Metodología anual de desempeño labo...\nRecordando a las Variables y las Es...\nDos concursos perquè\nl’administració electrònica sigui\nuna realitat a finals del 2014\npodran obrir fins a les dotze\nde la nit el 2 de novembre\nactivitats, tapes, sortejos i\npremis en la nit Vivand, que\nespera una bona afluència\nSabors i aromes preveu que la\ncollita tingui una bona sortida\npel volum de demandes\nGemma Beltran: “La reina de la\nnit no és una histèrica, sinó que\nreivindica el seu poder legítim”\nL’aBa no creu que hi\npugui haver acord\nsense una solució a\nEl Govern modificarà\nSantos, nou president\nVíctor santos agafa la presi-\ndència de la federació andor-\nrana de futbol i diu que cen-\ntrarà els esforços a potenciar\nla base i el futbol femení.\nDijous, 10 D’octubre Del 2013d’interès2\nAvui és el dia dels canvis meteorològics. No han\nde ser extraordinaris, però sí que obriran les por-\ntes a un canvi d’aires. Al llarg del dia, els núvols\nalts i mitjans aniran a més. Hi haurà alguna ulla-\nda de sol fins al migdia. Des d’aleshores i durant\nla tarda, la nuvolositat s’ha de fer més compac-\nta amb l’arribada d’un front poc actiu, però que\nportarà febles precipitacions a la cara nord i aï-\nllades a la resta. Les temperatures es mantindran\nsense canvis al matí i iniciaran un clar descens a\nla tarda i al vespre. Al final del dia, no podem\ndescartar alguna volva de neu per damunt dels\n1.800 metres, molt esporàdica. El vent serà del\nsud-oest fins al vespre i del nord moderat al final\ndel dia. Que tinguin un BONDIA.\nEl Govern vol fer una modifi-\ncació de l’IGI bancari sense ha-\nver d’esperar a la reforma més\nglobal que es planteja en la llei\nque regula l’impost. La intenció\nés “corregir” el nivell d’ingres-\nsos per aquest concepte, ja que\ndes de l’executiu es considera\nque no es correspon amb la im-\nportància que té el sector per a\nel que es recapti ha de ser supe-\nrior al que està sent fins ara. Es\npretén que els canvis es facin de\nmanera ràpida perquè puguin\nser aplicables a partir de l’1 de\ngener. Per això, aquesta reforma\nes farà de manera paral·lela a les\naltres modificacions de l’IGI.\nCinca, va explicar ahir, en l’habi-\ntual roda de premsa posterior al\nconsell de ministres, que segons\ns’acabin recaptant a finals d’any\nentre 12 i 13 milions d’euros,\nquan el que s’havia calculat era\nde 20 milions. Per aquest motiu\ns’ha endegat una anàlisi per saber\nper què s’ha donat exactament\naquesta quantitat i no ha estat su-\nperior i per prendre les “mesures\nescaients” perquè el 2014 la re-\ncaptació per aquest concepte pu-\ngui ser més important. D’aquesta\nmanera, tot i que es té clar que\naquest sector “ha d’aportar més\ndel que està aportant” el ministre\nva mostrar la seva cautela a l’hora\nd’avançar cap a on anirà aquesta\nreforma per incrementar la recap-\ntació, i va exposar que òbviament\nles dues opcions que hi ha sobre\nla taula són les de canviar la base\no el percentatge, que ara es troba\nal 9,5%, però no va voler concre-\ntar cap a on aniran els canvis.\nCal recordar que de manera\nparal·lela a aquesta modifica-\nció se n’està preparant una altra\nper incloure un seguit de modi-\nficacions en la Llei de l’IGI, per\natendre les demandes que s’han\nfet arribar a l’executiu des de di-\nferents sectors. Per això es tindrà\nen compte la reclamació de les es-\ntacions per aconseguir “neutralit-\nzar” l’impacte del tipus del 4,5%\na què han de fer front i retornar a\nuna situació similar a l’anterior i\nque, per tant, l’impost no tingui\nuna repercussió negativa per a\nla seva competitivitat. També es\ntindrà en compte la reclamació\nmedicaments al país, ja que, tal\ncom va admetre el mateix minis-\ntre, els tràmits ara estan sent mas-\nsa feixucs. A més, es faran les re-\nformes ja anunciades per al món\nde l’art i la compra d’or, així com\naltres correccions de disfuncions\nCinca va destacar que caldrà\nanar adaptant l’impost “a la rea-\nlitat de l’economia” i per això es\npreveuen més reformes fins que\nestigui “totalment assentat”, sen-\nse que això hagi de suposar, ne-\ncessàriament, la creació de molts\nI parlant de finances, Cinca es\nva referir també a la liquidació del\npressupost presentada al Consell\nGeneral del primer semestre de\nl’any, segons la qual es preveuen\nuns ingressos a finals d’any per\nsota del pressupostat. D’aquesta\nmanera, els ingressos globals pre-\nvistos eren d’uns 362-363 milions\ni, segons Cinca, tot sembla indi-\ncar que s’acabarà l’any amb una\nquantitat d’entre els 347 i els 348\nmilions. Aquesta tendència, va\nafegir, ja es va veure en el primer\ntrimestre i per això ja es van co-\nmençar a prendre les mesures es-\ncaients “via gestió i control de la\ndespesa”, per compensar aquests\n15 milions de menys d’ingressos,\namb la intenció que el dèficit pre-\nvist, de 45 milions, no creixi.\nés cert que en concepte d’alguns\nimpostos directes (el de societats\ni activitat econòmica) es recapta-\nrà menys del previst però es va\nreferir també a les dificultats per\nfer càlculs amb “una experiència\nzero” en aquesta matèria. Va afe-\ngir que “sobta i sap greu” que les\ncrítiques vinguin de l’anterior mi-\nnistre de Finances, que va ser qui\nva impulsar els impostos sense\nuna memòria en què constessin\nels ingressos previstos per aquest\nA la fi, i quant a la previsió de\ncobrir el dèficit de l’Estat amb 40\nmilions de les reserves d’Andor-\nra Telecom, va afegir que no té res\na veure amb els ingressos previs-\ntos i que ja era una mesura que es\nva anunciar, tant per al 2013 com\nper al 2014, per no incrementar\nl’endeutament del Govern.\nEl Govern modificarà l’IGI bancari\nper poder incrementar els ingressos\nm. f. / m. s. c. / agències\nAquest any es recaptaran entre 12 i 13 milions per aquest concepte i se’n preveien 20\nel ministre de finances, Jordi cinca, ahir en l’habitual roda de premsa posterior al consell de ministres.\nLa Batllia admet a tràmit la demanda dels comuns per\nl’iTP i el Govern es compromet a modificar la Llei de l’iGi\nLa Batllia ha admès a tràmit la demanda dels co-\nmuns contra la desestimació del Govern dels re-\ncursos de reposició interposats en relació amb la\nliquidació de la part del deute tributari de l’impost\nsobre transmissions patrimonials immobiliàries\n(ITP) per al primer trimestre del 2013. Mitjançant\naquesta demanda, els comuns reclamen que se\nsolucioni la reducció d’ingressos per ITP que han\npatit pel fet que una part de les transaccions ha-\ngin passat a estar subjectes a IGI.\nAhir mateix el ministre de Finances, Jordi Cinca,\nva exposar que es tindrà en compte aquesta peti-\nció dels comuns i que s’inclourà una modificació\nen la Llei de l’IGI perquè es pugui tornar a la situ-\nació anterior a l’entrada en vigor de l’impost gene-\nral indirecte. En aquest sentit, va destacar que són\nconscients que arran de l’entrada en vigor del nou\nimpost es pot haver “malmès” una competència\nque els comuns tenien, per la qual cosa el Govern\nestà disposat a “subsanar” aquest perjudici a tra-\nvés de la modificació global del text que regula l’IGI.\nSegons fonts comunals, però, les corporacions no\nretiraran els recursos fins que la modificació estigui\naprovada i l’afer estigui resolt, amb l’objectiu de no\nperdre el dret a la defensa. Per tant, la demanda a\nla Batllia contra la desestimació per via del silenci\nadministratiu del recurs de reposició corresponent\na la liquidació de l’ITP del primer trimestre conti-\nnuarà el seu curs, igual que resten a l’espera de la\nresposta amb relació al segon recurs de reposició\ncorresponent al segon trimestre. De fet, Cinca no\nva concretar ahir si els diners que els comuns han\ndeixat de percebre se’ls retornaran o no.\nCal recordar que el criteri del Govern emès el\nnovembre del 2011 amb relació a la proposició de\nllei del llavors anomenat impost sobre el valor afe-\ngit ja alertava que calia solucionar la compatibilitat\nentre l’ITP i l’IVA. De fet, el mateix Govern reconei-\nxia que el text no respectava l’ordenament tributari\nandorrà, “en la mesura que la subjecció a l’IVA i no\nsubjecció a l’ITP suposa un envaïment de compe-\ntències reservades als comuns”.\nopinió4 Dijous, 10 D’octubre Del 2013\n¿Tens malestar, patiment, dolors físics o emocio-\nnals, incertesa davant el futur o la vida, problemes\nals quals no veus solució, fets que et preocupen o\n¿O senzillament vols millorar lo que ja tens, desit-\nges tenir més benestar, ser més feliç?\nMolts anys de pràctiques deficients en tots els\nàmbits (familiar, laboral, social, inclús en l’esbarjo,\netc.) ens han reduït, si no anul·lat, moltes de les nos-\ntres potencialitats: ¡ens hem limitat!\nEncara que no en siguem conscients tenim una\nsèrie de pautes/ patrons de conducta i/o pensament\nforça negatives profundament gravades en el nostre\nSi ho dubtes, fes aquesta senzilla comprovació.\nPara un instant i honestament contesta el següent:\nquants cops a la setmana, o al dia, et dius quelcom\nnegatiu, com ara “¡mira que ho faig malament!”. I\naquesta frase segurament no és la pitjor que un es\npot arribar a dir.\nCreus que això és intranscendent i que no t’afec-\nta? Exemple agrícola: si vols recollir tomàquets, què\nhauràs de plantar? Doncs, evidentment, llavors de\ntomàquet, ja que si plantes males herbes de cap ma-\nnera recolliràs allò que desitges.\nI si és així en el tema agrícola, no deu ser també\nigual en tota la resta?\nPregunta senzilla: ¿què vull?, ¿vull ser feliç o vull\nser més feliç encara?\n¿O ja em conformo d’anar subsistint més ma-\nlament que bé? ¿Ja has arribat a l’edat del “si no\nfos…”; si no fos per aquest problema... , si no fos\nper aquest dolor... , etc.?\nJo estic convençut que NO hi ha edat per estar re-\nsignats a patir, a estar malament, en cap camp de la\nnostra existència. No és cert, no és veritat que hàgim\nvingut a patir.\nEl que sí que és cert és que si “plantem” males\nherbes, negativitat, malestar i patiment, ¡això és el\nNo solament necessitem tots els suports físics\n(alimentació, aire, condicions bàsiques, etc.), sinó\nque necessitem uns suports emocionals, sentimen-\ntals, mentals i també espirituals per tenir una vida\nNecessitem reprogramar aquestes pautes, fer un\nreset en allò que no funciona i no ens deixa ser tan\nfeliços com ens mereixem ser.\nNecessitem reaprendre (aprendre de nou), i ur-\ngentment, aquelles coses, aquell saber que resideix\ndins nostre i que ens permet afrontar allò que ens\npassa i ens desequilibra amb garantia d’èxit.\n¡Aquestes “tècniques bàsiques i necessàries per\nmillorar i equilibrar el cos i la ment” t’ajudaran a\nSón un conjunt d’eines diverses destinades a po-\nder VIURE amb plenitud, que formen part d’un curs\nque és diu així. Això t’ajudarà a tenir a mà TOT el\nque necessites per poder fer front al dia a dia, també\na l’imprevist, sense “perdre els papers”.\nI estan dirigides a tot aquell que vulgui o necessiti\nAprendràs eines en tots els camps (físic, emocio-\nnal, mental, espiritual).\nTècniques de respiració, mudras, sons, mantres,\npostures corporals, reeducació de mals hàbits, jocs,\nriure, relaxació i principis de meditació, pensament\npositiu, imaginació creadora, suport de concentra-\nTotes aquestes tècniques, i més encara, estan ava-\nlades per molts anys de pràctiques diverses, ja que\nem dedico al benestar integral de la persona tant en\nl’entorn empresarial com particular. Sóc coach i for-\nmador, terapeuta en acompanyament personal, pro-\nfessor de zen des de 1986 en la línia Dürckheim, hip-\nnoterapeuta, trainer en control mental i tècniques de\nrelaxació-meditació. Realitzo seminaris i cursos en\ndiferents llocs, tant a Andorra com a Espanya.\nAquí a Andorra el curs es farà properament al\nCentre Mosaic, que està dirigit al creixement holís-\ntic de la persona.\n“Al final, i jo crec que és l’essencial, aprenem a\nVIURE (amb majúscules, amb plenitud) a través de\ntots els dolors que la vida i les circumstàncies ens\nLa pregunta és: ¿hi ha una altre manera d’apren-\ndre? Jo afirmo, comprovo i ensenyo que SÍ, i entre\nla via del dolor i la de la reflexió i l’aprenentatge jo\nprefereixo aquesta última.” M.B.\nTu pots triar la teva via!\nSabors i aromes està enllestint una nova co-\nllita de la trumfa i tot sembla indicar, segons\nles previsions de la societat, que tindrà una\nbona acollida. a més a més, des de la socie-\ntat es preveu fer una festa de presentació de\nla trumfa i ja s’han iniciat els tràmits perquè\nsigui viable la societat. Per tant, cal celebrar\nque el projecte continuï en marxa i que fins\ni tot hi hagi noves iniciatives previstes. ara\nel més important és que, com ja hem dit en\naltres ocasions, aquest producte rebi el su-\nport necessari dels consumidors i dels esta-\nbliments, tant comercials com de restauració.\ni és que més enllà de la feina que puguin dur\na terme els pagesos, el que és necessari és que\nels consumidors hi creguin, per tot un seguit\nde motius entre els quals que es tracta d’un\nproducte natural i que a més, ja que és de pro-\nximitat, serveix per contribuir a l’economia\nnacional i no suposa una contaminació ex-\ntra per al seu transport. Per tant, ara caldrà\nveure com evoluciona el projecte després que\ndes de la societat s’hagi tingut la voluntat de\ndonar-hi continuïtat. Un dels pilars serà la\ndifusió del producte, perquè tothom el pugui\nconèixer i, d’aquesta manera, pu-\ngui saber que té aquesta opció al\nUn futur que necessita suport\nLa farmaciola interna de la salut\nTècniques bàsiques i necessàries per millorar i equilibrar el cos i la ment!\n5opinióDijous, 10 D’octubre Del 2013\nLa lectura d’un llibre, molt interessant,\nque es diu Com Àustria o Dinamarca m’ha\nfet reflexionar. Us recomano a tots que us\nel compreu, el llegiu i reflexioneu a l’en·\ntorn del futur de la nostra nació catalana .\nDoncs bé, em considero d’esquerres i lliu·\nrepensador, però no vull, de cap de les\nmaneres, una Catalunya independent que\ns’assembli ni a Kosovo, ni a una mena\nd’Unió Soviètica o Cuba. Hem i podem ser\n–un cop alliberats de la cotilla espanyolis·\nta, amb voluntat política i esforç personal i\ncol·lectiu– com Àustria, Finlàndia, Bèlgica\no Dinamarca. És a dir, un país lliure, on es\npugui exercir de lliurepensador: una Ca·\ntalunya independent, dintre de la interde·\npendència europea, on existeixin mecanis·\nmes i institucions per lluitar amb eficàcia\ncontra la corrupció; amb una millor edu·\ncació, més eficiència econòmica (amb molt\nmenys atur i precarietat laboral) i més res·\npecte envers la cultura i el patrimoni col·\nTambé m’agradaria que Catalunya pogués\nesdevenir un país més equilibrat: amb jus·\ntícia social de debò, més i millor transport\npúblic, molta més igualtat d’oportunitats,\ncohesió social i coneixements de llengües\nestrangeres. En síntesi, que siguem un país\npetit, ordenat i delicat, en què valgui la\nLa malaltia mental està definida\ncom a una discapacitat, una sola\ndefinició per a moltes patologies.\nLa paraula discapacitat no és la\nmés oportuna per descriure una\npersona malalta amb dificultats\nper viure el dia a dia; aquesta de·\nfinició genera moltes confusions,\ntant dins del món social, com del\nlaboral. Socialment no és fàcil dir:\n“Pateixo un trastorn”, com tampoc\nés fàcil dir: “Sóc una persona amb\ndiscapacitat”. La majoria de gent\nrebutja les persones amb discapa·\ncitat sense parar·se a pensar el que\naquest fet significa i tot el que com·\nporta. També desconeixen la lluita\ncontínua per intentar ser un més\ndins la societat, sense que pengi\nsempre per davant nostre una eti·\nqueta. Des del meu punt de vista,\nseria molt millor dir que aquesta\npersona té problemes psicològics\no físics, com en poden tenir moltes\naltres, ja que el terme discapacitat\nsempre és interpretat molt negati·\nvament i causa molt prejudici.\nM’agradaria que quedés clar\nque una persona que funciona de\nmanera diferent pot fer una vida\nnormalitzada dins de la comunitat\ni gaudir de la seva autonomia. Les\npersones que ja estan en integració\nsocial tampoc ho tenen gens fàcil\na l’hora de voler desenvolupar la\nseva vida, ho veiem amb tasques\ntan necessàries com la de buscar\nfeina, per exemple. Això també és\nper la gran manca d’informació so·\nbre les capacitats que pot tenir una\nLes empreses d’inserció laboral,\njunt amb d’altres entitats, lluiten\nper poder incrementar la compren·\nsió dins la societat. Tots som per·\nsones i cal que tinguem en compte\nque una depressió és igual que un\nrefredat o que és una malaltia com\nTanmateix, el rebuig cap a les\npersones que pateixen aquest tipus\nde malaltia és un impediment per\nla superació de la malaltia. Som\ntots persones amb certes dificul·\ntats, algunes no tantes com d’altres.\nDes de la crisi econòmica han\nanat augmentant les depressions,\ni els trastorns d’ansietat i estrés,\nperò la societat segueix amb el cos·\ntum d’etiquetar les persones. Hi\nhauria d’haver molta més informa·\nció sobre aquestes malalties, i més\najudes destinades a incrementar la\ninclusió social de les persones amb\ndificultats. Si no hi hagués aquest\nrebuig envers els afectats es podria\nrebre més ajuda.\nAquesta lluita és a les nostres\nmans, no es necessita gaire, simple·\nment comprensió i col·laboració.\nTots junts podem treballar per a\nuna societat més igualitària.\nLa paraula discapacitat avui en\ndia no és una paraula adequada,\nés millor dir: PERSONES AMB DI·\nMÉS SUBVENCIONS I MÉS\nCOMPRENSIO SOCIAL AJU·\nDARIEN MOLT LES PERSONES\nEn aquest dia tan especial, cal\nque ens parem a pensar i que ens\nproposem ser més comprensius i\nLa discapacitat dins de la societat\nLa malaltia mental i la seva imatge. Canviem el punt de vista social sobre el malalt mental\n“No volem perdre el dret a la\nprejubilació i si no es troba una\nsolució no hi haurà acord”. Així\nes manifestava ahir el president\nde l’Associació de Bombers\nd’Andorra (ABA), Joan Torra,\nque d’aquesta manera expressa-\nva una opinió coincident amb la\ndels seus companys dels altres\ncossos especials de l’administra-\nció. L’eliminació de la prejubila-\nció és a hores d’ara el gran escull\nperquè les converses entre el mi-\nnistre de Finances i Funció Pú-\nblica, Jordi Cinca, i els diferents\nsindicats dels funcionaris pu-\nguin arribar a una entesa sobre\nel nou model de jubilació.\nEl president de l’ABA conﬁa,\nperò, que els tècnics que han es-\ntat assessorant totes dues parts\nen la negociació puguin apor-\ntar diferents solucions en els\npropers dies sobre aquest punt\nconcret, fet que deixaria via lliu-\nre perquè hi pugui haver ﬁnal-\nment un acord. Com a element\na favor de la possibilitat que\nels membres dels cossos espe-\ncials puguin continuar gaudint\nd’aquest dret, Torra menciona\nel fet que tampoc són tantes les\npersones que opten ﬁnalment\nper prejubilar-se. El dirigent de\nl’ABA considera que aquest és\nun “atractiu” que s’hauria de\npoder conservar i que els fun-\ncionaris van tenir en compte\na l’hora d’entrar a formar part\nde l’administració, i com a tal\nconsta en els seus contractes.\n“Evidentment que surt més car\nque hi hagi prejubilacions, però\ntampoc no saps quantes perso-\nnes s’acabaran prejubilant”, va\nSi ﬁnalment prospera la dar-\nrera proposta realitzada pel Go-\nvern, que els sindicats troben\n“més creïble” que l’anterior, els\nfuncionaris es jubilarien amb el\n60% de l’últim sou rebut, en lloc\ndel 70% com succeeix ara. Els\nsindicats consideren que aques-\nta rebaixa és assumible, tot i que\nrecorden que els treballadors\nfan un esforç encara més gran\nd’aquest 10% de diferència entre\nun sistema i l’altre perquè també\nhauran d’aportar un 3% al nou\nfons. L’avantatge de la darrera\nproposta feta per l’executiu als\npúblics, enfront de la inicial,\nés que es garanteix l’“homoge-\nneïtat” per a tothom. Torra va\nindicar, malgrat tot, que l’ac-\nceptació d’aquesta rebaixa del\n10% dependrà de si s’obtenen, a\ncanvi, altres avantatges com, per\nexemple, el cobrament de part\nde la pensió en cas d’accident\nlaboral o en cas de defunció per\na la vídua.\ns’havien posat sobre la taula és\nque, si desapareix la prejubila-\nció, els funcionaris de més edat\nes dediquin durant els últims\nanys de treball a l’administra-\nció a fer tasques més, per dir-ho\nd’alguna manera, confortables.\nTorra troba, però, que en el\ncas concret del cos de bombers\naquesta “no és una opció per-\nquè cada any que passi hi hau-\nria més persones i amb una edat\nmés alta fora del sistema ope-\nratiu”. En aquest sentit, el líder\nsindical assenyala també l’enve-\nlliment de la plantilla que s’està\nproduint en els últims anys, i\nque continuarà en un futur, si\nno hi ha noves incorporacions\na aquest servei. Actualment, la\nmitjana d’edat al cos se situaria\nen els 43 anys, segons va indicar.\nTorra opina també que el pro-\ncés negociador –s’ha convocat\nuna nova reunió per a la setma-\nna vinent– es pot allargar encara\nalgunes setmanes, tot i que des\ndel ministeri s’han insistit de\nnou en la voluntat de tancar-lo\nel més aviat possible per pre-\nsentar el corresponent projecte\nde llei. I és que segons aﬁrma el\npresident de l’ABA, una vegada\nassolit l’acord entre les parts,\ns’haurà de pronunciar la comis-\nsió consultiva i també s’hauran\nde manifestar respecte a això els\naﬁliats dels diferents sindicats.\n“Esperem que no tornin a tirar\npel dret perquè nosaltres estem\ndonant mostres de ﬂexibilitat\ni el que volem és arribar a un\nacord”, va afegir Torra.\nL’ABA no creu que hi pugui haver acord\nsense una solució a les prejubilacions\nJoan Torra aﬁrma que els sindicats estan sent ﬂexibles i espera “que el Govern no tiri pel dret”\nUna de les reunions entre els sindicats i el Govern.\nsolució no hi haurà un acord entre\nels sindicats i el Govern\ntampoc no saps quantes persones\nEl grup socialdemòcrata ha de-\nmanat al Govern còpia de la do-\ncumentació sobre els convenis\namb els propietaris de les zones\nafectades per les fases 1 i 2 del\nnou vial de Sant Julià de Lòria.\nEl grup, davant la voluntat del\nGovern de reprendre l’obra, vol\nmés informació davant d’un\nprojecte que “genera dubtes pel\nseu cost econòmic i ambiental”.\nEls socialdemòcrates opinen que\namb unes ﬁnances públiques de-\nlicades i el país en recessió, “és\nperillós i delicat” plantejar un\nnou endeutament milionari per\nuna construcció que representa\n“el retorn a un model d’obres fa-\nraòniques que ens han portat a\nla situació actual”.\nEl PS vol els convenis\namb els propietaris\nandorra 7Dijous, 10 D’octubre Del 2013\nen la seva reunió d’ahir nous\npassos per potenciar la signa-\ntura digital i perquè l’adminis-\ntració electrònica es pugui con-\nvertir en una realitat a finals del\n2014. Per una banda, va licitar el\nconcurs per l’externalització de\nserveis de programació en vis-\ntes a la realització dels tràmits\nonline i, per una altra, ha adju-\ndicat el concurs per la prestació\nd’assistència telefònica per a la\nfunció d’aquesta firma serà do-\nnar suport tècnic a les empreses\nque ho sol·licitin en aquest àm-\nbit. Per a la realització d’aquesta\nprestació de serveis d’assistèn-\ncia telefònica per la certificació\ndigital durant els sis primers\nmesos de funcionament, caldrà\nque s’hagi iniciat el programa\nde certificació digital. El Govern\nja va adjudicar el desembre del\n2012 la prestació de serveis de\ncertificació electrònica, i es va\ncomptar amb una quantitat ini-\ncial de 4.500 targetes i el suport\nde prestació de serveis de l’em-\nla preparació de la nova plata-\nforma informàtica i també dins\nde l’àmbit del mateix departa-\nment de Sistemes d’Informació,\nel Govern ha licitat un concurs\nnacional per obtenir una pres-\ntació de serveis que externalitzi\ndiferents tasques de programa-\nció. Concretament, la finalitat\nd’aquests treballs serà, entre\naltres funcions, fer evolucionar\ngament cap a la futura plata-\nforma d’E-Tràmits. El concurs\nnacional permetrà la recepció\nd’ofertes fins el pròxim 14 de\nde ministres, a la necessitat\nque l’administració per si sola\nno disposa del personal sufici-\nent per introduir tots els canvis\nnecessaris en els programes in-\nformàtics. En aquest sentit, va\nafirmar que el nou programari\nsignificarà un “salt qualitatiu”,\nja que aquest té ja més de deu\nanys i es pot considerar obsolet,\nraó per la qual requereix canvis\nsubstancials. Cinca va recordar\nque arribar a l’administració\nelectrònica és el “projecte estre-\nlla” del ministeri de la Presidèn-\ncia. El mateix cap de Govern,\nAntoni Martí, s’ha compromès\nen més d’una ocasió a agilitzar\nal màxim l’administració i posar\nen marxa l’administració online\ncom un dels canvis més subs-\ntancials en què es vol treballar\nde manera imminent, més enllà\nde les grans reformes anuncia-\ndes per l’executiu.\nUn servei telefònic ajudarà els\nusuaris en la signatura digital\nl’administració electrònica serà una realitat a finals de l’any vinent.\nUna empresa externa treballarà per fer el nou programari de Tràmits\nEl Govern ha licitat un\nconcurs per externalitzar\ndiferents tasques de\nÀrea de Suport Andorrà\nSL ha estat contractada\nper 16.926 euros durant\nsegona fase de les obres d’ar-\nranjament de l’encreuament de\nla carretera general 3 amb la\ncarretera secundària 320, a la\ncruïlla de Sispony, per 606.088\neuros. L’empresa adjudicatària\nha estat Empub SA, que s’ha\ncompromès a executar els tre-\nballs en un període màxim de\nD’altra banda, també es van\nadjudicar ahir les obres de col-\nlocació de barreres dinàmiques\nper protegir la CG-2 a la zona\nde la sortida est de Canillo, així\ncom a la CG-1 a l’alçada de la\ncruïlla d’Aixovall. El valor to-\ntal d’aquestes dues obres és de\nAdjudicades les obres a\nla cruïlla de Sispony\nEn el marc de la campanya An-\ndorra Shopping Festival, que\narrencarà el mes de novembre\ni que té per objectiu promoci-\nonar el comerç del país, el Go-\nvern ha aprovat una nova jor-\nnada de comerç fins a les dotze\nde la nit. A diferència d’obertu-\nres ja aprovades com la que es\nviurà aquest cap de setmana a\nVivand, aquesta serà d’àmbit\nnacional, amb la qual cosa tots\nels establiments del país po-\ndran obrir fins a les dotze de\nla nit el 2 de novembre. S’ha\nescollit aquesta data, segons el\nministre portaveu, per aprofitar\nObertura fins a les 12 de\nla nit el 2 de novembre\nper al sanejament de rius i tor-\nrents. D’aquesta manera, s’han\nadjudicat els treballs per inter-\nvenir en un total de 18 quilò-\nmetres de rius. L’import dels\ntreballs de neteja serà de 51.485\neuros i els duran a terme dues\nempreses. Tal com va comen-\ntar el ministre portaveu, Jordi\nCinca, aquesta feina es porta a\nterme abans que comencin les\nprecipitacions de pluja o neu i\nés complementària a la que fan\nels comuns. L’objectiu és redu-\nir la vegetació que pot causar\nTreballs de neteja a 18\nquilòmetres de rius\nandorra8 Dijous, 10 D’octubre Del 2013\nVivand viurà la seva primera nit\nde compres el 12 d’octubre. I per\natraure visitants, la taula de di-\nnamització (formada pel Comú\nd’Escaldes-Engordany i els co-\nmerciants) ha preparat diverses\naccions que tindran lloc des de\nles set de la tarda fins a les dotze\nde la nit en el tram de l’avinguda\nCarlemany comprès entre el car-\nrer de la Unió i el CIAM. “L’ob-\njectiu és que la gent passegi”, va\ndir el conseller de Turisme, Edu-\nL’acte s’ha programat coinci-\ndint amb el dia del Pilar, festiu\na Espanya, i tot i que aquest any\nno és pont, alguns hotelers de\nla parròquia ja han informat\nque estaran al 90% d’ocupació,\nun fet que “garanteix l’afluèn-\ncia de gent de fora, important\nper aquest acte”. El conseller\nva destacar que 150 botigues\n(un 98% dels comerços) i més\nde 30 restaurants s’han afegit a\nel passi VIP (inscrivint-se al web\nvivand.ad) gràcies al qual opten\na diferents avantatges com po-\nden ser descomptes en alguns\ncomerços, premis (entrades a\nInúu, estades en hotels o lots\nde productes) o la possibilitat\nd’accedir a la zona VIP situada\nPer convidar els visitants a\nsopar a la zona i fer-hi compres,\ntets de moda. Es tracta de més\nde 200 tapes basades en els cinc\nestils que estan de moda aques-\nta tardor-hivern. A més, al da-\nvant de l’església, i de les 19 a les\n21 hores, hi haurà l’urban hair.\nAllà es faran talls de cabell gra-\ntuïts i posteriorment es mostra-\nran els treballs dels perruquers\ndel país en una passarel·la. Per\naltra banda, s’han organitzat\nconcursos a través de les xarxes\nsocials Instagram i Twitter que\npremiaran la millor foto dels\nrestaurants, de moda i d’ambi-\nent així com un vídeo de 15 se-\ngons. També les persones que\nhagin fet una compra superior a\n40 euros es podran fer una foto\namb els fotomatons personalit-\nzats de Vivand, hi haurà punts\nde maquillatge per als infants,\ni els museus seran gratuïts. A\nnivell informatiu, una emissora\nde ràdio retransmetrà en directe\nel que passa a la zona i s’instal-\nlaran cinc punts d’informació.\nAixí mateix es decorarà l’avin-\nguda i s’ha posat a disposició\ndels comerços una aparadorista.\nPer facilitar l’accés, s’oferirà\nd’aparcament gratuïtes des de\nles 19 hores a la una de la ma-\nLa inversió del Comú en\naquest esdeveniment ha estat\nde 25.000 euros. Tot i que no\ns’ha fet promoció a l’estranger,\nMolné va destacar que en només\nquatre dies ja s’han obtingut 500\nrespostes al passi VIP. A més,\nels hotels han comercialitzat pa-\nquets amb Caldea.\nassegurar que la intenció és re-\npetir la iniciativa en un futur.\nEn aquest sentit va indicar que\nla clau de l’èxit d’una zona per\na vianants o un centre comercial\nés “que hi passin coses”. La tau-\nla de dinamització ja té defini-\ndes les accions que s’impulsaran\nfins a Nadal.\nActivitats al carrer, tapes exclusives,\nsortejos i premis en la Nit Vivand\nEl Comú preveu assolir una bona afluència de visitants ja que l’ocupació als hotels és elevada\neduard Molné va presentar ahir la nit de compres, que tindrà lloc dissabte.\nParticiparan en la nit de\ncompres el 98% dels\ncomerços i més de 30\nanunciar ahir que “en breu”\ns’iniciaran els canvis en el\npaviment del tram per a vi-\nanants de l’avinguda Carle-\nmany. Molné va indicar que\naquest arranjament serà\n“important” i que té com\na objectiu eliminar les tra-\nces de l’antiga senyalitza-\nció horitzontal, que es van\ntapar amb pintura negra.\nAixí mateix va afegir que el\ncanvi d’imatge que es vol\nimpulsar a la zona requereix\nde temps. Per altra ban-\nda, Molné va indicar que el\nComú ja disposa dels re-\nsultats de l’enquesta sobre\nCarlemany elaborada pel\nCRES. El conseller només\nva voler dir que “els resul-\ntats són molt bons” ja que\nara s’estan tractant les da-\ndes al si de la comissió d’in-\ndicadors. En els pròxims\ndies es donaran a conèixer.\nandorra 9Dijous, 10 D’octubre Del 2013\noctubre 2013 Segueix-nos al i\nLa companyia agrícola Sabors i\nAromes ja ha començat la clas-\nsificació i embossat de la trum-\nfa que s’està recollint. Des de la\nsocietat es preveu que la collita\nd’aquest any tingui una bona\nsortida, tenint en compte que\nl’establiment que en fa la distri-\nbució ja ha rebut força deman-\ndes. Per a Albert Casal, membre\nde la junta, això demostra que\n“a poc a poc la gent va creient\nque és un bon producte” i que\n“la producció local és més sana\ni permet ajudar el veí”.\nCoincidint amb la posada al\nmercat d’aquí dues setmanes,\nSabors i Aromes preveu orga-\nnitzar una festa de presentació\nde la patata. Casal va recordar\nque, a Andorra, la trumfa es\ncull a l’octubre o novembre i,\ncom que no es fa cap tractament\nper a la seva conservació, cal\nconsumir-la en el curs natural.\nAixò fa que al març ja no n’hi\nhagi i que calgui esperar sis me-\nsos per tornar-ne a tastar. Per\naixò, des de la companyia es\nveu interessant celebrar la seva\n“presentació en societat”. La\ndata de l’esdeveniment encara\nestà per fixar però se situaria\ndos o tres dies abans de la Fira\nd’Andorra la Vella. Així mateix\ns’està pensant que el Cap del\ncarrer d’Andorra la Vella seria\nun indret adient per acollir-lo,\natès el gran nombre de restau-\nrants que hi ha.\nParal·lelament a això, el nou\ngerent de la societat ja ha en-\nviat una carta als socis on se’ls\nproposa transformar el deute\nque té la companyia amb els\nproductors en accions i si estan\ninteressats a obtenir-ne més.\nAquest és el primer pas cap a\nl’ampliació de capital necessà-\nria perquè el projecte continuï.\nL’aportació que es requereix\nper mantenir l’activitat és d’en-\ntre 50.000 i 60.000 euros i cada\nacció es fixaria en 300 euros,\namb la possibilitat de desem-\nborsar aquesta quantitat en di-\nferents fases. Per altra banda,\nels 104.000 euros que es deuen\nals productors es convertirien\nAra per ara es coneix que\nentre el 30% i el 40% dels socis\nestan disposats, en un principi,\na invertir-hi més capital. En el\ncas que no hi hagi més interes-\nsats caldrà buscar altres socis,\nuna opció que també a nivell\nestratègic interessa a la com-\npanyia. En aquest procés, però,\nels antics accionistes tindran\npreferència i el següent pas serà\nbuscar altres inversors, com po-\nden ser restauradors o fins i tot\ntrumfa tingui una bona sortida\nLa companyia preveu organitzar una festa de presentació de la trumfa d’enguany.\nS’ha començat a contactar els socis per assolir els 50.000 € necessaris\nandorra10 Dijous, 10 D’octubre Del 2013\nla vida activa de la gent gran\ni alhora els permetin conèixer\nhavien visitat abans.\nA les deu del matí, l’autobús\ndels 24 padrins participants va\narribar als Cortals d’Encamp, i\nel grup va passejar pel bosc del\nCampeà durant més de dues\nhores. El grup va estar acompa-\nnyat pel responsable de L’espai\ni per un guia que els va poder\nmostrar els detalls de la flora i la\nUna de les padrines que va\nfer el camí, Pilar Cortadella,\nva explicar que amb un grup\nd’amigues normalment ja van a\nla muntanya, però que l’activitat\nde L’espai els va semblar interes-\nsant per la companyia del guia\nque explica la flora i la fauna de\nl’indret, i per això s’hi van apun-\ntar. A més, Cortadella també va\nvalorar positivament sortir en\ngrup, per poder parlar i comen-\ntar el camí amb més gent.\nEl grup ja havia participat\nen altres tallers com els d’infor-\nmàtica o anglès de L’espai, però\naquest els ha agradat especi-\nalment i confien poder fer més\nsortides conjuntes, per exemple\na la vall d’Incles.\nMés de vint padrins a la ruta\nguiada proposada per L’espai\nUn guia va acompanyar els padrins en la sortida al bosc del Campeà.\nCasas diu que la voluntat és fer més escapades de cara a l’any que ve\ni debat sobre\njuntament per la Univer-\nsitat d’Andorra (UdA), el\nCol·legi Oficial d’Econo-\nmistes d’Andorra (COEA)\ni el Col·legi de Censors Ju-\nrats de Comptes de Cata-\nlunya (CCJCC), l’UdA ha\norganitzat per a demà una\nEn l’acte, que tindrà lloc\nde les quatre de la tarda a\nles vuit del vespre, hi par-\nticiparan José María Bové\nMontero, vicepresident de\nl’Institut de Censors Jurats\nde Comptes d’Espanya, Da-\nvid Berruezo Recasens, di-\nrector de Deloitte Andorra,\ni Didier Amphoux, director\nregional del grup In Extenso\nMultes per valor\nde 4.700 euros\nLa policia ha constatat in-\nfraccions per excés de ve-\nlocitat controlada per radar\nper un valor de 4.735 euros.\nAixí apareixia publicat ahir\nal Butlletí Oficial del Princi-\npat d’Andorra (BOPA) en un\nedicte en què s’estableix la\nrelació dels infractors da-\nvant la impossibilitat de no-\nEl centre cultural La Llacuna\nLa xerrada, una activi-\ntat organitzada per l’ONG\nd’Urgell vol evitar el tancament\ndel laboratori de salut animal\nque el departament d’Agricultu-\nra, Ramaderia, Pesca, Alimenta-\nció i Medi Natural de la Genera-\nlitat de Catalunya té a la capital\nalturgellenca. Per fer-ho, ha pre-\nsentat una proposta al plenari\ndel proper dilluns, on buscarà\nla unanimitat dels grups muni-\ncipals per evitar el tancament i\ntambé sol·licitar una reunió ur-\ngent amb el conseller d’Agricul-\ntura, Josep Maria Pelegrí, de tots\nels portaveus municipals per\ntal de fer-li arribar el posiciona-\nment del consistori.\nSegons va explicar la forma-\nció en un comunicat, l’acord de\nplenari es farà arribar també als\nconsells comarcals de l’Alt Ur-\ngell, la Cerdanya, el Pallars Jus-\nsà, el Pallars Sobirà, el Govern\nd’Aran i als ajuntaments de les\nAquesta proposta arriba des-\nprés que la Generalitat de Cata-\nlunya anunciés la seva intenció\nde traslladar la instal·lació a la\nEl laboratori de salut animal\nfunciona des de fa més de vint-i-\ncinc anys i és l’únic que queda a\ntot el Pirineu. Dóna cobertura a\ntota la zona de muntanya, i així\ns’eviten desplaçaments i ofereix\nservei al territori. La instal·lació\ndóna suport als ramaders i ve-\nterinaris de les comarques del\nPirineu, facilitant proves analíti-\nques o certificats sanitaris.\nProgrés afirma que el seu\ntrasllat a Lleida és “un nou\nexemple de recentralització i\nallunyament dels serveis públics\ncap a les capitals provincials”,\nque “perjudica especialment les\nzones de muntanya i agreuja els\ndèficits territorials”. En la matei-\nxa línia, el primer grup de l’opo-\nsició remarca que el context de\ncrisi “no pot servir d’excusa per\neliminar la totalitat d’un servei\ncom aquest, sense donar una al-\nEl portaveu de Progrés, Òs-\ncar Ordeig, afegeix que el sector\nagroalimentari és “un sector es-\ntratègic” per a l’economia local\n“que cal preservar i potenciar per\nsortir de la crisi i ajudar a crear\nocupació”. Ordeig insta a “trobar\ncomplicitats i sumar per evitar\nel tancament del laboratori, fent\nfront a més deslocalitzacions de\nserveis del Pirineu ja sigui cap a\nLleida o cap a Barcelona”.\nProgrés vol un front comú per\nevitar el trasllat del laboratori\nel laboratori de salut animal de la capital alturgellenca.\nEl grup presenta una moció i demana una reunió urgent amb Pelegrí\nUna conferència de l’escrip-\ntor olianès Jordi Pasques, sota\nel títol Les trementinaires i el\nseu món, va servir dimarts al\nvespre per inaugurar de for-\nma oficial el nou curs 2013-\n2014 a l’Escola d’Adults de\nla Seu d’Urgell, que compta\namb 447 alumnes inscrits,\nque faran classes a l’antiga\nllar d’infants La Grandalla.\nva destacar la importància de\npoder dotar l’Escola d’Adults\nd’un local propi més ampli i\nadaptat a les necessitats de la\nseva oferta formativa. “Amb\npocs recursos donem respos-\nta a les demandes del profes-\nsorat i els alumnes”, va indi-\nPer la seva part, la direc-\ntora del centre, Marta Edo,\nva agrair la predisposició del\nconsistori per oferir una nova\nubicació, ja que l’equipament\nactual havia quedat petit.\n“Encarem el nou curs i aques-\nta nova etapa amb molta il-\nlusió”, va assegurar.\nLes noves instal·lacions del\ncentre donaran servei de for-\nma provisional, si no torna a\nfer-se necessària una segona\nllar d’infants, que enguany\ns’ha tancat per la baixada\nPasques inaugura el\ncurs a l’escola d’adults\ntenir divendres passat un veí\nde la Seu de 46 anys per un\npresumpte delicte de contra-\nban. Els agents van trobar a\nl’interior del vehicle que con-\nduïa 12.500 paquets de tabac,\namagats en bosses de plàstic\nindustrials. La mercaderia està\nvalorada en 61.560 euros. Els\nagents van interceptar l’home\nen un control preventiu a la\ncarretera GI-400, a la collada\nEl detingut ja ha passat a\ndisposició judicial al Jutjat de\nPuigcerdà i es troba en llibertat\ndetingut un veí de la seu\nper contraban de tabac\npirineus12 Dijous, 10 D’octubre Del 2013\nEl servei municipal de Parcs i\nJardins de l’Ajuntament de la\nSeu d’Urgell està portant a ter-\nme aquests dies una activitat\ndirigida als escolars de tercer i\nquart de primària dels centres\neducatius de la ciutat amb l’ob-\njectiu que els alumnes coneguin\nles diferents espècies d’arbres i\narbustos que hi ha als parcs de\nPrecisament, ahir al matí va\nser el torn d’un vintena d’alum-\nnes de quart curs de primària de\nl’escola Albert Vives, els quals\nvan participar en aquesta activi-\ntat sobre botànica al parc del Va-\nlira. Els joves van escoltar prè-\nviament les explicacions d’un\nmonitor de Parcs i Jardins i, tot\nseguit, van realitzar un treball\nde comparació i observació per\nidentificar els noms dels arbres\nindicats i que van haver de tro-\nbar pel mateix parc.\nEn aquest taller hi partici-\nparan un total de 250 alumnes:\n100 nens i nenes de l’escola Pau\nClaris; 100 més de l’escola Albert\nVives; i 50 alumnes del col·legi\nCom a novetat d’aquets curs,\nels monitors del servei de Parcs i\nJardins porten a terme una cam-\npanya educativa per incidir en\nel fet que cal gaudir dels espais\nverds tot respectant flors, plan-\ntes i arbres, així com el mobiliari\nurbà que hi ha instal·lat. És per\naixò que no només es vol fer co-\nnèixer els arbres dels parcs sinó\nque també que cal gaudir-ne\nhi ha plantats prop de 6.000\narbres, en els diferents parcs,\njardins, avingudes i carrers del\nTaller per donar a conèixer els\narbres als escolars de la Seu\nels joves escolten les explicacions de la monitora de Parcs i Jardins.\n250 alumnes de tercer i quart de primària participen en l’activitat\nEls usuaris del Taller Claror de\nla Seu d’Urgell van lliurar ahir\nal regidor de Promoció Econò-\nmica de l’Ajuntament de la Seu\nd’Urgell, Jordi Pallarès, tres\nformatges commemoratius de\nla Fira de Sant Ermengol 2013.\nEs tracta d’un formatge ge-\ngant i dos de més petits, fets\namb fullola, cartró i paper, que\nhan estat elaborats pels nois i\nnoies d’aquest centre.\nPallarès els va agrair que\nhagin fet aquest treball de-\ndicat a la Fira de formatge\nartesà i els va convidar que\nvisitin i gaudeixin d’aquest\ncertamen que tindrà lloc els\npròxims dies 19 i 20 d’octu-\nbre a la Seu d’Urgell. Aquests\ntres formatges es podran veu-\nre durant tot el cap de setma-\nna de la fira, ja que decoraran\nl’entrada del recinte firal.\nEl Taller Claror participa\nen la decoració de la fira\nels usuaris del taller Claror han elaborat tres formatges per al certamen.\npublicitat 13Dijous, 10 D’octubre Del 2013\nLa companyia s’ha atrevit a\nadaptar La flauta màgica, una\nde les òperes més conegudes.\n¿Per què aquesta tria?\n[Riu.] Sí! Hem estat agosarats!\nDe fet, estàvem preparant un al-\ntre espectacle que tenia a veure\namb la corrupció però aleshores\nva esclatar tot això que estem\nvivint i vaig pensar que necessi-\ntàvem llum. La flauta màgica em\nsembla la peça que té més llum\ni, sobretot, parla de l’art com a\ncamí per trobar-la. És cert que la\npeça és molt enigmàtica i molt\nencriptada amb la simbologia\nde l’època, la maçoneria i just\ndesprés de la Revolució France-\nsa, però Mozart ofereix al prota-\ngonista un instrument, la flauta,\ncom a element per “travessar la\nfosca nit de la por” i superar to-\ntes les proves.\nEl que sembla un conte de\nfades diu que en els moments\nde foscor l’art té molt de sentit.\nI, ara, en aquest moment en què\nes vol banalitzar el sentit de l’es-\npectacle, de l’art, del teatre, di-\nent que només és entreteniment,\nem va semblar que era una for-\nma de reivindicar l’espai de l’art\ncom un gran espai de vida i de\ncivilització i que això es deia a\nLa flauta màgica des d’un virtuo-\nsisme musical esplèndid.\nI tot això en poc més d’una hora\nCom que hi ha passatges molt\nencriptats hem fet una síntesi\nper explicar l’essència, que és\nl’encontre amb la flauta. I hem\nrecuperat uns fragments que\nacostumen a suprimir-se quan\nes representa La flauta màgica\nque, de fet, li donen sentit. És\nquan la Reina de la Nit reclama\nel poder que li ha estat usurpat\nperquè és una dona. De fet, és\nuna peça molt feminista! La Rei-\nna de la Nit, des d’un inici, no\nés una histèrica desaforada sinó\nque és una dona que exigeix el\nseu lloc legítim en el poder. Això\nestà en l’obra original i durant\ndos-cents anys, regularment, els\nfragments on ella ho diu i ho ex-\npressa han estat suprimits. No\nt’ho perdis! És molt interessant!\nI després també hi ha frag-\nments molt sexistes, de part de\nSarastro, que és qui ha segrestat\nPamina, la filla de la Reina de la\nNit, per evitar que tingui idees\nsemblants a la seva mare. ¡Hi ha\nuns paràgrafs en què li diu a la\nnoia que les dones han de ser\nguiades pels homes perquè sinó\nvan pel camí errades! [Riu.]\nAquesta interpretació no l’ha-\nvia sentida mai.\nNo es destaca mai a La flauta\nmàgica i pertany al text original.\nHem buscat la versió alemanya\ntraduïda a tots els idiomes pos-\nsibles i vaig pensar que eren per-\nles. Tota aquesta fàbula que mai\nhem entès… Té aquesta música\nmeravellosa que et sedueix però\nels continguts més punyents de-\nPrimer, la peça reivindica l’art\ncom a gran eina per sortir de la\nfoscor social –em sembla mera-\nvellós–, i, segon, anar descobrint\nels fragments que li donen un\nsentit molt modern… Mozart i\nSchikaneder (autor del llibret,\ncantant i productor de La flauta\nmàgica) sabien molt bé el que es\ndeien i en una època en què per\nno-res desapareixies del mapa.\n¿La flauta màgica va sorpren-\ndre la societat de 1791?\nSí, però l’òpera que va xocar\nmés va ser Les noces de Fígaro,\nbasada en la novel·la de Caron\nde Beaumarchais, que no li dei-\nxaven estrenar per subversiva.\nEl llibretista, Lorenzo da Ponte,\nva assegurar al rei que suprimi-\nria la part subversiva. Però ho\nva ser igualment, tant, que els\nburgesos de Praga van demanar\na Mozart que fes la partitura de\nDon Joan per burlar-se dels aris-\ntòcrates i dels seus privilegis.\nVull dir que el que ens arriba\ndos segles més tard són peces\namb una quantitat de pàtina\nque li ha anat posant la cultura\nsegons allò que li convenia en\ncada moment, i quan rasques i\ntreus les capes el que hi ha sota\nés molt interessant i autèntic.\nL’adaptació és teatre, no una\nversió reduïda de l’òpera.\nÉs teatre i música, però sense\ninstruments. La part dels instru-\nments s’ha passat a polifonies,\nés a dir, que el suport dels vio-\nlins o dels oboès els fan els ac-\ntors cantant la música, seguint\nla partitura original que s’ha\narranjat per a veus. Però cada\nactor fa servir les onomatopeies\nque tenen a veure amb les ex-\npressions del personatge.\nSí, ho és, però és una feina\nmolt interessant. Cada perso-\nnatge que ha de sostenir un so-\nlista utilitza onomatopeies o pe-\ntites paraules que pertanyen a la\nL’espectacle inclou diferents\nllenguatges escènics: dansa,\nSens dubte! Clown, dansa…\nA Dei Furbi el que ens agrada\nés trobar els llenguatges per dir\nallò que volem dir.\n¿També hi ha elements de la\nComèdia de l’Art, de la qual\nvostè n’és especialista?\nBé, no tant com en d’altres\npropostes de Dei Furbi, però jo\ncrec que la Comèdia de l’Art es\ntroba en tot el teatre clàssic. Hi\nposo accents però no especial-\nment en aquesta peça.\nLa seva versió de La flauta mà-\ngica és en català.\nMozart va voler fer-la en ale-\nmany quan tota l’òpera es feia\nen italià. De fet, La flauta màgi-\nca no és una òpera, té un altre\nformat, és com una sarsuela. Té\na veure amb la idea de Mozart\nd’aproximar l’òpera al poble.\nL’escenografia és molt senzilla.\nJa és el nostre propòsit. Volem\nque sigui l’actor, amb el seu cos,\nqui resolgui totes les situacions\ni també les escenogràfiques. Les\npeces que apareixen a l’escenari\nsón estrictament les necessàries\ni tenen més d’una utilitat.\nLa companyia la va fundar\nl’any 2002. ¿Quants actors en\nformen part? ¿O va fluctuant?\nSí, fluctua. La qüestió és tenir\nuna companyia de llarg recorre-\ngut perquè vas construint llen-\nguatge, vas sumant amb l’expe-\nriència i és molt gratificant.\n¿Els actors de Dei Furbi han es-\ntat alumnes seus?\nQuasi tots ho han estat, sí.\nEl repartiment també podria\ndedicar-se a cantar òpera.\nI una altra particularitat és la\ncorporalitat que posen en tot, és\nun cant que surt del cos. Tot és\nmolt virtuós vocalment però va\nacompanyat, no només és veu,\nés cos, o veu a través del cos.\nTotes les crítiques que he llegit\nde l’obra són excel·lents.\nLa veritat és que estem molt\ncontents, és molt gratificant veu-\nre que té sentit el que fas i que\nés ben rebut. És una gran sort!\n“La Reina de la Nit no és una histèrica,\nsinó que reivindica el seu poder legítim”\nentrevista a gemma beltran, directora de ‘la flauta màgica. variacions dei furbi’\nL’actriu, directora i docent Gemma Beltran va fundar l’any 2002 Dei Furbi, una\ncompanyia amb propostes arriscades de les quals sempre n’ha sortit airo-\nsa. Aquesta nit, al teatre Comunal, presenta l’adaptació teatral de ‘La flauta\nmàgica’, la famosíssima òpera de Mozart. Beltran, professora d’entrenament\nactoral i especialista en tècniques de l’escola italiana la ‘Commedia dell’Arte’,\nrevela el veritable sentit d’una peça plena de “llum i virtuosisme”.\ncultura 15Dijous, 10 D’octubre Del 2013\nestan convocats a participar en\nl’elaboració del grafit més gran\nd’Andorra, en un mur de 115\nmetres quadrats. L’espai L’Al-\nternador del Comú d’Andorra\nla Vella organitza, el dissabte\ndia 19, un taller de grafit. Les\ninscripcions estaran obertes des\nd’avui fins el dimecres que ve i\ns’han de formalitzar a l’Enllaç,\nes realitzarà durant tota la jor-\nnada en un mur de 50 metres de\nllargada per 2,30 metres d’alça-\nda, situat a prop del Liceu Com-\nte de Foix, enfront de l’estadi\nComunal i que dóna al passeig\ndel Riu. L’acció va ser un sug-\ngeriment de l’àrea de Medi Am-\nbient comunal al servei de Jo-\nventut, en constatar que el mur\nes troba en un estat deplorable,\namb grafits poc estètics. L’activi-\ntat s’ha preparat per aconseguir\nuna millora de l’entorn.\nEl grafit es farà amb el per-\nmís de la propietat i amb la col·\nlaboració de Montana, botiga\nespecialitzada en material d’art\nal carrer. La direcció del grafit\nl’assumiran grafiters professi-\nonals de Montana i el servei de\nJoventut comprarà els materials\nnecessaris per a la pintada.\nes pintaran els 115 metres qua-\ndrats de la superfície del mur\ni, tot seguit, els joves grafiters\namateurs començaran a aplicar\nel disseny pictòric preestablert.\nEl projecte artístic que s’hi re-\nalitzarà es basarà en un esbós\nprevi de la imatge gràfica que\nes dibuixarà en tota la superfície\nEls joves pintaran un grafit en\nun mur de 115 metres quadrats\nUn grafit pintat en un mur a París.\nEl projecte artístic està organitzat per L’Alternador d’Andorra la Vella\nels còmics J. J. Vaquero i raúl cimas.\nque tindrà lloc el 21 de novem-\nbre al Centre de Congressos\nd’Andorra la Vella. Les entra-\ndes ja són a la venda als punts\nhabituals a un preu de 20 euros\n(a taquilla valdran 25 euros).\namb l’actuació de David Gua-\npo, que va pràcticament om-\nAquesta temporada només hi\nha sis actuacions programa-\ndes, una d’elles al teatre de\nQuelcom coorganitza el pri-\nmer Concurs de monòlegs en\ncatalà, en què assegura que hi\nha molt nivell. La productora\nvol organitzar un espectacle\namb els tres finalistes del cer-\ntamen. La final se celebrarà el\nNit d’humor amb Raúl\nCimas i J. J. Vaquero\nPer aquestes dates ja s’hauria\nd’haver publicat la segona part\nde Zigeuner (‘gitano’), el còmic\nque l’il·lustrador Jordi Plane-\nllas (Història digital d’Andorra)\ni el guionista Nathaniel Legen-\ndre han preparat sobre la vida\ndel boxejador alemany Johann\nTrollmann (Hannover, 1907\n· camp d’extermini de Neuen-\ngamme, 1943). L’editorial fran-\ncesa Éditions 12 Bis va publicar\nel setembre de l’any passat la\nprimera part però recentment\nha fet fallida. L’editorial ha estat\nabsorbida per edicions Glénat,\nque ha rebutjat publicar la sego-\nna entrega de Trollmann.\nEls autors del còmic busquen\nara una editorial que vulgui pu-\nblicar Zigeuner 2. Per això neces-\nsiten recuperar els drets d’autor\nde la primera part i oferir·lo com\na un únic volum.\nEl primer còmic tracta de la\ninfància, l’ascens i el combat en\nquè Trollmann va guanyar, el 9\nde juny de 1933, el títol de cam-\npió nacional d’Alemanya fins\nque els dirigents nazis li van\ntreure per ser gitano. El segon\nàlbum, sense data de publicació,\nexplica el declivi i la mort del\nDesprés de ser desposseït\ndel merescut títol, Trollmann\nva caure en desgràcia i el 1942\nva ser enviat, per ser gitano, al\ncamp d’extermini de Neuen-\ngamme, on consta que va morir\nel 9 de febrer de 1943, a l’edat\nde 36 anys. Al camp, Trollmann\nhavia de boxejar per menjar i va\nmorir a causa dels cops que li va\npropinar un kapo.\nPlanellas busca editorial per\npublicar el còmic ‘Zigeuner 2’\nJohann trollmann segons Planellas.\nEl president de la comissió exe-\ncutiva de la Fundació Pau Ca-\nsals, Narcís Serra, l’alcalde del\nVendrell, Jordi Carnicer, i el\ndirector de la Fundació, Jordi\nPardo, es van reunir ahir amb el\ndirector artístic de la Tempora-\nda MoraBanc de Música i Dan-\nsa, Josep Maria Escribano, per\nparlar d’un possible acord de\ncol·laboració entre la Fundació i\nEls detalls de l’acord del con-\nveni es concretaran en la visita\noficial que els representants de\nla Fundació Pau Casals faran en\nbreu, en la qual també els po-\ndria acompanyar el president\nde l’entitat, l’abat de Montserrat\nJosep Maria Soler, i la vicepre-\nsidenta i vídua de Pau Casals,\nAprofitant el desplaçament,\nVella, Rosa Ferrer i Jordi Min-\nAcord entre la Fundació Pau\nCasals i el Comú de la capital\nAbans que surti el seu se-\ngon disc, Nami actuarà el 26\nd’octubre al Món Bohemi (la\nMassana); el 29 d’octubre, a\nRazzmatazz 3; el 31 d’octubre\na la festa Kaiowas Tribe Rele-\nase, i el 2 de novembre toca-\nrà i presentarà el videoclip a\nl’FNAC del centre comercial\nLas Arenas, els tres últims a\nEl 24 d’octubre Lluís Cartes\npresentarà el disc Carenant\nl’absurd al teatre Platafor-\nma I+D dins del segon cicle\nde concerts de petit format\n“Noms Propis”, organitzat\nper Eòlia, l’Escola Superior\nd’Art Dramàtic. El cicle es\ncompleta amb Albert Palo-\nmar (21 de novembre) i Agus-\ntí Busom (19 de desembre).\n16 Dijous, 10 D’octubre Del 2013\nbol (FAF) ja té nou president.\nVíctor Santos, l’únic a presentar\nuna candidatura a les eleccions,\nera nomenat ahir pels clubs per\nunanimitat nou mandatari de\nextraordinària. En els pròxims\nquatre anys vol desenvolupar el\nseu programa, dins del qual des-\ntaca la potenciació de la base i del\nSantos coneix bé la federa-\nció i ha contribuït al seu creixe-\nment. Arribar a la presidència\nés la culminació de divuit anys\nformant-ne part en diferents càr-\nrecs, els últims vuit com a vice-\npresident. “Agraeixo el recolza-\nment que m’ha donat tothom i\nels clubs. Sé que és un càrrec de\nmolta responsabilitat i asseguro\nque treballarem fort”, assenyala\nSantos. Hi ha una sèrie de punts\nen els quals vol incidir des d’un\ninici, però per començar escolta-\nrà: “Vull fer reunions amb tots els\nclubs i amb les diferents comissi-\nons de la federació per conèixer\nquines són les seves necessitats”,\nper cobrir aquelles mancances\nque es puguin detectar.\nsencial, ja que sense base no hi\nha més enllà. Volem buscar fór-\nmules en maneres de treballar\nperquè creixi el nivell i trobem\nsubvencions que ajudin en la for-\nmació de jugadors”. L’altre punt\nfort és el del desenvolupament\ndel futbol femení. “És una de\nles nostres apostes fermes. Cada\ncop tenim més jugadores i tenim\nganes de començar a competir\na nivell internacional”. Santos\navança que la constitució de la\nselecció femenina sènior serà un\nrealitat “en poc espai de temps”.\nde la FAF que estreni el tan espe-\nrat estadi Nacional. L’il·lusiona\nes vol seguir mantenint una rela-\nció cordial: “Volem tenir-hi sem-\npre una comunicació fluida. Ara\nestem en bona sintonia, no com\npassava en certs períodes”.\nUn altre aspecte a tractar és\nla relació que es manté amb l’FC\nAndorra, que no està integrat en\nla FAF però amb el qual existeix\nun conveni i és un referent al\npaís. Es reunirà amb la seva junta\ngestora i “els escoltaré en benefi-\nci del futbol andorrà. Juguen en\nuna lliga una mica superior a la\nnostra i això és bo per a la selec-\nció”. El que també preocupa es-\npecialment és la imatge de la fe-\nderació. Vol que canviï, que l’ens\nque realitzarem. Al país la imat-\nge està força deteriorada i ho vo-\nlem canviar, sent clars en tot el\nque fem i comunicant les nostres\ncàrrecs per decidir\nSantos està acompanyat en la vi-\ncepresidència per Alfonso Mar-\ntín. Josep Garcia és el tresorer i\nla resta de càrrecs de la directi-\nva s’han de decidir: Manolo Ji-\nménez, Ricard Tolosa, Jennifer\ncontinuen García Quiñones. En\nl’estructura, Martín i Jiménez se-\nran els directius responsables de\nla Lliga Nacional i la de la base,\nTolosa de la comissió mèdica,\nFernández de protocol, Pirot i\nFerreros del futbol femení, Mora\nde relacions institucionals, i\nQuiñones de les seleccions. Pere\nBabot, que no està en la junta, és\nresponsable del futbol sala.\nSantos centrarà els esforços de la FAF\na potenciar la base i el futbol femení\nAgafa la presidència després que els clubs aprovessin la constitució de la nova junta directiva\nMartín felicita a santos, que va estar acompanyat per thierry favre, responsable d’estadis de la uefA.\nla selecció sub-19 inicia la fase\nde classificació amb suïssa\nEl grup 9 de la fase de classificació de l’Europeu sub-19 es dis-\nputa a Eslovènia. Andorra hi està enquadrada, juntament amb\nels amfitrions, Suïssa i Anglaterra. El combinat sub-19 obre avui\nla competició a Bakovci davant els helvètics. Anglaterra i Eslo-\nvènia s’enfrontaran a Ptuj. Dissabte Andorra jugarà contra els\nbritànics i tancarà el torneig dimarts de la setmana vinent contra\nels balcànics. Anglaterra surt com a favorita per concloure com\na primera de grup.\nruiz, 3 partits\nL’entrenador de l’FC Andor-\nra, Justo Ruiz, és sancionat\namb tres partits per l’expul-\nsió rebuda en l’últim matx al\ncamp del Viladecans. Un és\nper protestar de forma insis-\ntent a l’àrbitre i dos més per\nhaver-s’hi adreçat en ter-\nmes o actituds injurioses o\nde menyspreu. Josep Manel\nAyala és sancionat un par-\ntit per haver estat expulsat\namb dues targetes grogues.\ncàrrecs a decidir\nEl nou president afirma\nque la selecció femenina\nsènior pot ser una realitat\n“en poc espai de temps”\nEstà satisfet amb la\ntasca de Koldo Álvarez i\nvol canviar la imatge que\nté la federació al país\nesports 17Dijous, 10 D’octubre Del 2013\nEl Campionat d’Espanya de ral·\nlis d’asfalt estrena prova. El Ral·\nli de Bierzo entra per primera\nvegada en el calendari, cosa que\nserà un nou repte a superar per\nAlbert Llovera, que hi participa·\nrà amb la intenció d’endur·se la\nvictòria en el grup N i posar set·\nge al lideratge de la general de\nEl fet de participar per pri·\nmer cop en una cursa, amb pis·\ntes desconegudes anteriorment,\nfa que els primers contactes que\nes tenen sobre el terreny siguin\nvitals de cara a la cursa, per ex·\ntreure tota la informació possi·\nble. “En aquesta ocasió la pas·\nsada de reconeixements pot ser\ndecisiva, a més, per començar\ntenim una especial de més de 20\nquilòmetres. Tenint en compte\nel que ens hi estem jugant, cal\nsortir a buscar el triomf des de\nl’inici”, indica Llovera.\nEn la darrera cita disputa·\nda del campionat, el Ral·li Pla\nd’Urgell, el pilot andorrà va\naconseguir vèncer. A Ponferrada\nespera repetir la seva actuació,\nper tal d’atacar el lideratge del\ngrup N, posició que ocupa actu·\nalment el canari Alfonso Viera.\n“A Mollerussa m’ho vaig passar\nmolt bé, va ser un ral·li disputat\nal límit i que es va decidir a l’úl·\ntima especial. Estic convençut\nque al Bierzo es pot repetir el\ndesenllaç del ral·li i espero que\nel final sigui semblant al de la\nprova anterior i, a poder ser, que\nentre nosaltres i Alfonso es pu·\ngui situar algun equip. Necessi·\ntem reduir diferències”.\nPer a aquesta ocasió l’Abarth\nGrande Punto S2000 no presen·\ntarà cap novetat: “Com és habi·\ntual en les últimes carreres, no\nhem afegit cap novetat, sortirem\namb el cotxe completament re·\nvisat pels tècnics de PCR Sport i,\nper tant, llest per afrontar la cita\ndel Bierzo amb garanties d’èxit”.\nLa prova castellana es disputarà\ndissabte. Té un recorregut total\nde 279,57 km, dels quals 110,52\nsón de velocitat. La prova està\ndividida en vuit especials, qua·\ntre d’elles diferents: Cubillos\n(22,66 km), Camponaraya (8,45\nkm), Toral de los Vados (7,55\nkm) i Ponferrada (16,60 km).\nAlbert Llovera anirà a totes per\natacar el liderat de la general\nllovera es va imposar en l’ultima prova, el Ral·li Pla d’urgell.\nEl pilot ho farà en territori del tot desconegut, al Ral·li del Bierzo\nEl Grandvalira Total Fight Mas·\nters of Freestyle és la competi·\nció d’estil lliure més important\ndel sud d’Europa. En pocs anys\ns’ha convertit en una referència\ni manté una progressió en cada\nedició. Aquest fet permet que\nen la competició d’esquí pugi de\ncategoria, i ascendeixi a l’Or del\ncircuit AFP World Tour.\nFins ara tenia categoria de\nPlata i es col·loca en el segon\nmàxim nivell mundial. Només\nes troba per sobre el Platinum.\nLa competició de surf de neu\nestà en el mateix escalafó, amb\ncinc estrelles del circuit TTR. “És\nassegura Enric Bonvehí, director\ndel Total Fight, que valora que\nla consecució d’aquest ascens es\ndeu al fet que “l’organització és\nsòlida, tenim un parc consistent\ni la valoració dels riders també\nincrementarà, els punts que en·\nEl Total Fight, en les dues\ndisciplines, amb aquest ascens\nes troba “al nivell de les millors\nLa prova de surf de neu de l’any\nvinent es disputarà del 27 al 29\nde març, mentre que la de freeski\nserà del 3 al 5 d’abril.\nEl Total Fight d’esquí\npuja a la categoria Or\nestil lliuRe automobilisme\nel títol de les\nL’avantatge que té Amàlia\nVinyes en la Classe 1 i la Di·\nvisió 2 de la Copa d’Espanya\nde resistència li podria per·\nmetre aquest cap de setma·\nna proclamar·se campiona\nde les categories al circuit de\nla Comunitat Valenciana de\nXest, en el penúltim míting\ndel calendari. En aquesta oca·\nsió correrà amb el seu germà\nJoan. “L’avantatge de què dis·\nposem és important però no\nhem de relaxar·nos”, remarca\nL’X·Trem 4x4 Challenge An·\ndorra s’ha convertit en tot un\nreferent a Europa. La seva or·\nganització, la reglamentació\ni la qualitat dels equips que\nhi participen fa que en pocs\nanys s’hagi convertit en una\nde les proves més importants\ndel calendari continental. Es\ndesenvoluparà de demà fins\ndiumenge, amb la participació\nde 34 conjunts, la xifra màxima\nque es pot assumir.\nHi seran representats 7 paï·\nsos. Andorra, Espanya, França,\nGran Bretanya, Portugal, Su·\nïssa i Bèlgica tindran equips a\nCanòlich. Per realitzar el cartell\nde participants es va haver de\nfer un tall entre els preinscrits,\nja que se n’hi van apuntar més\nd’una cinquantena. Se’n van\nhaver de descartar per raons\nlogístiques i de seguretat. Per\naquest motiu créixer en nom·\nbre de participació és compli·\ncat. “Si volem continuar garan·\ntint la qualitat de la prova és\nPujol, director de la competi·\nció laurediana. Per descartar\nequips es van tenir en compte\ndiferents barems, com garantir\nel màxim nombre de països,\ncomptar amb els pilots punters\neuropeus i amb aquells equips\ntècniques al centre de Sant Ju·\nlià de Lòria i a la tarda es por·\ntaran a terme sis zones ràpides.\nA partir de les onze de la nit\nes disputarà una prova d’ori·\nentació nocturna, utilitzant la\ncartografia i s’hauran de trobar\nuna vintena de waypoints. Dis·\nsabte serà el torn de les zones\ndiürnes, un total de 41, i a la\nnit una nova d’orientació. Per\na diumenge hi ha programa·\nBissisarri i el Coll de la Gallina\ni la carretera d’Aixàs.\nsón les de prototip i prepa·\nrats. En aquesta segona és on\nhi haurà els dos equips andor·\nrans, formats per Josep i Ivan\nBringué, i Jordi Bretiu i Marc\nBayona. Entre els favorits en\nprototips hi ha els belgues An·\ntoine i Benoit Reul, els brità·\nnics Jim Marsden i Mark Birch,\ni els catalans Jaume Guardiola\ni Josep Solà. Aquesta és la ter·\ncera prova i última de la Copa\nTT X·trem. Pujol i Albert Caba·\nnes, com a organitzadors, no\nhi competiran, per la qual cosa\nGuardiola es proclama campió\nde prototips. En preparats es\njugaran el títol Betriu i el català\nLa dimensió que està aga·\nfant la cita laurediana va crei·\nxent exponencialment. “Dins\nel calendari europeu s’està\nconvertint en tot un referent”,\nindica Toti Sasplugas, secretari\ngeneral de l’Automòbil Club\nd’Andorra, entitat que orga·\nnitza la prova. En l’horitzó hi\nha l’objectiu de constituir un\nCampionat d’Europa oficial,\ndel qual formaria part l’X·Trem\n4x4 Challenge. Però no es veu\npropera aquesta iniciativa per·\nquè s’ha d’arribar a un acord\nentre els organitzadors de les\nprincipals proves del continent\ni s’ha d’aprovar un reglament\núnic a nivell tècnic i esportiu.\nels germans Reul tornen a estar entre els favorits.\nL’X-Trem 4x4 Challenge\nAndorra presenta una\nSasplugas: “Dins el\ns’està convertint en\ntot un referent”\nLlovera: “En aquesta\nocasió la passada de\nClassifiCats18 Dijous, 10 D’octubre Del 2013\nclassificats 19Dijous, 10 D’octubre Del 2013\nClassifiCats20 Dijous, 10 D’octubre Del 2013\npanoràmiques, cuina equipada amb forn, vitrocerà-\nmica, campana i rentavaixelles, terres de parquet, 2\nPis de 115 m², 3 habitacions, 2 banys, cuina equi-\npada, safareig, menjador amb llar de foc, terrassa,\nPossibilitat de llogar una 2a plaça per 50 €. Tot\nmoblat de qualitat.\n3 hab., cuina officce, (Ref\n3 hab., Luxe, cuina officce\n4 hab., ampli saló, cuina office, pàr-\n3 hab., (Arinsal), cuina office, pàr-\nclassificats 21Dijous, 10 D’octubre Del 2013\nPis cèntric totalment reformat de nou, 100 m2\n(1 en suite), 2 banys complerts, cuina tancada equipada i safareig,\narmaris encastats i parquet.\nPàrquing i traster inclòs. Bons acabats.\nbany complet, cuina oberta mobla-\nda i equipada, pàrking, sol i vistes.\nde qualitat, possibilitat de pàrking. No\nequipada, pàrking inclòs.\n, pàrking i traster.\nsemi nou amb\naseo. Saló menjador amb llar de foc,\ni vistes. Box amb 2 places de pàrking.


Isabel de Villena és l’única escriptora medieval en llengua catalana de la qual sabem el nom. Escriu la seva obra al llarg del segle XV i comparteix temps amb els millors escriptors del segle d’or valencià (Ausiàs March, Joan Roís de Corella o Joanot Martorell).\nJesús i les dones és una antologia de la seva extensa obra «Vita Christi», en què destaca el paper preeminent de les dones en la figura de Jesús. Us oferim un fragment del llibre, publicat per Editorial Barcino, dins la col·lecció Tast dels Clàssics. Es tracta d’una adaptació al català actual a càrrec de Marta Pessarrodona. A continuació, podeu llegir-ne el capítol CXXXVIII.\nCOM EL SENYOR ANÀ EL DILLUNS A PREDICAR AL TEMPLE I LLOÀ L’OFERTA DE LA VIUDA POBRETA, I AL VESPRE TORNÀ SA SENYORIA A BETÀNIA\nEl clement Senyor, veient que ja s’acostava el final de la seva missió i que el termini de la seva vida prestament seria acabat, amb ànim valent s’esforçava a predicar, anant cada dia de Betània a Jerusalem, presentant-se al temple i escampant la seva divinal doctrina sobre aquells qui la volien escoltar, malgrat que la malícia era ja tan estesa que molt pocs hi acudien, i la majoria fugia de qualsevol lloc on sa majestat fos, donant-se gran vergonya de tenir la seva amistat.\nPer això dignament són exalçats i meritòriament premiats els sants apòstols i tots els altres que en aquell temps seguiren sa clemència, car gran amor i fe els havia de mantenir ferms, veient el Senyor perseguit d’aquesta manera i que ningú no el gosava esmentar públicament.\nI per això sa clemència, com més s’acostava a la mort i s’augmentaven les seves persecucions, molt més amor mostrava als deixebles i servidors seus, manifestant-los grans secrets i donant-los atreviment per interrogar-lo dels dubtes que tenien, per tal que els en pogués informar llargament abans de morir, i els manifestava a tots en general la seva grandíssima caritat i la seva set insaciable de la salvació de les ànimes, atraient-les per totes les vies possibles. I podia dir sa senyoria: «Popule meus, quid ultra debui facere tibi et non feci?», volent dir: «Oh, poble judaic que per propi t’he elegit! Per què ets tan desagraït que no vols escoltar la meva doctrina? No has estimat ni conegut els singulars beneficis que t’he fet. Sobre tota nació t’he exalçat, i tu no penses sinó a aterrar-me; jo vull donar la vida per tu, i tu no vols acceptar la predicació meva; tot el que havia promès als teus pares, ho he complert per obra, i res no has apreciat. I per això et vull manifestar quia doleo super, car jo em dolc molt de la teva pèrdua, que serà irreparable.»\nI el Senyor, turmentat dins la seva ànima per la gran duresa i ingratitud dels jueus, veient que amb tan poca devoció l’escoltaven, es deixà de predicar i s’assegué en un banc que hi havia davant del gazofilaci, que era una caixa on posaven la moneda que oferien al temple. Allí hi havia grans sacerdots i rabins que guardaven aquella caixa, i als qui portaven gran quantitat d’or i d’argent per fer aquella oferta i posar-la-hi dins, els rebien amb gran solemnitat i reverència, predicant públicament a tothom qui venia que el qui més quantitat hi portava obtenia molt més mèrit.\nMentre el Senyor s’ho mirava, vingué una dona viuda pobreta a ficar en aquesta caixa dos diners menuts que havia guanyat treballant amb les seves mans i que eren tot el que tenia, car no li restava res més a casa i pensava passar aquell dia sense menjar per fer a nostre Senyor aquella oferta, i els sacerdots que seien allí no feren cap esment d’aquesta dona, ans se’n burlaven del que havia donat.\nPerò el clement Senyor, que acollia amb un favor especial la devoció de les dones, no volgué tolerar que el mèrit d’aquella singular oferta fos callat, sinó que fos lloat per la seva divinal boca per a glòria de les dones, les ofertes i almoines de les quals procedeixen de tan gran fervor de caritat que, per petites que semblin en quantitat, són molt grans davant Déu nostre Senyor i per ell molt estimades. I per això sa majestat, a fi de manifestar públicament que l’oferta d’aquesta dona havia estat tan excel·lent que sobrepujava la dels rics que grans quantitats havien donat, adreçà el seu parlar als apòstols i els digué: «Vere dico vobis quia vidua haec pauper plus quam omnes misit», volent dir: «Oh, deixebles! Mireu aquesta gent quant tenen l’enteniment encegat per l’avarícia, que no miren la devoció dels oferents ni estimen la bona voluntat; sols lloen i aproven qui porta més quantitat de diners. Jo us dic, en veritat, que aquesta viuda pobreta que ara ha ficat els dos diners al gazofilaci ha donat molt més que tots els rics, car ells donen d’allò superflu que tenen, i ella ha donat tot el que tenia per passar avui la vida. I els sacerdots, burlant-se d’ella perquè tan poc ha donat, van molt enganyats, i David ha dit d’ells: “Qui habitat in caelis irridebit eos”, car el Pare meu, que habita dalt del cel, en fa escarni i els té en abominació i per separats del seu amor i la seva gràcia.»\nDit això, sa majestat se n’anà per tornar a Betània, i els sacerdots restaren tan indignats que se l’haurien volgut menjar viu si haguessin pogut. En arribar a Betània, sa senyoria fou rebut amb singular amor i devoció per l’excel·lent mare seva i per la gloriosa Magdalena, i tots s’alegraren molt de la vinguda de sa clemència.\nI la caritativa Marta aparellà prest el dinar, car sabia que venia dejú, que a la ciutat de Jerusalem no hi havia ningú que pensés en la salut de la seva reial persona ni en el seu repòs, ans desitjaven la seva mort i destrucció, principalment les autoritats, que amb odi implacable el detestaven. I per això és dit d’aquella desolada ciutat: «Deserta est a sanctis, deserta a sanctitate, a fide et veritate», car per la seva gran malícia fou deserta dels sants profetes, els quals mataren i perseguiren, i després fou deserta i desemparada del sant dels sants, que no volgueren rebre, ans el perseguiren i expulsaren amb tanta crueltat, i finalment fou deserta de tota santedat quan perdé la presència de sa majestat, talment que d’aleshores ençà no s’hi ha trobat ni fe ni veritat.\n«Tast del Tast» us convida a degustar la col·lecció «Tast de Clàssics», que ens permet gaudir dels grans autors i dels títols més destacats de la literatura catalana antiga des d’una sensibilitat contemporània. Escriptors i poetes actuals adapten les paraules del passat per fer-les més presents que mai.


Condemnat el líder del PP de Barcelona a una multa de 180 euros per maltractament físic lleu | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nCondemnat el líder del PP de Barcelona a una multa de 180 euros per maltractament físic lleu\nJosep Bou va agafar pel coll un home que el va increpar durant una processó religiosa\nBarcelona 28 GEN 2020 - 18:07\tCET\nJosep Bou, regidor del PP a l'Ajuntament de Barcelona, en una foto de la campanya electoral. Massimiliano Minocri\nUn jutge ha condemnat el líder del PP a l'Ajuntament de Barcelona, Josep Bou, a una multa de 180 euros per un delicte lleu de maltractament físic a una persona que el va increpar el 15 setembre, durant una processó religiosa de la Germandat de la Mercè. Bou participava en una processó als accessos a la catedral de Barcelona amb motiu de la celebració de les festes patronals de la Mercè. En aquell moment, un col·laborador habitual d'aquest centre religiós que anava a assistir a la missa va qüestionar la banda de música que sonava en la processó en afirmar que li semblava "inadequadament marcial", que "amb aquest ritme" no es podia "entrar a la catedral" i que només els faltava "la cabra". Bou es va molestar i va intentar apartar l'home agafant-lo pel coll.\nBou va demanar a l'home que s'apartés perquè estava interrompent el pas de la processó. Com que no va fer cas de la petició, Bou el va agafar pel coll i va intentar apartar-lo sense aconseguir-ho, fins que va intervenir la Guàrdia Urbana. L'home va haver de ser atès al centre d'assistència primària (CAP) Ciutat Vella Peracamps, on se li va diagnosticar una "contusió al coll per compressió", amb una previsible curació d'un dia i sense seqüeles.\nEn una sentència, el jutjat d'instrucció número 29 de Barcelona ha condemnat el regidor popular a una multa d'un mes amb una quota diària de sis euros per un delicte lleu de maltractament físic, així com a pagar les costes processals, mentre que la Fiscalia en demanava l'absolució.\nEl jutge, en el seu escrit, considera provada la constitució d'aquest delicte lleu de maltractament físic per les declaracions del denunciant, que han estat contrastades pels agents durant el judici oral, tot i que no veu, en canvi, "prou acreditat que s'hagi produït una lesió pròpiament dita". A més, la sentència assenyala que Bou, en la seva compareixença davant del tribunal, no va transmetre "convicció judicial suficient" sobre l'incident en apreciar-se "certa inseguretat", davant del "rotund testimoni" del denunciant.


EDICIÓ NÚMERO 401 DEMÉSENLLÀ (Del 26 de febrer al 8 de març de 2015)\n- de març 02, 2015\nSuperades les 400 edicions, anem aquesta setmana amb la que esperem sigui la primera de les pròximes 400. Com sempre, portem a la motxilla un bon grapat de músiques fabuloses per compartir amb vosaltres. Encetem l’edició amb una presentació discogràfica de flamenc de primer nivell, “Amar en paz”, el disc que la cantaora granadina Estrella Morente i el guitarrista almerienc Niño Josele acaben d’editar amb 16 delicioses versions de cançons brasileres del segle XX i amb la mà màgica del cineasta Fernando Trueba manegant els fils del projecte. En la nostra agenda parlem de la pròxima presència del músic argentí Chango Spasiuk en el Centre Artesà Tradicionàrius del barri de Gràcia de Barcelona. I a partir d’aquí, músiques fabuloses de Mapamundi Música: ens visita a l’estudi la nostra amiga Araceli Tzigane, codirectora d’aquesta agència de gestió musical madrilenya i també codirectora del programa radiofònic Mundofonías, màxim exponent a Espanya i altres territoris dels sons tradicionals d’arreu del planeta. L’acompanya, a més, Héctor Castrillejo del grup El Naán (Castella i Lleó); xerrem amb l’una i l’altre i ens delectem amb artistes de Mapamundi ja coneguts, com ara Carles Dènia (València), Janusz Prusinowski (Polònia), Melech Mechaya (Portugal) o La Jose (Alacant), més tot allò que de nou ens porten l’Araceli i l’Héctor, com ara Amélia Muge (Portugal) amb Michales Loukovikas (Grècia) i Iva Bittová amb Vladimír Václavek (República Txeca)\nEscoltar podcast Demésenllà edició 401\nchamamé demésenllà ètnica flamenc folk fusió klezmer música programa de ràdio\nEDICIÓ NÚMERO 405 DEMÉSENLLÀ (Del 26 de març al 5 ...\nEDICIÓ NÚMERO 404 DEMÉSENLLÀ (Del 19 al 29 de març...\nEDICIÓ NÚMERO 403 DEMÉSENLLÀ (Del 12 al 22 de març...\nEDICIÓ NÚMERO 402 DEMÉSENLLÀ (Del 5 al 15 de març ...\nEDICIÓ NÚMERO 401 DEMÉSENLLÀ (Del 26 de febrer al ...


alzheimer | aguafa\nL'Alzheimer és una malaltia neurodegenerativa que produeix un deteriorament físic i mental progressiu afectant el pensament, la memòria, el llenguatge i al desenvolupament de les activitats de la vida diària.\nL'Alzheimer comença primordialment amb pèrdua de memòria i sol ser detectat per la família i amics. La persona té cada dia oblits relatius a encàrrecs o cites, on posa els seus objectes, què va dir moments abans, què va fer amb anterioritat, etc.\nPoden aparéixer altres símptomes, encara que de manera més subtil:\n• Pèrdua de la capacitat i disposició per fer coses.\n• Canvi en la destresa que es tenia per aconseguir una cosa.\n• Pèrdua del sentit de l'orientació pel que fa al temps i al lloc.\n• Pèrdua de la fluïdesa en l'ús del llenguatge.\n• Pèrdua en el comportament reflexiu i assenyat per complir deures elementals, normes o costums de cada dia.\n• Pèrdua per pensar en abstracte, tenir nocions, entendre qüestions aritmètiques, descriure una mica més enllà de la seua forma, color, estructura o proporció.\n• Pèrdua en la manipulació d'objectes i coses molt familiars, en l'activitat gestual, en la realització de gestos simples que no impliquin objectes, com els de mímica.\n• Pèrdua d'interès, iniciativa i motivació, amb dificultat per concentrar-mentalment en alguna cosa.\n• Retraïment en el tracte amb els altres, canvis bruscos i immotivats cap al mal humor.\n• Pèrdua de la noció de si mateix i canvi clar de la personalitat.\nEl curs de la malaltia d'Alzheimer pot ser més o menys llarg en funció de múltiples variables, i també de l'estat general de salut de la persona malalta i les cures a què és sotmesa.\nHi ha dos tipus de malaltia d'Alzheimer: d'inici primerenc i d'inici tardà, que és el tipus més comú. En el primer, els símptomes apareixen abans dels 60 anys, és molt menys comú i és responsable de només el 5 al 10% dels casos. No obstant això, tendeix a progressar ràpidament. La velocitat de progressió és diferent per a cada persona. Si la malaltia d'Alzheimer es desenvolupa ràpidament, és probable que continue progressant de la mateixa manera, però si ha estat de desenvolupament lent, probablement seguirà un curs lent.\nS'utilitzen els anticolinesteràsics o inhibidors de l'acetilcolinesterasa, fàrmacs que eleven els nivells d'acetilcolina en el cervell. Tacrina, donepezil i rivastigmina són els fàrmacs indicats en les primeres etapes de la malaltia. Amb aquests medicaments es milloren les fases inicials i moderades de la patologia, retardant el deteriorament de la memòria i l'atenció. Aquest tipus de tractament es combina amb un altre simptomàtic, que s'administra, a mesura que el pacient va denotant diversos símptomes que acompanyen la malaltia, com ara la depressió, estats d'agitació, alteracions del son, o complicacions més tardanes.\nEs tracta d'una sèrie d'actuacions terapèutiques dirigides al malalt per millorar el seu benestar i millorar la seva qualitat de vida. Els tractaments no farmacològics tenen com a objectiu exercitar i reforçar les capacitats cognitives que encara preserva el malalt, sense pretendre recuperar les que ja estan perdudes. Segons nombrosos estudis està comprovat que l'adequada combinació d'ambdós tractaments produeix en la persona malalta una evolució més lenta sobretot quan s'inicien en fases molt inicials de la malaltia.


Maria Eugènia Gay: «El 155 era inevitable per la deriva incontrolable» - Diari de Girona\nMaria Eugènia Gay: «El 155 era inevitable per la deriva incontrolable»\nLa degana del col·legi de l'advocacia de Barcelona destaca la «qualitat excepcional» de la justícia espanyola,\nMaria Eugènia Gay, en un moment de l'entrevista a l'Agència EFE. foto: EFE/Marcel Guinot\nMaria Eugènia Gay, en un moment de l'entrevista a l'Agència EFE.\nLa degana del Col·legi de l'Advocacia de Barcelona (ICAB), Maria Eugènia Gay, defensa que el 155 era «inevitable» davant la «deriva incontrolable» que va viure Catalunya i destaca la «qualitat excepcional» de la justícia espanyola, enfront d'un poder polític incapaç de dialogar en un «moment històric».\nLa degana entra en el debat sobre el procés, quan compleix dos anys al capdavant del Col·legi de l'Advocacia Catalana, càrrec al qual va accedir liderant una llista plural: sense anar més lluny, dos dels seus membres -Jordi Pina i Olga Arderiu- han defensat els líders independentistes al Tribunal Suprem.\nGay, que després de l'1-O va liderar una comissió per al diàleg que evités el xoc de trens entre els governs espanyol i català, considera que l'activació de l'article 155, «estrictament» per convocar eleccions, era una «última mesura» que «no es podia evitar», en un moment en què Catalunya «va agafar una deriva incontrolable».\nSegons l'opinió de la degana, en el procés independentista l'Estat, que és «fort», ha actuat per «posar les coses al seu lloc amb les regles democràtiques»: d'una banda els polítics són a la presó, però de l'altra el Govern que va activar el 155 va ser expulsat amb la moció de censura de Pedro Sánchez.\nLa degana, en qualsevol cas, és crítica amb el fet que es dictés presó preventiva per als líders del procés, atès que es tracta d'una mesura «excepcional» que només s'ha d'adoptar quan no hi hagi cap altra que eviti que l'investigat pugui destruir proves, continuï delinquint o intenti fugir, riscos que han de ser acreditats «i no basar-se en meres apreciacions». Gay subratlla la «qualitat excepcional» del poder judicial a Espanya i la «normalitat» amb què segons el seu parer s'ha desenvolupat el judici de «Procés» al Tribunal Suprem, per la qual cosa troba una «irresponsabilitat» que alguns sectors polítics denunciïn la manca d'independència o les manques democràtiques de la justícia espanyola.


Benazet valora vacunar els menors de 16 que conviuen en persones fràgils - Altaveu el diari digital d'Andorra\nTot i que el comitè científic encara està estudiant totes les possibilitats, el ministre descarta una campanya massiva en aquesta franja d’edat\n23/07/2021 (14:02 CET)\nLa vacunació als menors de 16 és un debat que s’està portant a terme de manera global. Alguns països, com Gran Bretanya, ja han adoptat certes decisions que impliquen aquesta franja d’edat, i és en aquest model en concret en el qual és possible que es basi la sanitat andorrana. El ministre de Salut, Joan Martínez Benazet, ha afirmat que es valora la possibilitat de què rebin el vaccí aquells joves que conviuen amb persones fràgils, però “no és necessari que sigui de forma total i massiva”.\nTot i això, Benazet ha remarcat que és un tema que encara es té sobre la taula al comitè científic i que es valoraran diverses possibilitats tenint en compte la situació de la pandèmia i, sobretot, de les diferents variants. El ministre ha explicat que, l’opció que en principi sembla més factible és la d’adoptar un model similar, que no igual, al britànic. En aquest cas, implicaria vacunar aquells menors que estiguin en contacte amb persones que siguin fràgils o que tinguin afeccions que es puguin agreujar en cas de contagi.\n“Les vacunes estan en la mateixa situació que qualsevol altre fàrmac”\nRespecte a les reticències de la població cap a la vacuna, Benazet ha afirmat que “és completament segura”. El ministre ha negat que els fàrmacs es trobin en una fase experimental, com s’hauria comentat entre la societat, sinó que tots ells estan en fase tres. Segons ha explicat, “tots els medicaments es treuen al mercat quan estan en fase tres, la fase quatre és de seguiment acurat, per poder enregistrar els efectes adversos. Per tant, les vacunes estan en la mateixa situació que qualsevol altre fàrmac”.\nD’altra banda, s’ha descartat, de moment, la possibilitat d’una tercera dosi “de reforç”, com sí que s’ha afirmat en altres països veïns que es portarà endavant. Benazet ha explicat que considera “totalment innecessària” una darrera inoculació “sempre i quan no estigui preparada per a les noves variants del virus”. Així i tot, el ministre ha assegurat que des de Govern s’està preparat per si cal adquirir nous fàrmacs.\nActualment, el 53% de la població ja hauria rebut la pauta completa de vacunació, i s’espera que cap a finals d’agost o setembre es pugui arribar al 80%. Benazet ha explicat que “és molt possible que puguem complir aquest calendari, ja que el 74% dels majors de 16 anys ja han rebut almenys una dosi”. En aquest sentit, el ministre s’ha mostrat molt satisfet per la resposta de la ciutadania amb els vaccins que “sempre és molt clara, responsable i solidària”.


Lloret nega que les plaques dels HUT hagin fet augmentar els robatoris\nInicioLloret de MarL’Ajuntament de Lloret nega que les plaques dels HUT hagin fet augmentar els robatoris\nL’Ajuntament de Lloret nega que les plaques dels HUT hagin fet augmentar els robatoris\n28 agost, 2019 Josep Lluís Vidal Lloret de Mar, Portada, Societat 0\nAjuntament de Lloret de Mar. Foto: Aj. Lloret\nEl regidor de Seguretat Ciutadana de Lloret de Mar, Jordi Sais, ha negat que les plaques identificatives dels habitatges d’ús turístic (HUT) de la població hagin fet augmentar els robatoris en aquests habitatges. En declaracions a Nova Ràdio Lloret, Sais assegura citant fonts policials que “el nombre de robatoris s’ha incrementat dins de la normalitat per l’època de l’any”.\nEl regidor també ha negat que aquestes plaques, que són obligatòries per als habitatges d’ús turístic de Lloret, siguin la causa de l’augment de robatoris i creu que “aquests rètols aporten beneficis a tots els sectors”. Sais, a més, ha retret a la plataforma que hagi fet la denúncia a través dels mitjans de comunicació sense posar-se en contacte amb l’Ajuntament.\nEl regidor de Seguretat Ciutadana, Jordi Sais, però, discrepa. Assegura que, segons fonts policials, el nombre de robatoris s’ha incrementat dins de la normalitat per l’època de l’any en què estem i nega que tingui cap relació amb el fet d’obligar als HUT a posar una placa que els identifiqui. En aquest sentit, el regidor està convençut que aquests rètols aporten beneficis a tots els sectors.\nDenúncia de la plataforma\nAquest dimarts diversos mitjans de comunicació han publicat que la Plataforma d’Habitatges d’Ús Turístic de Lloret de Mar ha denunciat que l’obligatorietat de tenir plaques identificatives a les façanes ha fet incrementar els robatoris.\nArgumenten que el fet d’indicar clarament que es tracta d’un habitatge destinat a allotjar persones durant les seves vacances, és un atractiu per als lladres, una preocupació que també s’ha mostrat des de l’Associació Turística d’Apartaments Costa Brava – Pirineu de Girona.\nLes dues entitats han explicat en un comunicat que aquest estiu s’han detectat 28 robatoris i dos intents més.\nLa proposta de la plataforma passa per crear una base de dades telemàtica per identificar els habitatges en lloc d’assenyar-los públicament. Pel que fa a l’augment de robatoris, des de la plataforma asseguren que els Mossos d’Esquadra els han confirmat un augment dels robatoris en els habitatges d’ús turístic.\nComencen les obres de recuperació de l’estany de Sils\n[ÀUDIO] Podcast notícies de la Selva del dijous 17/12/2020\n17 desembre, 2020 Redacció La Selva, Podcast 0\nEscolta-ho aquí:  Vols rebre aquest podcast gratuïtament al teu mòbil? L’enviem cada dia a les 7 del matí. Dona’t d’alta AQUÍ Continguts -Lloret de Mar preveu registrar un 75% de l’activitat del 2019 a […]


L’ETNO. Museu Valencià d’Etnologia convoca el XXIIé Premi Bernat Capó d'investigació i difusió de la cultura popular - Revista Saó\nEl premi es convoca amb la finalitat de fomentar la investigació i la divulgació dels treballs vinculats a l’estudi de la nostra cultura popular.\nEl premi Bernat Capó es posà en marxa el 1999 per la Mancomunitat Cultural de la Maria Alta, l’Ajuntament de Dènia, Edicions Bullent i la Diputació de València, seent actualment organitzat per L’ETNO. Museu Valencià d’Etnologia. Durant 20 anys s’han guardonat treballs que han abastat quasi tots els aspectes de la nostra cultura tradicional.\nDes del primer guardó atorgat a Joan Pellicer pel seu Costumari Botànic (1999), el premi ha considerat propostes relacionades amb l’imaginari valencià de llegendes i contes, els jocs tradicionals, les manifestacions festives, la recopilació de romanços i cançons, o fenòmens socials concrets de les nostres terres, com ara l’emigració o el treball femení.\nEl premi està valorat en 6.000 euros i comporta la publicació del text per l’Editorial Bullent. Tots són llibres que han tingut molt bona acollida entre els lectors. En alguns casos, com el 20é premi “Gat vell. Dites marineres”, de Francesc Xavier Llorca, es reedità en pocs mesos amb més de mil llibres venuts. I el darrer, “Animetes santes”, de Josep Lluís Santonja, tot just acabat de publicar, ja ha estat entre els més venuts a la Plaça del Llibre d’Alacant.\nAmb el premi es vol retre homenatge a Bernat Capó, nascut a Benissa, intel·lectual que desenvolupà la seua tasca com a periodista en diferents mitjans de comunicación (Saò, El temps, Mediterràneo, Levante) i que posà en marxa projectes de comunicació amb clara vocació valenciana, com Diario de Valencia o Noticias al Día. La seua tasca com a escriptor tractà diferents temes dels quals cal destacar el seu assaig Costumari valencià, 1992-94.\nPodran optar al premi totes les persones (majors d’edat) que ho desitgen i que presenten treballs d’investigació inèdits de divulgació de la cultura popular valenciana en valencià o castellà. Estos treball hauran d’atendre a les següents característiques:\nDesenvolupar un tema únic o diversos temes relacionats, però no podran ser recopilacions d’articles.\nLes bases detallades del premi, així com el sistema de presentació de treballs es pot consultar en:\nAnunci de la convocatòria:\nDecret de bases del premi i accés a la plataforma per la presentació de treballs:\nDecret de bases:


SANCIÓ de 750€ per una roda de premsa a Salt - TotSalt\nInici Notícies Actualitat SANCIÓ de 750€ per una roda de premsa a Salt\nEl 19 de març L’Espai Antiracista de Salt i la Plataforma Salt Educa demanaven la unificació dels centres públics i els concertats del municipi en una sola xarxa.\niniciem roda de premsa per denunciar la #SegregacióEscolar a #Salt juntament amb @EAntiracista\ni @AfaFargaSalt.#stopRacisme, no volem comunitats separades!\nÉs hora d'exigir mesures polítiques a @ViladeSalt i @educaciocat pic.twitter.com/975VJsTWQW\n— Salt'Educa (@EducaSalt) March 19, 2021\n[+] Notícia al Diari el Punt Avui\nAhir L’Espai Antiracista de Salt i la Plataforma Salt Educa van publicar aquesta notificació a un dels membres de la Roda de Premsa.\nATENCIÓ @ViladeSalt intenta fer-nos callar multant un militant de l'@EAntiracista amb 750 euros X una roda d premsa contra la segregació escolar davant de l'Ajuntament 🙄 @vinasxifra: i treballar contra la segregació i el racisme en lloc d criminalitzar qui ls denúncia? #NoCallem pic.twitter.com/hRLCFiVwr7\n— Espai Antiracista (@EAntiracista) May 24, 2021\nSANCIÓ de 750€ per una roda de premsa?\nLa #llibertatExpressió ha de permetre compartir opinions lliurement en un #espaiPúblic#RepressióaSalt#SegregacióEscolar@PoliciadeSalt pic.twitter.com/gVgDqGuo88\n— Salt'Educa (@EducaSalt) May 24, 2021\nQuè és va dir sobre aquest tema en el Ple de Salt d’ahir?\nQuè opinen a xarxes?\nVergonya! Sanció per denunciar la segregació… @xavierbonal @HiginiaRoig @JosepBargallo @sindicdegreuges https://t.co/pcSmVxkDqv\n— Montse Palau (@Monpalau) May 24, 2021\n@ViladeSalt fareu res al respecte? Retirar i disculpar-vos per aquest atac a la llibertat d'expressió no és suficient. Què tal si us sumeu a la lluita contra la segregació escolar que fa ja massa temps que impulsen sols els moviments socials? https://t.co/29X2nKgVBj\n— Sheila González Motos (@SheilaGonzlez6) May 25, 2021\nSanció de 750€ per una roda de premsa.\nEl Col·legi de @periodistes_cat bé que hi hauria de dir alguna cosa, no? 🤔 https://t.co/DewszsmpUt\n— Bernat Ferrer (@bernatff) May 24, 2021\nQuan una administració no respecta els drets civils fonamentals passen aquestes coses. https://t.co/UD7lXTYltt\n— Escoles contra la Segregació (@segregacio) May 24, 2021\nRacisme institucional és això👇🏾👇🏾\nQuan col·lectius s'autoorganitzen i s'empoderen per dir prou a la #segregacióescolar, s'engega la maquinària (sigui @ViladeSalt o @PoliciadeSalt) per desplegar tota forma repressió i regressió de drets fonamentals, perpetuant el racisme https://t.co/0xl3X6L8O8\n— Tarek Cheriha Dkik (@TarekCheriha) May 24, 2021\nAquesta repressió només demostra les poques ganes que hi ha de canviar les coses. S'hauria de celebrar i agraïr que sigui la gent del poble la que lluita per combatre una de les principals i més greus problemàtiques de Salt: la segregació escolar (i social). https://t.co/xfvoYMtsch\n— Emma Granyer (@EmmaGranyer) May 24, 2021\nEls arbres fruiters són els que reben les pedrades.\nEs trist veure com la repressió personal és la resposta quan alguna veu s'alça.\nQuè es construeix així? https://t.co/3OoOVu6QcB\n— Independents x Salt 🎗 CUP Salt (@ipssalt) May 25, 2021\nArticle anteriorVídeo del Ple ordinari de 24 de maig de 2021\nArticle següentHomenatge de Salt als veïns deportats a camps de concentració nazis


Feng Shui Formes | LA XIA SCCL\nFeng Shui Formes\nConsulta Estudi de Feng Shui. Preu variable (mireu descripció)\n"La nostra casa és un reflex de nosaltres i si ho sabem llegir ens dóna moltes pistes per a millorar tant la seva energia com la nostra."\nUn estudi té un cost aproximat de 150 € - 300 € la diferència depèn de:\n* M2 de l'espai, si s'ha de fer el plànol, si té diverses plantes.\n* Amb estudi de subsòl amb radioestèsia de vetes d'aigua, línies Hatman.\n* Amb treball energètic de cada zona o només les importants que estan relacionades amb les necessitats del moment de l'estudi.\nEs presenta un dossier amb tot l'anterior més:\n- Les propostes de millora energètica.\n- Hexagrama de l'any en curs.\n- Hexagrama personal del consultant i la seva família.\n* 2 Sessions de consulta per zoom després de lliurar el dossier per aclarir dubtes.\nConsulta realitzada per:\nAprèn com fer-te tu l'estudi bàsic i podràs traslladar-lo a casa teva o la botiga o on vulguis perquè tindràs les bases.\nTaller Fengshui de l'Ànima és una tarda i pots conèixer el teu Hexagrama personal, on és aquest any i com utilitzar la informació per millorar certs aspectes en la teva vida.\nCurs de Fengshui Bàsic de formes i Pa Kua. Són les bases per poder fer un estudi, en el curs treballem amb el plànol que porta cada participant. Així veiem altres casos amb els plànols dels companys per aprendre més.\nFormat en línia de 8 hores, s'envia el dossier de treball i inclou sessió individual de consulta d'1 h després del curs per solucionar dubtes.


El JH Mataró juga a Bordils contra el cuer de la 1a Estatal\nEl partit es podrà veure en directe el diumenge a la tarda per Mataró Televisió a través de La Xarxa\nDissabte, 14 abril 2018 08:47\nEl Joventut Handbol Mataró després d'haver passat el seu "Tourmalet particular" ha entrat en una fase del campionat en la qual s'enfronta a equips més assequibles. La setmana passada ja va guanyar l'Esplugues i aquest diumenge juga a la pista del Bordils B, el cuer de la categoria.\nDesprés de la victòria del dissabte de l'Handbol Palautordera davant el Sarrià, els bordilencs ja estan descendits, i per tant el partit ja no té més transcendència per a l'equip gironí d'intentar superar el penúltim classificat i poder esperar, tal com l'any passat una invitació per continuar la temporada vinent a la categoria.\nA la 1a volta els mataronins es van imposar per 24-22 i la temporada passada a Bordils es va imposar l'equip local per 27-21.\nQueden quatre jornades per acabar el campionat i l'equip de Jordi Fernàndez, que ja té la permanència assegurada des de fa dies, vol fer un bon final intentant sumar les quatre victòries en els quatre partits que queden per intentar millorar el 8è lloc que tenen a les mans.\nEl partit que es juga el diumenge a la tarda a les 18:05 hores serà retransmès en "Handbol en Joc" de La Xarxa i podrà ser vist per Mataró Televisió.