhora perfectament a la plàstica de la seva autora. O sigui que si no us agrada, no la critiqueu a ella, que no ha enganyat a ningú, dirigiu la crítica als "desconeguts" que la van triar.\nmartafloriach ha dit...\nGràcies pel post...però no et pensis pas que als MTV's els hi agrada tant...algú m'ha dit fins i tot monàrquica per les corones dels gegants (!)


Aprovada la Càtedra de Drets Lingüístics de la Universitat de València - Diari de la llengua\nAprovada la Càtedra de Drets Lingüístics de la Universitat de València\nPosted on 31 de maig de 2019 31 de maig de 2019 by Diari de la llengua\tTagged Universitat de València\nLa Generalitat Valenciana aportarà 80.000 euros al projecte per promoure el multilingüisme\nEl Ple del Consell ha aprovat aquest divendres un conveni entre la Generalitat, a través de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, i la Universitat de València-Estudi General per a la creació de la Càtedra de Drets Lingüístics. La càtedra té com a objectiu dur a terme activitats relacionades amb la difusió i el reconeixement dels drets lingüístics, així com promoure el multilingüisme com a element de desenvolupament cultural i lingüístic sostenible. La Generalitat hi aportarà 80.000 euros.\nEntre les activitats que es preveuen en el conveni, hi ha l’impuls de la investigació acadèmica mitjançant beques predoctorals i postdoctorals, treballs d’investigació i tesis, així com la col·laboració amb institucions i xarxes de la societat civil. També s’hi inclou la promoció de cursos de formació i activitats de divulgació i la consolidació de la càtedra com a centre d’intercanvi, debat i reflexió amb l’organització de congressos, trobades, seminaris o conferències.\nAcció Cultural del País Valencià (ACPV) ha celebrat, en una piulada a Twitter, l’aprovació del conveni, que qualifica d’“iniciativa molt necessària” perquè fomentar els drets lingüístics és promoure la igualtat.\nPrevious post: La toponímia de Catalunya, a un clic\nNext post: “Hem de lligar el català a situacions plaents”


educació | CRAI Docència UB\n5 consells útils per utilitzar Gmail\nEnviat per mahdi el 17 febrer 2020 - 10:21am\nActualment el correu electrònic és una forma de comunicació molt habitual, ja sigui per a ús empresarial o personal. Hi ha diversos proveïdors de serveis de correu electrònic en el mercat, cadascun amb les seves pròpies prestacions. En aquest cas, Gmail és un servei de correu electrònic proporcionat per Google.\nLlegeix més sobre 5 consells útils per utilitzar Gmail\nArranquem el curs!\nEnviat per mar el 26 setembre 2019 - 12:10pm\nDes de l'equip del Crai us donem la benvinguda a tots i totes al nou curs 2019-2020!\nDesprés de les vacances, de desconnectar i recarregar energies, tornem a la rutina amb moltíssimes ganes d'afrontar aquest nou any acadèmic plegats.\nSabem que gaudiu enormement de la vostra professió, però per si de cas se us fa una mica costa amunt la tornada a les aules, us deixem a continuació 5 propostes que us poden fer el camí més amè i positiu:\nLlegeix més sobre Arranquem el curs!\nCol·laboració i personalització de l'ensenyament a classe\nEnviat per becari el 28 maig 2018 - 6:16pm\nQuan parlem de personalització en l'aprenentatge, normalment tendim a pensar en l'absorció de la informació, les necessitats individuals i els interessos.\nEls professors però prenen una part molt important en l'ensenyament personalitzat construint poderoses i efectives relacions amb els alumnes i activant la seva curiositat per conèixer més. Per això, l'aprenentatge personalitzat té més a veure sobre col·laboració que sobre customització.\nLlegeix més sobre Col·laboració i personalització de l'ensenyament a classe\nNoves tecnologies i realitat augmentada a l'educació\nEnviat per admin el 24 novembre 2017 - 12:53pm\nEn els últims 2 o 3 anys, la realitat augmentada (AR) s'ha convertit en una tecnologia a punt de revolucionar nombrosos sectors, i el que és més important, l'educació (AR també ha trobat aplicacions en indústries com sanitat, energia (petroli i gas ), turisme, mercadeig, béns arrels i seguretat pública). La AR es refereix a la integració / superposició de contingut digital en l'entorn d'un usuari. El contingut digital es processa i presenta en temps real perquè sigui tan indistingible de l'entorn real com sigui possible.\nLlegeix més sobre Noves tecnologies i realitat augmentada a l'educació


20:48 del 06 de maig de 2021\nL’Ajuntament d’Olèrdola rebutja la “Llei Wert” i aprova una moció de suport a l’escola en català La moció va ser aprovada per unanimitat en l'últim ple de l’Ajuntament http://www.olerdola.cat/news/l2019ajuntament-d2019olerdola-rebutja-la-201cllei-wert201d-i-aprova-una-mocio-de-suport-a-l2019escola-en-catala http://www.olerdola.cat/news/l2019ajuntament-d2019olerdola-rebutja-la-201cllei-wert201d-i-aprova-una-mocio-de-suport-a-l2019escola-en-catala/@@download/image/XavierSerramià.JPG\nXavier Serramià, regidor d'ensenyament, en un moment del ple\nEl ple de l’Ajuntament d’Olèrdola, per unanimitat, va aprovar el passat 28 de desembre una moció de rebuig a l’avantprojecte de llei de reforma educativa, l’anomenada "llei Wert". En l’exposició de motius del text es recorda que el projecte “vol convertir el català en quarta llengua a l’escola” i contempla que l’alumnat pugui obtenir el títol d’ESO o Batxillerat sense necessitar el català. Un altre dels continguts que es destaquen de l’avantprojecte de llei és que preveu que pares i mares puguin escollir la llengua vehicular, “i en cas que no s'ofereixi l’opció de llengua espanyola en centres públics, es pugui accedir a centres privats amb les despeses a càrrec de la Generalitat”.\nLa moció destaca que “la llengua no pot esdevenir sota cap concepte matèria de negociació” i manifesta “el suport al model d'escola catalana en llengua i continguts, així com a tota la comunitat educativa, per tal que continuï aplicant-lo, si cal ignorant aquesta llei del govern espanyol”. El ple de l’Ajuntament d’Olèrdola també expressa el suport a totes les mobilitzacions de la població i de la comunitat educativa que es duguin a terme en defensa del model d’ensenyament en català i contra la proposta de llei del ministre Wert. La moció recull el contingut d’un acord del Consell Comarcal i va ser presentada en el ple per Xavier Serramià, regidor d’Ensenyament de l’Ajuntament d’Olèrdola.


Wikiloc - ruta cantal - nevera - lastra - carro - collado - Villamalur, Valencia (España)- GPS track\ncantal - nevera - lastra - carro - collado\nCantal-Nevera de Villamalur-Lastra-Nevera Carro-Collado de Matet-Cantal (senderisme)\ncantal - chercoles - cerretilla - gobanar - perrudo - berniches (senderisme)\nel cantal - nevera villamalur (senderisme)\nVista 1057 vegades, descarregada 43 vegades\nPujada a la Lastra des de Villamalur. Per acurtar la ruta ix des de la Caseta del Cantal, punt de pas del GR-36.\nPuja directe a la Nevera per unes sendes no molt clares però ben netes doncs van sota el bosc i quasi no hi ha sotabosc. Enllaça al corral del mas de Taide amb una pista i després passa per la Nevera de Cuatro Caminos i continua fins a Cuatro Caminos.\nDes d'ací puja a buscar la divisòria d'aigües i per dalt continua per la Lastra, collado del Tajo i el Carro.\nPassada la nevera del Carro baixa a la pista de Matet i busca el camí vell de Matet a Villamalur que puja al Collado per a tornar. Enllaça amb la pista de Pavías i retalla per una senda que baixa pel Molino al Cantal.\npas del GR-36, seguim recte per la pista que mou davant de la casa cap al sud.\ntravessem carretera de matet\ndreta segueix la senda qeu passa per l'ombria de la lastra fins al carro\ncollado de matet\ncami asfaltat matet esquerra\nHola, ha trobat interessant aquesta ruta cantal - nevera - lastra - carro - collado https://ca.wikiloc.com/rutes-senderisme/cantal-nevera-lastra-carro-collado-7091485 Salutacions, Wikiloc - Rutes del Món


Els millors plans per gaudir de la revetlla de Sant Joan a B\nEls millors plans per gaudir de la revetlla de Sant Joan a Barcelona\nDiverses propostes permeten gaudir de la nit més curta de l’any a la capital\nLa nit de Sant Joan 2022 deixa enrere la pandèmia i la ciutat recupera la normalitat. Per primer cop en tres anys, es podrà celebrar el solstici d’estiu sense les restriccions i les mesures contra la Covid. Barcelona s’engalana de llum, foc i color per rebre la nit més curta de l’any, i els barris s’afanyen a enllestir els últims preparatius per les seves revetlles, fogueres i celebracions. Aquest 23 de juny, no faltaran opcions per passar una revetlla divertida en bona companyia.\nL’Ajuntament de Barcelona ha desaconsellat el llançament de petards i fanalets encesos, pel risc d’incendi, però no els ha arribat a prohibir com han fet mitja dotzena de municipis catalans. I la Guàrdia Urbana ha habilitat 8 itineraris segurs amb reforç de patrullatge per tornar a casa més tranquil·lament. Les platges es tornaran a omplir de gent de matinada, però el consistori demana que a partir de les 5h tothom comenci a recollir i així a les 6h es pugui desallotjar la sorra per l’arribada dels equips de neteja.\nAixí doncs, la ciutat comtal està llesta per celebrar una de les festes més arrelades a casa nostra, i tu? Si no tens res pensat, TOT Barcelona et dona un cop de mà perquè no hagis de preocupar-te de planificar-ne massa. Suggeriments de tota mena! Apunta.\nSant Joan 2021 a Barcelona. Font: Ajuntament de Barcelona\nCap a les 18h, l’Àliga de la Ciutat i els Gegants de la Ciutat rebran la Flama del Canigó a la Plaça Sant Jaume, amb la cançó tradicional Muntanyes del Canigó com a banda sonora. Així, representants de cada barri de la ciutat agafaran el seu foc per encendre les fogueres, un gest icònic i ple de significat que indica l’inici de la revetlla.\nNo hi haurà arribat sola, la flama. A les 17 h al carrer Arístides Maillol comença una rua festiva on corredors de diferents entitats de la ciutat i clubs esportius porten la flama fins a la plaça Sant Jaume. Qui sigui allà abans que aquesta arribi, gaudirà de l’actuació prèvia d’una cobla i ball.\nLa Flama del Canigó. Font: Ajuntament de Barcelona\nLa Festa del Foc al Raval\nEl barri del Raval també celebra Sant Joan: concentració a la rambla del Raval, per anar a recollir la Flama del Canigó, cercavila de tornada al barri, cantada d’Havaneres del Grup Mar Brava, lectura del missatge de la Flama del Canigó, sopar de carmanyola i revetlla amb DJ.\nAmb origen gironí, és punt de trobada obligat per als amants de la música folk i soca-rel. El Folc de Sant Joan arriba aquest any amb tots els ingredients per celebrar una bona revetlla de Sant Joan a la plaça del Rei, amb un cartell de grups de ball ben festiu. També hi haurà encès de foguera, ball de bruixes i diables i la tradicional Coca de Sant Joan. I no falta el cava!\nFolc de Sant Joan. Font: Ajunatment de Barcelona\nEl sopar popular a la Casa Orlandai, Centre Cívic de Sarrià, no podia faltar. Cap a les 22h, durant el sopar, podreu presenciar com els diables infantils del barri duen la Flama del Canigó. Després, lectura del manifest institucional, cercavila rumb a la Porta de Sarrià i l’encesa de la foguera. No et perdis el concert amb Larumbé!\nCasa Orlandai. Font: Ajuntament de Barcelona\nThe Bonfire a l’Hotel W Barcelona\nAquí una proposta gastronòmica, amb espectacle de foc inclòs, que ofereix l’Hotel W cada dijous d’estiu. Com precisament la vetllada aquest any cau en dijous, The Bonfire es readaptarà per celebrar la nit més curta de l’any: el fresc d’una terrassa, menú divers, animació i actuacions.\nCom passa per Cap d’Any, hi ha qui celebra no només la nit de revetlla, sinó també les hores prèvies: la prefesta. Diversos espais de la ciutat ofereixen propostes per al dia sencer. Per exemple, Westfield La Maquinista ha volgut mantenir enguany la seva tradició d’El Terraceo, un pla afterwork amb ruta de tapa i beguda a les terrasses dels restaurants del centre, acompanyada de música en directe. Se’n podrà gaudir cada dijous fins al 7 de juliol, aquest 23 inclòs. I a qui no li vagi de gust anar al centre comercial, Barcelona té multitud de bars amb moltes ganes de festa. Només cal triar-ne un —o uns quants— i deixar-se emportar per l’ambient festiu dels carrers la nit de Sant Joan.\nestiu festius Festivals