Les diputacions no es poden suprimir - Notícies Política - Notícies Política - e-notícies\nPolítica · 16 de Juny de 2011. 19:59h.\nEl nou president de la Diputació de Lleida recorda que "cal modificar lleis orgàniques"\nEl nou president de la Diputació de Lleida, Joan Reñé, ha assegurat en una entrevista a e-notícies que es partidari de la substitució d'aquestes institucions per vegueries, però que la llei ho impedeix. "Avui, per suprimir les diputacions cal modificar lleis orgàniques amb unes majories que preveuen que el PP i el PSOE espanyols estiguin d'acord en aquest sentit", ha indicat.\n"Jo no vull ser excesivament optimista, ni una mica optimista, perquè crec que les coses avui, per desgràcia, no van per aquí. Haurem d'esperar situacions polítiques més placenteres per Catalunya per fer possible que això sigui al damunt de la taula", ha indicat.\nEl diputat de CiU ha assegurat que "jo sóc partidari d'una organització territorial pròpia del nostre país. En tant i en quant aquesta distribució pròpia del nostre país, que són els municipis, les comarques i les vegueries, no depèn de nosaltres, la dificultat és evident. El que no podem fer és plantejar una nova institució que han de ser les vegueries en tant i en quant no en treguem d'altres. La ciutadania no ho entendria", ha afegit.\nReñé ha remarcat que la Diputació de Lleida "també pateix un ofec econòmic", però no espera cap sorpresa financera. "El que sí pot ser previsible és que d'allò pressupostat una bona part s'hagi gastat ja i a la resta de l'any anem molt limitats. Però tampoc vull apuntar ara coses que no conec", ha finalitzat.\nJoan Reñé, al Parlament\n#6 FUCIONARI IGDIGAT, barcelona, 20/06/2011 - 00:04\nQUE SSAPIGUE L poble que un saseseor d'una diputacio carrec nombrat a dit, que ho ha passat per cap oposicioo per demostra la seva valicis cobra ntre 40000 i 70000 de comp. PIma sou) sense haver pasar per cap oposio , A alemanyia el govern escillels seus assessor entre el fun , dels seus\n#5 josep maria, salou, 19/06/2011 - 23:56\ndipu tacion vaqueries amb dav , v aqueries retc, pero als assessor amb d0'esser pros¡fessional funcion aris GRuP fix NO INTERIS, PROU CATREC DE CONFIANEC AMB COMPLEMET DE ENTRE 300.00 I 60.000 QUE NO SABEN FER NO o EN UN CANUT, AIXO SI , DEL TU COLOR ,pero professional com passa Alemaya i MIGUTAS\n#4 Cartanya, bcn, 17/06/2011 - 16:19\nAra SI es el moment. Avui, amb la crisis, (per culpa del qui sigui),es el millor moment per eliminar duplicitats, les Diputacions son un bon centra de menjadores (el que no se sap es de qui) encara que fins ara manava PSC, i sembla que han sigut bastant, mals gestor de ella.\n#3 jajajjaaaaaaa, barcelona, 17/06/2011 - 12:04\nCIu no estava en contra de les diputacions?\n#2 Jordi B, BCN, 17/06/2011 - 08:26\nPeró deixar nomes el president perquè faci transferències al Departament de Governació si es pot fer. La resta tots al carrer, PROU MENJADORES!


El Barça necessita una revolució\nAmb el barcelonisme encara enfonsat i postrat en el seu particular llit del dolor per la vergonyosa eliminació de l'equip en les semifinals de la Champions dimarts passat, directiva, entrenador i jugadors es retrobaran aquest diumenge a la tarda amb l'afició en unes condicions impensables quan es van acomiadar del Camp Nou el passat 1 de maig després de guanyar 3-0 el Liverpool. El 4-0 d'Anfield tanca una etapa, i encara que està pendent la Copa del Rei del proper 25 de maig, el balanç no canviarà: s'ha perdut una oportunitat única per guanyar la Champions, que era el primer objectiu d'aquesta temporada, i el que ara necessita el club és alguna cosa més que posar un pedaç per sortir del pas i ha d'abordar tota una revolució.\nEncara que la directiva calla i l'entrenador Ernesto Valverde diu que se sent amb força per continuar en el club i fer valer el contracte que va renovar el mes de febrer passat per una temporada i una altra d'opcional, és un secret a veus als passadissos del club que això no serà així. Si després de la final de Copa no dimiteix, la intenció de la directiva és cessar-lo. Dues temporades seguides eliminats per la Roma i Liverpool després de còmodes victòries en el primer partit a casa per 4-1 i 3-0 demostren, si més no, que l'equip és incapaç d'abordar els grans compromisos i preparar-los com toca. El rostre desencaixat de Valverde a Anfield i a Roma se semblava massa al d'Unai Emery, l'entrenador del París Saint Germain que el 2017 va viatjar a Barcelona amb un 4-0 i va perdre per 6-1 al Camp Nou.\nEncara que el balanç de Valverde no pot ser titllat de negatiu ni de bon tros, ja que ha guanyat dues Lligues en dues temporades i va aconseguir un doblet en la primera i pot aconseguir-lo també aquest any, les dues desfetes a la Champions fan que la confiança que pugui arribar a aconseguir en el Barça estigui molt lluny del mínim possible. Encara que les eleccions no estan previstes fins al 2021 i Bartomeu no s'hi podrà presentar, és obvi que els fonaments del club sempre trontollen amb fracassos esportius com el d'aquesta setmana.\nLa pròxima podria ser l'última si la comunió entre directiva i aficionats no es restableix i això necessita, en primer lloc, un nou entrenador, diversos fitxatges, rejoveniment de la plantilla i sortida d'algunes de les estrelles que ja no aporten tant com en temporades anteriors. Tota una revolució per a una directiva que prefereix passar per timorata que per atrevida i audaç.\nPrèvia Barça-Getafe El Barça busca el consol del Camp Nou a la Lliga Bernat Aguilar\nOpinió Sevilla, Liverpool Tian Riba


Què en diuen els influencers de les manifestacions? | MIRALL\nUna barricada en flames de punta a punta d'un carrer de Barcelona el 15 d'octubre del 2019 / ACN\nAhir a la nit el Phenomena va acollir el passi dels tres primers capítols de Vida Perfecta, la polèmica sèrie dirigida per Leticia Dolera que s’estrenarà a Movistar plus el dia 18 d’octubre. Mentrestant a Montjuïc els Premis Planeta concentraven la It people de l’escriptura. Com és sabut, Barcelona és diversa i polisèmica. Així que davant dels fets d’ahir ens hem volgut fixar en aquelles persones que sempre són a tot arreu però ahir no eren en cap manifestació. Les xarxes socials sempre acullen totes les opinions, però on són les opinions sobre la Barcelona d’aquests dies? Anem a veure què va passar al Phenomena i a les xarxes. Què n’han dit els influencers amb qui compartim ciutat sobre la qüestió que avui està en totes les converses?\nEn primer lloc al Phenomena, enmig d’uns dies tensos i d’expectació, vam veure Ada Colau somrient a les càmeres i xerrant distesa amb les actrius protagonistes i, abans d’encetar la projecció, la directora va agafar el micròfon: “Em fa molta il·lusió presentar la sèrie a la meva ciutat i el lloc on la vam rodar. Ahir va ser un dia molt trist, va sortir una sentència duríssima que ens allunya de la solució d’un conflicte polític”. L’única cosa a la qual podem aferrar-nos, va dir, és la cultura. “Ens volen en trinxeres i l’única trinxera que tenim avui és la de la cultura: ens permet posar-nos un mirall davant per entendre’ns i saber què ens fa por com a societat. Mirem-nos a través de les històries, que són ponts d’empatia, i així trobarem en l’altre menys diferències.”\nNo tothom ha estat tan explícit en les seves declaracions, per exemple, en el món influencer hi ha diversitat d’opinions però sembla ningú es mulla: des de Barcelona, la Dulceida (Aida Domènech) i la seva parella, l’Alba Paul, parlen lleugerament de la tristesa que els produeix la situació. “Sempre dic el que penso però tot i que ahir vaig estar tot el dia informant-me de la situació, no sabria expressar-me”, diu una d’elles. L’altra, comparteix una piulada sobre la des proporcionalitat de l’assumpte. Tot i això, al cap d’unes hores, les veiem a ambdues gaudint d’un sopar al restaurant.\nHistòria a Instagram del 15 d’octubre\nHi ha hagut reaccions més discretes, com alguna re piulada de la Paula Gonu, que també viu a Barcelona i compartia imatges de la policia en les seves càrregues a l’aeroport. I després hi ha qui s’arrisca a dir el que pensa i es queixa proposant “imagina ser un turista i arribar avui a Barcelona”, com fa Pelayo Díaz. Ha obtingut respostes amb imatges de la ja famosa frase pintada a l’aeroport del prat: “Sorry about your lost flight but think about loosing your democracy”.\n— ARI❁ (@ari89bcn) October 15, 2019\nDesprés hi ha influencers que topen “mentre solament van a sopar amb una amiga” pel carrer amb policia i manifestants i es senten interpel·lades (i indignades). La Jessica Goicoechea té ganes de mudar-se fora de Barcelona per motius així, diu. “De veritat és necessari incendiar coses? I la violència? Quina vergonya de ciutat”. Per interpel·lat, en River Viiperi, la seva parella, a qui passeig de gràcia li sembla un descontrol de persones “retardades i covardes”. I sí, pensareu que es refereix als policies, però ho diu per les persones que es manifesten.\nLa resta és silenci. On són totes aquelles persones que en els dies de normalitat xerren sense parar a través de vídeos d’instagram?


Errejón es presentarà amb Carmena i competirà amb Podem a Madrid - Diari de Girona\nErrejón es presentarà amb Carmena i competirà amb Podem a Madrid\nIglesias situa el fins ara candidat del partit morat fora de la formació i afirma que la seva maniobra l'«avergonyeix»\neuropa press/ddg 18.01.2019 | 00:52\nIglesias i Errejón en un acte, en una foto d'arxiu. europa press\nIglesias i Errejón en un acte, en una foto d'arxiu.\nEl secretari general de Podem, Pablo Iglesias, va anunciar que la seva formació presentarà candidatura pròpia a la Comunitat de Madrid com tenia pensat i que, per tant, competirà contra el fins ara candidat del partit morat, Íñigo Errejón, que havia explicat hores abans que encapçalarà un nou projecte al costat de l'alcaldessa de Madrid, Manuela Carmena. Així es va pronunciar Iglesias en un missatge a les xarxes socials, en què no va anunciar l'expulsió d'Errejón de Podem, però sí el va situar fora del partit, després del que va qualificar de «maniobra» que l'«avergonyeix», per haver ideat una nova candidatura al marge del partit.\n«Desitjo sort a Íñigo en la construcció del seu nou partit amb Manuela, però Podem té el full de ruta que van marcar els inscrits i que es va decidir a les nostres assemblees ciutadanes», va assegurar Iglesias, confirmant que no canviaran els plans del partit tot i el moviment d'Errejón.\nEl líder de Podem, que va deixar a finals de desembre la primera línia política per gaudir de la seva baixa de paternitat, va fer un parèntesi en el seu retir temporal per agafar les regnes de la gestió de la que és una de les majors crisis que ha viscut Podem des del seu naixement fa just cinc anys. «Mai vaig imaginar que hauria d'interrompre per unes hores el meu permís de paternitat per una raó tan trista. No vaig imaginar que avui, quan hauríem de celebrar el cinquè aniversari de Podem, les coses serien així», va assegurar.\n«No puc entendre que Manuela i Íñigo ens hagin amagat que preparaven llançar un projecte electoral propi per a la Comunitat de Madrid i que l'hagin anunciat per sorpresa. Crec que els nostres inscrits es mereixen més respecte», va lamentar.\nHores abans, Carmena va anunciar a les xarxes socials que Errejón es presentaria amb ella sota les sigles de Más Madrid, demostrant «el compromís que requereixen els moments importants».\nDebat viral les xarxes: Escoltes 'Yanny' o 'laurel'?.\nLa Casa de Cultura de Girona continua activa a internet.\nFontes diu adéu al Banyoles.


JOCS DE COMPLETA - Juga gratis a jocs online\nJocss online gratis completa\nAquí trobaràs una selecció de jocs completa per jugar gratis a SuperJocs.com, la web de jocs gratuïts a Internet. Tria jocs completa de la llista i juga ara, sense descarregar res. Aquests jocs completa són gratis.\nJuga a jocs completa\nMés jocs de completa\nI per a jugar gratis a completa\nNo et perdis aquests jocs completa\nTots els jocs completa\nJOCS de COMPLETA per a jugar gratis i online. Juga ara i sense descarregar res a jocs de completa a Super Jocs, la millor web de jocs gratis online.. Juga ara a jocs de completa, és gratis i no has d'instal·lar res si jugues a la web de jocs SuperJocs.com. Aquí trobaràs Jocs completa. Si vols jugar a completa gratis, visita'ns cada dia a SuperJocs.com. Tots els dies actualitzem els jocs i no oblidis recomanar-nos als teus amics i amigues!


Matxacuca Curses de Muntanya: BTT per parelles de Llagostera\nAquest cap de setmana es va disputar la III edició de marxa per parelles en BTT a Llagostera. Aquest és un format poc habitual, en el qual no només compta el crono d'un mateix, sinó que també s'ha de comptar amb el company d'equip, ja que les classificacions són conjuntes i es valida el temps del pitjor component. Aquest tipus de format sembla que ha tingut força acceptació, ja que s'han apuntat un total de 122 parelles per completar un dels dos circuits plantejats per l'organització: un de 18km i un altre de 31km.\nQuatre dels nostres Matxacuques, en Quim Vilà i l'Àlex Guillot formant parella per un costat, i per una altra banda en Joan Martí i en Miquel Navarro formant un altre. Ambós parelles afrontaven el recorregut llarg amb moltes ganes.Els dos equips Matxacuca van poder completar la volta amb la seva respectiva parella tota l'estona i cap d'elles va tenir cap ensurt, en una matinal que va quedar amb una temperatura ideal per a la pràctica de la BTT.\nFinalment, en Joan i en Miquel es plantaven a la linea de meta amb un temps de 1:44:07, entrant com la 6ª parella de la general. I en Quim i l'Àlex paraven el crono en un temps de 1:53:13, quedant a la 15ª posició de la general.\nLa victòria de la cursa va ser per en Miquel Campasol i en David Mateu amb un temps de 1h27'30", dos grans corredors que tenen en el seu palmarés haver guanyat el Trofeu Caixa de Girona de Btt entre altres moltes victòries. La segona posició va ser per l'Eduard Hernandez i en Carlos Zarza; i la tercera posició per en Isaac Masegu i en Jordi Vila.\nFelicitar a l'organització per la cursa, el recorregut, el marcatge i els obsequis. Tota la informació i les classificacions de la cursa a: http://www.grn.es/bttllagostera/cursa/index.htm\nPublicat per Curses Matxacuca a 8:50


#termedelasetmana: reregalar – El blog del TERMCAT\n09 gener 2017 09 gener 2017 TermcatDeixa un comentari\nEl #termedelasetmana que us proposem pot ser especialment pertinent aquests dies, en què els obsequis són freqüents, però no sempre són tan encertats com voldríem. Es tracta de la forma reregalar.\nÉs probable que n’hàgiu sentit a parlar amb la forma anglesa regifting. Es refereix al fet de tornar a regalar a una tercera persona un regal que hem rebut però que no ens convenç per la raó que sigui. En català es fan servir les formes alternatives reregalar o regalar de nou.\nHi ha una variant del mateix concepte en què l’obsequi rebut no es regala, sinó que es posa a la venda, sovint per mitjà d’internet. En aquest cas, en català es parla de revenda.\nJa ho veieu, doncs: com que no sempre són proporcionals les bones intencions i l’adequació del regal als nostres gustos o necessitats, sempre queda el recurs de reregalar o revendre l’obsequi. I mentre penseu si us decidiu a fer-ho o no, sempre us podeu entretenir amb la lectura del comentari que vam dedicar fa mesos a aquest concepte.\nEls tribunals fallen?\nTermes de l’aprenentatge: mil maneres d’aprendre


La filla del llaurador: Pregó Festes Majors 2018 en Massamagrell\nPREGÓ DE LES FESTES MAJORS DE MASSAMAGRELL\nSr. Alcalde i Membres de la Corporació Municipal,\nFesteres i Festers, Veïns i Veïnes de Massamagrell, Visitants, Amigues i Amics:\nSi vull trobar el significat de la paraula 'arrel', busque al diccionari, i trobe que diu que és un "òrgan de les plantes superiors, generalment subterrani, que creix en sentit oposat al tronc, de simetria radiada, privat de fulles i proveït d'elements conductors, i que té com a funcions fixar la planta al sòl i absorbir l'aigua i altres substàncies nutrients".\nEl diccionari també diu que arrel és "origen o causa d'alguna cosa"; però, si el que vull és trobar el sentit de la paraula 'arrel', he de buscar en Massamagrell.\nI em ve, el primer de tot, l'olor de poma caramel·litzada de les paradetes del carreró de la Plaça. I les safates d'una fruita a talladetes, blanca i carnosa per dins, i de color xocolata per fora: el coco, un ésser que feia por als contes i que es va convertir en un menjar prou exòtic per a una xiqueta acostumada a taronges, melons, bresquilles i albercocs. Veig també mesuretes de cacaus, de tramussos i veig un soll de corfes de pipes com si els ratolins hagueren fet un berenar a la porta de l'església. I veig uns pals de fusta, primets, que amb mestria i gràcia, feien girar al voltant d'un motor que escopia una mena de sucre en pols que, màgicament, s'enrotllava al voltant del pal prim de fusta i donava com a resultat una mena de perruca blanca, que es podia assaborir.\nQuines ganes que vingueren les festes per a menjar cotó de sucre!!! I quina sensació més delicada, eixe fugaç i dolç instant en la llengua, quan es desfeia aquell núvol blanc.\nSi regire en el sentit d'arrel en Massamagrell, trobe una paraula meravellosa: veïnat. I d’ahí m'ixen enganxades, com en un basquet de cireres acabades de collir, totes les persones estimades que formen part de la meua vida, de les nostres vides, de les vides dels qui estem ací avui, i que som també la memòria de les persones que ja no ens acompanyen, i que tant hem estimat.\nEl veïnat és, en primera instància, la base d'aquestes festes. A qui, sinó, van els festers i les festeres a vendre la loteria només saben que 'van a fer la festa'?... Eixe primer escaló és el que s'ha de pujar per arribar ací amb els comptes fets. El veïnat que, carrer a carrer, porta a porta, papereta a papereta, cartonet a cartonet, va construint aquesta realitat que avui compartim.\nSi regire una miqueta més endins encara en el sentit de la paraula arrel, trobe paraules com ara: diversió, festa, comboi, rebombori, cercavila, rissa, laca, processó, ciri, anda, traca, banda, música, paella, i torrà de xulles, que són tres però és una, i forma part de la tradició!\nLa paraula tradició també apareix en l’arrel. Si espigole dins d'ella, m'adone que és una paraula d'anada i tornada, és una paraula reversible, re-visitable, re-formulable. Tradició pot ser una gran paraula, si la fem servir per a avançar. Abans era tradició que, per exemple, les dones no participarem en l'espai públic. Ara, l’espai públic no té sentit, si les dones no tenim la presència que ens pertoca.\nLes tradicions ens poden ajudar a entendre millor d'on venim i, encara més, a perfilar cap on anem, i de quina manera anem, perquè no podem anar de qualsevol manera, hem d'anar amb trellat, una altra de les meues paraules preferides.\nDotora com sóc, no deixe de fossar en el sentit de la paraula arrel i m'ix al pas una que no pot faltar en este pregó. Una paraula sense la qual no és possible cap altra de totes les que he mencionat fins ara. És una paraula que afegirà elegància, bondat, prestigi i noblesa a qualsevol dels actes que celebrem en festes. És una paraula talismà, una paraula joia, una paraula imprescindible, és una paraula refugi.\nEstic parlat de: Respecte.\nLa paraula respecte comença per R, de reunió, i acaba en E, d'ètica; dos termes cabdals per a la convivència. Sense respecte no hi ha festa. No és possible la festa, si les persones no són respectades cadascuna com és. No ens mereixeríem dir-nos poble, si no ens respectàrem; perquè, el respecte, com l’arrel, és origen i causa. El respecte és la paraula que ens construeix com a éssers humans.\nPer això he volgut que respecte siga l'última troballa després de capbussar-me en l’arrel del meu poble, un lloc de l'Horta Nord, on totes i tots hem de poder respirar sense que ens falte l'alé.\nUs convide a gaudir d'unes festes respectuoses, eixe és el meu desig, perquè eixa serà la millor garantia que totes les altres paraules han esta ben dites.\nPer unes meravelloses i inoblidables Festes Majors de 2018.\nPublicado por Unknown en domingo, septiembre 16, 2018\nUnknown 17 de septiembre de 2018, 12:53


La visita vàcua del ministre De la Serna a València - El Temps\nLa visita vàcua del ministre De la Serna a València\nEl titular de Foment visita València però evita comprometre's amb dates o xifres en cap de les infraestructures que la Generalitat considera prioritàries. La creació de la figura de coordinador del corredor mediterrani és l'única concessió a les aspiracions valencianes.\nQuan ara fa quatre mesos la ministra en funcions de Foment durat aquell moment, Ana Pastor, va visitar València per inaugurar un nou moll al port, l'actual presidenta del Congrés dels Diputats pràcticament va escapolir-se de la premsa. La visita es cenyí a l'àmbit protocol·lari i poca cosa més. Al capdavall, feia mesos que a València li plovien les crítiques de la Generalitat Valenciana, els empresaris i la societat civil pel retard en les obres del corredor mediterrani i els problemes ocasionats als usuaris dels rodalies. I ella, que hi exercia en interinitat, va optar per no rendir comptes.\nAquest dimecres, 156 dies després d'aquella inauguració al port de València, de nou un titular de Foment ha passat per la ciutat. El seu nom és Íñigo de la Serna. I si bé ha mostrat unes formes ben diferents a les exhibides l'última volta per la seua predecessora (De la Serna ha fet el recorregut en tren entre València i Sagunt junt a la consellera María José Salvador i l'alcalde de València, Joan Ribó, i posteriorment s'ha reunit amb els empresaris i el president de la Generalitat), la seua estada al Cap i Casal no ha servit per arrencar-li cap compromís concret a propòsit de les infraestructures que el Consell de Ximo Puig porta mesos reivindicant.\nEl titular de Foment ha evitat posar data a la connexió en alta velocitat entre Alacant, València i Castelló; ha llançat pilotes fora quan se li ha preguntat pel traspàs de rodalies que reivindica la Generalitat Valenciana; i no ha concretat en quins termes es produirà la liberalització de l'autopista AP-7 tan bon punt expire el termini de concessió a Abertis, l'any 2019. De la Serna s'ha limitat a anunciar la convocatòria d'una mesa tècnica per al mes de gener per abordar la qüestió que, en matèria d'infraestructures més preocupa a l'Ajuntament de València: l'execució d'un túnel soterrat a la ciutat per evitar el col·lapse que, previsiblement, produirà la confluència de trens de passatgers i mercaderies.\n«Vull evitar donar terminis si no tinc certeses. No vull haver de menjar-me les meues paraules», ha dit De la Serna, en to conciliador, a preguntes dels periodistes. L'any 2014 el Ministeri de Foment va comprometre's a connectar les tres capitals valencianes en alta velocitat durant l'any 2016. I l'arribada de l'AVE a Castelló, on s'està establint el controvertit sistema del tercer fil, ha patit ja quatre retards sobre el calendari previst. En tot cas, De la Serna s'ha compromès a «agilitzar els terminis» d'execució de les obres i ha assegurat que durant el primer trimestre de 2017 es faran les proves de circulació de trens amb tecnologia d'alta velocitat en aquest tram. Les proves són, habitualment, el pas previ a l'entrada en funcionament del servei.\nEl premi de consolació per a les reivindicacions valencians ha estat l'anunci per part del ministre de la creació del coordinador tècnic del corredor mediterrani, una figura inexistent fins ara. La seua missió hauria de ser la d'aixoplugar la informació a propòsit d'aquest eix de comunicació i actuar com interlocutor amb els governs autonòmics. Amb la creació d'aquesta figura es donaria satisfacció a una reivindicació llargament demandada, primer des de Catalunya i més tard des del País Valencià. Es tracta, doncs, d'un avanç respecte de l'etapa anterior, quan, davant d'aquesta petició, la ministra Pastor responia: «La coordinadora sóc jo».


racó cinèfil.19 – korova kino bar\n22 de Setembre de 2014 In article By Pere Tubert Juhé\nEn Ventura Pons i el dret de cuixa\nDiuen que esteu convocats a la Festa del Cinema. Engegueu-los a prendre pel cul. Per dignitat.\nFa temps, fa molts anys, hi havia una cosa que en deien Dia de l’Espectador. De ben segur que alguns us en recordareu, consistia en fer que un dia, entre setmana i de baixa afluència de públic al cinema, les entrades fossin significativament més barates. L’auge dels multisales em va enganxar just quan començava a mostrar un interès postadolescent pel cinema i, per tant, començava a ser-ne un espectador econòmicament interessant, de manera que la memòria de l’època m’és fragmentada. Tot i això, sense poder recordar xifres exactes, la diferència de preu era atractiva.\nPerò no siguem negatius, que els descomptes i l’anomenat Dia de l’Espectador mai ha desaparegut, i fins i tot ara podeu agafar els vostres carnets d’estudiant o de la vostra entitat de referència i gaudir d’una espectacular rebaixa de cinquanta cèntims en la vostra entrada. De dilluns a dijous. Festius i vigílies de festiu no inclosos. Sobre una entrada que voreja els vuit euros. Un descompte del sis per cent.\nNo ens hem pas d’enfadar, el cost d’anar al cinema s’ha anat multiplicant, mentre que els descomptes que cinemes, entitats i empreses diverses podien o estaven disposades a ofertar s’han mantingut constants en les cent pessetes (un euro si hem de pagar, cinquanta cèntims si hem de rebre). I sobretot, sobretot, que tota la culpa és de la pirateria i que llenci la primera pedra qui no s’hagi baixat mai Matrix (1999) de l’eMule o un torrent de Shinboru (2009).\nRecentment ha arribat el gir definitiu al cinisme de les sales d’explotació cinematogràfica amb el que han cregut convenient d’anomenar Festa del Cinema. Una festa en la qual pel mòdic preu de les nostres dades i la nostra dignitat se’ns ofereix un atractiu descompte exclusiu en uns dies concrets i en uns cinemes selectes.\nDescomptes entre setmana? Entrades a meitat de preu?\nAquestes llumeres empresarials han reajustat el dia de l’espectador a la inflació, han contractat uns publicistes de saldo que li han canviat el nom i ens ho han volgut colar com si fos un esdeveniment revolucionari. I no només això, sinó que ara, a més, els heu regalat les vostres dades personals i la vostra direcció de correu electrònic. Perquè és clar, no estem comprant rebaixada una entrada que no volia ningú, ens estem acreditant per la festa del cinema.\nJust quan algunes sales intenten prendre’ns el pèl i insultar-nos la intel·ligència amb aquesta merda en Ventura Pons es despenja fent el que, com a mínim en aparença, és el més gran bé que ha fet pel cinema català en tota la seva carrera. Els antics cinemes Texas de Gràcia tornaran a il·luminar les pantalles a base de reestrenes, apostant per la versió original subtitulada en català, cosa que resulta encara més difícil de trobar que els doblatges en català, i uns preus assequibles. 3 euros. Sense registre ni correu electrònic ni cues com aquell qui vol ser el primer a qui el senyor feudal li remeni la cuixa a la senyora.\nShare the post "racó cinèfil.19"


l'única cosa que els homes necessiten en una dona (i com donar-li-la): esperit pirata\nPrincipal Articles L'única cosa que els homes necessiten en una dona (i com donar-li-la)\nEts amable, preocupat i senzill?\nCreieu que faria una gran xicota, perquè el cuidaria i faria qualsevol cosa per fer feliç al noi adequat?\nProbablement penseu que totes aquestes són grans qualitats.\nI ho són, excepte que definitivament no us ajudaran a aconseguir un noi.\nActualment, els homes volen dones segures, mentalment dures i que sàpiguen exactament el que volen.\nEn altres paraules, els homes volen dones fortes.\nPer tant, allunyeu-vos de ser el bon amic i comenceu a trobar la vostra força interior. És allà, t’ho prometo. Només cal que es converteixi en un sol, parpellejar i desorientar-se.\nHa arribat el moment de deixar lliure la teva dona forta interior.\nLa dona feble poc atractiva\nPerò, primer, què passa amb les dones més dèbils i necessitades que, a la llarga, els fan tan poc atractius per als homes? Per què els homes s’apaguen i comencen a buscar algú al seu voltant?\nUna dona que busca tranquil·litat constantment fa que la relació sigui dura i que faci que un home es posi fàcilment.\nI alguns homes us donaran per fet si esteu massa disposats a fer qualsevol cosa que us demanin. Començaran a veure’t com a mare o germana, i definitivament no és una zona en la qual vulguis entrar.\nEls homes volen imprevisibles i és feina vostra donar-los-los.\nNo hi ha res més desconcertant per a un home que una dona que comprovi que heu arribat a casa del pub amb seguretat quan només heu estat en dues cites o que us truca al matí per veure com dormiu.\nAdéu núvia, hola mare.\nSi una dona busca constantment la tranquil·litat d’un home i confia en ell per prendre totes les decisions, això es fa cansat. Al principi, se sentirà com el mascle alfa quan li demaneu que triï el restaurant, però al cap d’un temps vol desesperadament cridar: “Només heu d’escollir algun lloc per menjar, per amor de Déu!”.\nÉs possible que t’hagi pintat una imatge al cap d’un home de les cavernes, que portés un taparrab pelut i que brandés una porra de fusta. Algú que no tingui en compte les necessitats de les dones i que simplement hi estigui dedicat.\nPerò això no és en absolut. De fet, ni de bon tros.\nSí, als homes els agrada l’emoció de perseguir una dona que sap el que vol sortir de la vida, però es redueix a un nivell més profund que això. En realitat, els homes són criatures bastant sensibles sota tot el club.\nVolen saber que, en el fons, no tot és cosa d’ells.\nEl que realment busca és una dona que comparteixi aquestes responsabilitats i confiï en prendre les seves pròpies decisions.\nAporta una sensació d’igualtat a la relació.\nL’atractiu d’una dona forta\nUna dona forta gira el cap allà on va i no pren merda a ningú, en particular als homes. Ella sap el que vol i no es conformarà amb menys.\nAquesta actitud sense tonteries fa que els homes es desbocinin amb el desig.\nPerquè als homes els encanta la persecució.\nPotser es remunta als seus dies de caçadors-recol·lectors, quan perseguien tot el que podien aconseguir per menjar-se’l. Aquest instint els porta a perseguir a la dona forta i no s’establiran fins que no l’hagin ‘atrapat’.\nPerquè és massa fàcil aconseguir una dona qui és enganxós i els homes reals i necessitats (els que realment voleu) van darrere de dones que respiren confiança i que no toleren cap BS. Perseguir una dona forta és al carrer.\nA més, si perd la persecució, s’esforçarà encara més. Com més esforç ha de fer o més ha de perseguir-la, més emocionant li resulta.\nFrancament, respon a aquella vella dita que 'sempre vols el que no pots tenir'.\nPensa-hi. Quan va ser l'última vegada que volia alguna cosa malament? Ja fos un home, una copa de vi o un cap de setmana fora de casa amb les noies, va començar a perdurar-se en els seus pensaments fins que va ser tot el que es podria pensar.\nA menys que tinguéssiu aquell got de Pinot quan arribàveu a casa, mai no estareu satisfets del tot.\nÉs el el mateix per a un home i una dona forta. Com més fa per atraure’l, més decidit és guanyar-la. Si ella no cedeix als seus avenços, es torna més emocionant per a ell. S’esforçarà encara més per guanyar-li l’afecte.\nLa dona forta mai no és del tot amable ni es burla massa. Ella li donarà una mica i prendrà les coses lentament.\nEl suficient per mantenir el seu interès al màxim.\nUna dona forta és sexy\nSabem que una dona forta traspua confiança i respecte a si mateix i il·lumina qualsevol habitació on entra.\nI quan una dona desprèn confiança, sembla que és sexy. I no hi ha res més atractiu per a un home que una dona que irradia atractiu sexual.\nSi coneix el recorregut per l’habitació i no té por de demanar el que vol sota les cobertes, un home la trobarà irresistible. Tampoc no és egoista al sac; s’assegurarà que els seus desitjos i necessitats es compleixin igual que els seus.\nQuan l’home se sent satisfet sexualment per una dona forta i segura, continuarà tornant per obtenir més, ja que desitjarà aquesta sensació d’estar a prop seu.\nUna major intimitat al dormitori condueix a una connexió més gran fora del dormitori. Una parella se sentirà més sintonitzada i es reforçarà el respecte i la confiança mútua. A mesura que es desenvolupi la seva relació, ella el mantindrà sempre en peu, però sabrà exactament on es troba.\nÉs possible que les dones fortes vulguin tenir una relació tant com qualsevol persona, però estan bé d’estar soles. No necessiten homes a la seva vida.\nI això les converteix en les dones més sexy del món.\nCom es pot convertir en una dona més forta\nSi voleu convertir-vos en una dona forta, segura i amb molta demanda, haureu de consultar el nostre nou llibre electrònic, Per què els homes estimen les dones fortes: una guia de la dona per mantenir-se en una relació.\nAls homes els encanten les dones fortes. És un fet. I si voleu desenvolupar una autoconfiança inquebrantable i mantenir-vos propers en qualsevol relació, aquest llibre electrònic únic és per a vosaltres.\nPerò, què passa amb les dones fortes que les fa fortes?\nQuan pensem en dones fortes, sovint trobem que tenen trets de caràcter i personalitats similars.\nAl nostre llibre electrònic expliquem exactament per què els homes estimen les dones fortes. El més important és que també us ensenyarem pas a pas a convertir-vos en un mateix i us donarem la possibilitat de mantenir-vos propers en qualsevol relació.\nPer què convertir-te en una dona forta t’ajudarà a aconseguir l’home que desitges?\nCom ja sabeu, els homes volen una dona que sigui mentalment dura i que es quedi sola. Una dona que no té por de mostrar les seves emocions, però que no juga. Una dona senzilla i que sap exactament qui és.\nÉs aquest tipus de dona qui:\nEls homes s’atrauen realment.\nEls homes volen establir relacions amb.\nEls homes s’enamoren en última instància.\nI el millor? Podeu ser aquesta dona forta en uns quants senzills passos que es descriuen en aquest llibre.\nHack l’eBook de Spirit, Per què els homes estimen les dones fortes: una guia de la dona per mantenir-se en una relació és ideal per a qualsevol dona que tingui la missió de crear la millor versió d’ella mateixa.\nSi vols ser la millor versió de tu mateix i afrontar el futur amb una determinació que mai no havies sentit abans, mireu el nostre nou llibre aquí.\n58 secrets del llenguatge corporal que us diran si vol acompanyar-vos o allunyar-vos de vosaltres\nQuè és un savi? Aquí hi ha set característiques diferenciades que els diferencien


Puigdemont i Sànchez apel·len a perseverar i mantenir l'"esperit de l'1-O" al Congrés\nPublicat 22/4/2019 14:05:57 +02:00CET\n"L'exili és una presó tan dura com la que sofrim nosaltres", afirma Snchez\nL'ex-president de la Generalitat Carles Puigdemont i el cap de llista de JxCat a les generals, Jordi Snchez, han apellat aquest dilluns a la persistncia, perseverana i pacincia així com a mantenir l'"esperit de l'1-O" al Congrés després de les eleccions.\nL'expresident catal ha desitjat que, després de les eleccions, Snchez pugi a la tribuna del Congrés dels Diputats i es dirigeixi com home "lliure a la resta de diputats per veure qui aguanta i qui no és capa" d'aguantar-li la mirada.\n"No dubtis que ho faré. La nostra paraula val molt i no decebrem a ningú", ha recalcat Snchez, destacant que no renunciar a la defensa de l'exercici al dret a l'autodeterminació fins a guanyar.\nSegons Puigdemont, el paper que exerceixi Snchez al Congrés, així com el que pugui tenir ell en el Parlament Europeu i el que tinguin en els ajuntaments és determinant per aconseguir aquest objectiu: "O ho fem amb perseverana, persistncia i pacincia o difícilment ho acabarem. Tenim ganes d'acabar-ho".\nAixí, ha reiterat que les eleccions no són un plebiscit sobre la figura del president del Govern i candidat del PSOE, Pedro Sánchez, i que caldr triar entre el 155, i el que comporta en matria de repressió, i l'esperit de l'1-O".\n"L'1-O és exactament el contrari al 155. No hi ha un 155 bo i un altre dolent. Tot és 155. L'1-O té molts matisos, per el seu esperit ha d'influenciar la política espanyola, europea i la nostra societat", ha defensat.\nPer a Snchez, que era president de l'ANC quan es va celebrar l'1-O, és important que els ciutadans votin sense por, i argumenta que poden confiar en la paraula de JxCat perqu van complir amb el que van prometre al seu moment.\n"El nostre camí ha comenat, no té marxa enrere. No espera un dem mgic, per depn només de nosaltres", ha subratllat l'expresident de la Generalitat, que amb Snchez comparteix la necessitat de deixar una Catalunya més lliure, justa i prspera, i una Europa millor a les properes generacions.\nL'ex-president de l'ANC també ha lamentat que hi hagi qui consideri menys greu els que han hagut d'anar-se'n amb els que estan a la presó: "L'exili és una presó, tan dura com la qual sofrim nosaltres".\nSobre la crema d'un ninot a Coripe (Sevilla) que representava la figura de Puigdemont, l'expresident ha assegurat que l'ocorregut no és una cosa que vagi només contra la seva persona: "Va contra els llaos grocs, contra la idea de la independncia i contra la república", ha apuntat.\nPer a Snchez, les imatges d'aquest poble sevill són "la cara de l'odi i la violncia" enfront dels quals volen construir un espai de dileg i pau, i ha mostrat el seu convenciment que l'expresident catal no caur ni en la desesperana ni en el retret.


L'HERALD DE L'EIXAMPLE: Espanya i França: Dues democràcies?\nEspanya i França: Dues democràcies?\nEls espanyols estem tan feliços amb la nostra constitució com un nen amb sabates noves. El motiu és senzill, com a Espanya la pau social ha estat sempre un salt de pardal, ara ens creiem els reis del mambo. No hi ha dubte que portem molts anys sense cap pronunciamiento, ni revolta de pes, i que malgrat una situació econòmica més tràgica que dramàtica (desnutrició infantil) no hi ha aldarulls. A més segons . Això fa que el nostre cofoïsme sembli un miralleig, per no dir un miracle.\nAbans es deia allò de Spain is different i ara amb orgull diem que a Espanya hi ha una democràcia homologable a qualsevol d'Occident i, com és normal, si amb un país concret se la vol comparar no falla que el país de referència és França, cosa normal perquè és el veí i és el que ens posa a l'abast la resta d'Europa. La germana Portugal no compten perquè representen la contradicció espanyola donat que tots sabem que el nom d'Espanya deriva d'Hispània, és a dir, el que políticament és Espanya i Portugal. Anem doncs cap a França.\nEns hi podem comparar? A les darreries del segle XVIII els francesos van liquidar la monarquia per sempre, van fer la Declaració dels Drets de l'Home i del Ciutadà i la Constitució. No cal dir que amb molts entrebancs (Napoleó, la Comuna, etc.). Comparem una mica amb Espanya.\nSe'ns diu que Espanya no és un estat confessional, però l'Església Catòlica és l'única que s'esmenta a la Constitució. No es tracta, però, que s'esmentin totes les altres, sinó cap. Fa quatre dies que en una cerimònia senzilla es va proclamar Felip VI com rei d'Espanya sense cap litúrgia religiosa. Perfecte. Resulta, tanmateix, que el primer viatge internacional el fa al Vaticà. En què quedem? Una de cal i una d'arena.\nSi ens hem tornat tan europeus, crec que la primera visita l'hauria d'haver fet a Brussel.les o Estrasburg i després l'ONU, sense oblidar els veïns: París i Lisboa.\nAra toca una mica dels drets del ciutadà. Tots hem vist com el partit que governa Espanya amb els vots de la majoria dels espanyols (encara que a Catalunya va perdre) ha anat molt ràpid per a aforar a Joan Carles I amb caràcter retroactiu. Mentre a Espanya es cuina aquesta llei l'expresident de la República Francesa és imputat per un possible delicte financer. Aquí es fa evident que el president de la república és un ciutadà, mentre que el rei de la nostra monarquia és a un altre nivell. Vive la différence!\nNo per raons religioses, sinó de seguretat i jo em permeto afegir d'igualtat i dignitat ciutadana davant la llei, la República Francesa va prohibir l'ús dels vels islàmics integrals. Sarcozy va dir que el vel no era benvingut a França. Ara el Tribunal d'Estrasburg ha donat la raó a França per a prohibir l'ús de la burka i de la niqab en llocs púlics. Els jutges d'Estrasburg consideren que la cara juga un paper important en la interacció social i que anar amb la cara tapada als llocs públics pot ser una amenaça per a la convivència.\nEl fet interessant ara és quina mesura prendrà el govern de l'Estat espanyol amb base la sentència de la Unió Europea perquè és un fet que ara hi ha un terreny abonat per a fer una bona llei que prohibeixi el vel integral.\nSempre que surt l'afer del vel islàmic hi ha uns que diuen que ho diu l'Alcorà. Em remeto a l'experta en cultura islàmica, Dra. Dolors Bramon, que diu que un dels problemes són les traduccions que circulen. En la versió original només es diu que la dona ha de vestir amb decència, però després de manipular aquesta versió se li han fet traduccions i fa possible que, com he sentit avui per la ràdio en català, que es deia de manera ferma que l'Alcorà obliga a les dones a duu el vel.\nEtiquetes de comentaris: espanya, frança, islam


El 52% de les dones que ha atès el 900900120 i que conviuen amb el seu agressor tenen fills i filles vivint dins el nucli familiar - Breus - Violència de Gènere - Dones en Xarxa\nEl telèfon 900900120 que l’Institut Català de les Dones, del Departament de Benestar Social i Família, posa a disposició de les dones en situació de violència masclista ha atès entre els mesos de gener i juny 4.003 trucades, que representen una mitjana de 717 trucades mensuals.\nEn els primers sis mesos de l’any, el 66% de les trucades han estat produïdes per situacions de violència psicològica i el 27% per violència física. La presidenta de l’Institut Català de les Dones, Montse Gatell, ha destacat aquesta dada ja que “la violència psicològica és la més habitual, però també la més invisible i difícil de denunciar”.\nDe l’anàlisi de les trucades es desprèn que en el 93% de les ocasions es tracta de violència masclista en la parella. L’agressor en aquests casos és en un 66% de les ocasions la parella actual i en un 34% de les trucades l’exparella. Segons Gatell, les dades visibilitzen que “moltes de les dones que s’adrecen al servei estan convivint amb el seu agressor i tenen fills i filles menors d’edat que estan sent testimonis i víctimes d’aquesta violència. En concret, el 52% de les dones que conviuen amb el seu agressor i que s’han adreçat al 900900120 tenen fills i filles menors vivint dins el nucli familiar”.\nLa presidenta de l’ICD també ha subratllat el fet que “hi ha un alt percentatge de trucades, el 22%, que són realitzades per un familiar o una persona propera, la qual cosa mostra que cada cop hi ha una més gran sensibilitat i rebuig de la societat contra aquestes situacions que antigament es consideraven limitades a l’àmbit privat de la parella”.\nLes usuàries del 900900120 declaren en un 57% tenir ingressos propis. Tot i que aquesta estadística no analitza el nivell d’ingressos Gatell ha valorat que “aquestes dades ajuden a trencar la idea majoritària de que les dones que es troben en aquesta situació no abandonen l’agressor per manca de recursos econòmics i mostren que les dependències amb la parella no només són econòmiques, van molt més enllà i són molt més profundes”.\nEl telèfon 900900120 és un primer recurs on les dones poden trucar de forma anònima, expressar la situació viscuda, i se’ls ofereix una derivació als serveis de la Xarxa d’intervenció integral contra la violència masclista. L’atenció és gratuïta i confidencial, s’ofereix tots els dies de l’any i durant les 24 hores del dia i facilita la comunicació en un total de 124 llengües. A través d’aquest servei les dones accedeixen directament a un equip de professionals de l’advocacia, la psicologia, el treball social i la medicina. En les situacions més extremes també es realitza el contacte directe amb els serveis d’emergències policials i de salut.


11/08/2021 - 17:25h\nTindrà lloc el proper dijous 19 d’agost en el marc del projecte “El Vendrell sent la música”\nEl proper dijous 19 d’agost, a les 22h, el parc ubicat a l’Avinguda Baix Penedès amb la carretera de Sant Vicenç acollirà l’espectacle “De la poesia a l’acord”, emmarcat en el projecte “El Vendrell sent la música”. Es tracta d’una proposta músico literària que té com a objectiu donar a conèixer una mostra de poetes musicats per diferents compositors al llarg del passat segle i inicis del XXI.\nTal com expliquen els artistes encarregats de la proposta, “si bé la literatura i la música són disciplines que es defensen per si mateixes en els seus diferents camps artístics, la fusió de la poesia i la música dóna com a resultat un univers nou que transcendeix la individualitat de cadascuna d’elles”.\nEl projecte “De la poesia a l’acord” té també un vessant pedagògic ja que, més enllà de la interpretació dels temes seleccionats, hi haurà una introducció prèvia a cadascun d’ells amb una breu explicació del context literari i social dels autors i autores.\nEn ocasió del concert, al parc de l’Avinguda Baix Penedès cantonada amb la carretera de Sant Vicenç s’hi estan fent uns petits arranjaments, ja que l’objectiu d’”El Vendrell sent la música” és també anar donant valor i més visibilitat a espais urbans menys coneguts i fer coincidir els esdeveniments artístics per fer-hi millores que permetin guanyar en qualitat de vida.


Dijous, 15 Maig 2014 10:19\nImatge de la Plaça Santa Anna, als anys '30\nHi ha molts racons de Mataró que han sofert molts canvis al llarg dels\nanys. Fotografiats des de la mateixa perspectiva, es pot apreciar el pas\ndels anys. És el que ha intentat Javier Fossas, qui ha cedit aquesta fotografia, que compta amb dues imatges de la Plaça Santa Anna: una dels anys 30 i una d’aquest mateix 2014. Fossas considera que “aquesta plaça ha canviat i molt d’aleshores ençà i ho demostra la mateixa gent que apareix a les fotos”.\nLa Plaça Santa Anna no sempre ha estat un espai obert i ample pels vianants, sinó que no fa gaire anys era un carrer més del centre on els cotxes hi circulaven i podien aparcar-se. La plaça Santa Anna també va ser un dels llocs de pas del tramvia que durant molts anys va connectar Mataró amb la vila d’Argentona.\nHi ha un element emblemàtic que s’ha mantingut pràcticament intacte amb el pas del temps. L’Església de Santa Anna és encara avui un dels monuments més importants de la ciutat. De planta barroca, és obra de Josep Guàrdia i data del 1789. És l’església de l’Escola Pia de Santa Anna.


Provem d'encaixar en escenes boniques,\namb porcs de diumenge farcits de gavines,\nen grans sobretaules on els avis canten,\nen nits bora el foc abraçats a una manta.\nEs tracta de ser els simpàtics del barri,\nels que ballen i ballen fins que els músics parin,\nirrompre arrogants lluint les millors gales,\nen discos amb dones amb feines estables.\nI a vegades ens en sortim,\nBusquem quedar bé en el retaule magnífic,\ndels que van pel món amb posat monolític\ni afronten la vida mirant-la a la cara\ni un dia contents compren flors a sa mara.\nIntentem trampejar per ser persones dignes.\nEl pare modèlic que volen les filles,\nel de la veu greu, el de la mà forta,\nque paga un vermut i que arregla una porta.\nI després tancar els ulls i sentir el món en calma,\nhi ha dos ocellets fent piu-piu dalt d’un arbre.\nBen enllestit un gran epitafi\nque arranqui somriures a tots els que passin.\nI a vegades se’ns baixa la verge i de sobte ens revela que ens en sortim.\nI a vegades contra tot pronòstic una gran bestiesa\ncapgira la traca i amb lògic tot fent evident que per un moment\nens en sortim.\nGISBERT, Guillem dins Els millors professors europeus de Manel\nProvem de ser el màxim de normals, de racionals, de convencionals. Però de sobte una espurna de bellesa, de poesia autèntica ens fa capgirar el nostre ordre de les coses. Bàsicament "ens en sortim" en l'art, que no pas en la vida, sento decepcionar el lector en això. La "captatio benevolentiae" del títol faria referència al fet , que es produeix en retòrica, quan es vol retenir el públic tot dient paraules amables com "seré breu". Amb aquest punt d'humilitat, pretén de guanyar-se l'oient de la cançó. El sentit de l'humor entremesclat dins la lletra seriosa seria un exemple del "ens en sortim" ("I a vegades, se'ns baixa la verge"...). Un deu de lletra i música.\nPublicat per Helena Bonals a 22:12\nEtiquetes de comentaris: Gisbert, Guillem\nuna magnífica poesia i cançó! en això si que se n'han sortit..:)\n15 de desembre, 2010 22:43\nUn poema d'un realisme aclaparador, helena.\nQuanta veritat hi ha en aquestos versos!!!\nM'agrada molt el tot el que comentes.\nSi tinc sort, encara t'enviare una coseta hui\n15 de desembre, 2010 23:32\nI a vegades ens en sortim El que costa la normalitat!\n15 de desembre, 2010 23:49\nAhir una cosa no em va sortir bé i vaig pensar de comentar aquesta cançó, tot un goig que em fa oblidar la misèria de la condició humana.\n16 de desembre, 2010 09:21\nVa bé aquesta cançó per sortir-se'n. I tant de bo si és amb un pessic d'humor.\nNo cal oblidar que ens ha costat déu i ajuda arribar-hi fins aquí.\n18 de desembre, 2010 16:38\nMolt bona la relació entre les dues cançons, Rafel.\n18 de desembre, 2010 19:06\nNo em deturo per a ningú. Rellotge de sol No et ...\nCol•leccionista de tresors com sóc no em fatiga pa...\nNadal I arribarà el Nadal i ens desitjarem les m...\nL'anell de Moebius Per a Pilar Iglesias de la Tor...\nLIII Perdre't és com, de sobte, tenir -per accide...\nCaptatio benevolentiae Provem d'encaixar en escen...\nAprofitant amb avarícia i fam fins al darrer pessi...\n2 El naufragi voluntari de la paraula, les hores ...\nCaducat Em sento foc abrasador que lluita per esc...\nPareu tots els rellotges Pareu tots els rellotges...\nMorpheus Ombres sense ulls claven la mirada en el...


Fer-se 'selfies' ens ajuda a aprimar\nSí, fer-se 'selfies' ens ajuda a aprimar. Aquesta és almenys la conclusió a la qual s'ha arribat en un estudi realitzat conjuntamnete per les universitats d'Elx i Alacant.\nPer sorprenent (i complicat) que pugui semblar, aquesta tesi afirma que quan estàs fent una dieta alimentària, un gest tan simple com el d'fer-se una autofoto ens ajuda en el nostre objectiu de baixar de pes .\nAixò sí, per a això és necessari no només fer-se els 'selfies' sinó també fer un seguiment setmanal dels mateixos, ja que això aconsegueix motivar-nos.\nSegons les dades d'aquest curiós estudi, en 16 setmanes el 77% dels pacients va aconseguir perdre pes. I a més, el 88% de les persones que es van sotmetre a estudi van aconseguir millorar la seva imatge.\nAixí que, si ets dels que ha començat l'any amb el propòsit de perdre uns quants quilos (encara que sigui per recuperar-te dels excessos nadalencs), has de saber que la teva càmera de fotos pot convertir en una bona aliada per a aconseguir-ho.\nArtículo anteriorPedro Sánchez: «Rajoy es el 'Red Bull' que da alas a los independentistas»\nArtículo siguienteFallece uno de los pacientes hospitalizados por un ensayo clínico en Francia


Ximo Puig anuncia la fi de les principals restriccions per la COVID-19 per impulsar la reactivació econòmica i consolidar un nou estat de benestar | Notícies Dígitals\nXimo Puig anuncia la fi de les principals restriccions per la COVID-19 per impulsar la reactivació econòmica i consolidar un nou estat de benestar\n27/09/2021 covid19, restriccions, ximo puig\nEl president de la Generalitat, Ximo Puig, ha presentat durant la seva intervenció en el Debat de Política General de Les Corts les línies estratègiques en què se centrarà l’acció de el Consell per consolidar la recuperació econòmica i la creació d’ocupació i enfortir l’estat de benestar valencià.\nEntre les principals mesures que el Govern valencià posarà en marxa per transformar la Comunitat Valenciana, el president ha destacat l’aposta per la sostenibilitat a través d’un “Green Deal valencià”, el desenvolupament de el nou estat de benestar, la reactivació dels sectors productius i l’Estratègia d’Innovació i Digitalització.\nDurant la seva intervenció, el cap de el Consell ha ofert tendir ponts amb un gran pacte d’unitat obert a tots per a la superació de la pandèmia, i ha agraït a la societat valenciana la seva resposta a la pandèmia, mostrant el seu convenciment que la “immensa fortalesa demostrada “permetrà” obrir un temps de creixement econòmic i de prosperitat social sense precedents “.\nEl cap de el Consell ha anunciat la fi de les principals mesures restrictives acordat a la Mesa Interdepartamental per a la Prevenció i Actuació davant la COVID-19, celebrada aquest matí, i que estaran vigents fins al 9 d’octubre.\nEn concret, ha destacat que, en hostaleria i oci nocturn, s’amplien els aforaments a l’interior fins al 75%, així com el nombre màxim de persones per taula, que passa a ser de 10, i es permet l’ús de la barra per consumicions mentre es romangui assegut.\nEls establiments hostalers podran tancar segons la llicència de cada local i els d’oci nocturn a les 5 del matí. A més, en aquests últims es permet el ball davant de el lloc preassignat.\nFinalment, ha avançat que es van a iniciar els contacte amb el sector de l’oci i dels festivals per a l’exigència de l’ ‘passaport COVID’ de vacunació en actes massius.\nEl president ha recordat a Les Corts a les 7.778 víctimes valencianes de l’coronavirus, sobre les quals ha assegurat que “sempre portarem en el record”, i ha destacat que, “gràcies a l’acció coresponsable” de la societat, a la Comunitat Valenciana es han salvat més vides i llocs de treball que en altres territoris.\nEl president ha manifestat que, tot i haver patit “la pitjor pandèmia de la història”, actualment hi ha 285.000 afiliats més a la Seguretat Social que el 2015, fet que suposa 3.350 nous llocs de treball cada mes i més de 100 a el dia.\nDe la mateixa manera, ha assenyalat que, en aquests sis anys de Govern, la Comunitat Valenciana és l’autonomia que més ha crescut en turisme (27%), en producció industrial (9,5%) i en exportacions (38%), i que està recuperant nivells previs a la pandèmia gràcies a “empresaris, autònoms i treballadors”, així com als ERTO, els ajuts de el Pla Resistir i “la confiança generada per una acció institucional que ha prioritzat el diàleg, el pacte i la gestió” .\nEn l’aposta per la recuperació, el president ha recordat que el 87% de la població valenciana ja té la pauta completa de dosis contra el coronavirus, el que converteix a la Comunitat Valenciana en una de les regions amb major percentatge de vacunació de l’món. Per això, ha avançat que a partir de demà cessarà l’activitat als centres de vacunació massiva “després d’haver complert la seva missió”.\nEl president ha destacat que la Comunitat Valenciana ja té assignats 21.200 milions d’euros fins a 2027 per emprendre els projectes que contribuiran a la recuperació valenciana.\nEn concret, ha explicat que 15.270 milions es rebran de el programa europeu Next Generation, 2.754.000 de el Marc Financer Plurianual europeu, 526 dels programes europeus en concurrència competitiva, i 2.650 milions de fons autonòmics i de l’Estat, el que ha assegurat que suposa rebre cinc vegades més recursos que els rebuts d’Europea en dècada i mitja.\nRespecte a la consecució de el primer dels objectiu transformadors, el ‘Green Deal Valencià’, el president ha anunciat sis actuacions, entre les quals destaca la recuperació ambiental de l’Albufera; la construcció de la gigafactoría de bateries; la rehabilitació de la xarxa de séquies i assarbs del Baix Segura, amb una inversió de 129 milions a partir de 2022; la construcció d’un corredor verd de 14 quilòmetres a l’àrea metropolitana de València que connectarà el Parc Natural de l’Riu Túria amb el Parc Natural de l’Albufera; la rehabilitació de 37 edificis públics i l’aposta per la mobilitat sostenible.\nEn concret, ha anunciat que el Govern d’Espanya ja ha donat el seu suport a el projecte per a la recuperació ambiental de l’Albufera, dotat amb 600 milions d’euros, així com a la Gigafactoría Element de fabricació de bateries i emmagatzematge d’energia impulsada per la Generalitat costat de Power Electronics, que permetrà crear 30.000 llocs de treball i eliminar 4,5 milions de tones de CO2.\nTransferència de la gestió de Rodalies\nPel que fa a les actuacions per reduir les emissions i potenciar el transport públic, el president ha anunciat que el Consell va a sol·licitar formalment, abans que finalitzi 2021, la transferència de la gestió de l’servei de Rodalies a la Generalitat, amb la garantia de els recursos humans, materials i financers, i per tal de millorar aquest servei.\nDe la mateixa manera, el responsable de el Consell ha anunciat un nou model de transport a demanda per als veïns i veïnes de les comarques en despoblació, que es sol·licitarà amb un dia d’antelació per telèfon o APP, i es posarà en marxa el 2022.\nD’altra banda, ha destacat la construcció de tres noves línies de tramvia a València, amb una inversió de 65 milions; el projecte de construcció per a la connexió de l’TRAM amb Sant Joan d’Alacant i Mutxamel, i l’estació intermodal d’Alacant per 75 milions. Pel que fa a les noves actuacions a Castelló contemplen emprendre el Bulevard de la Plana i la Ronda de Castelló per 40 milions, i el pla de millora de freqüències de Metrovalencia, dotat amb 235 milions, que començarà el proper any.\nEl cap de el Consell ha assegurat que el nou estat de benestar s’assenta sobre els pilars de la sanitat, l’educació, l’atenció social, el dret a un habitatge digne i la modernització de la justícia.\nEntre les principals novetats en matèria sanitària, ha assenyalat el restabliment de l’atenció presencial a tots els centres de salut i d’especialitats a partir de el 4 d’octubre, així com l’activació d’un pla urgent per a l’atenció en salut mental de la infància i la joventut amb la contractació de 69 professionals i 3 hospitals de dia, que s’ampliarà amb el reforç de 270 professionals i 10 hospitals de dia.\nAixí mateix, entre les actuacions per al “desenvolupament de el nou estat de benestar”, el cap de l’Consell s’ha referit als 658 milions d’euros que entre 2021 i 2023 s’invertiran per continuar amb el Pla d’Infraestructures Sanitàries Crèixer +, i ha avançat que abans que finalitzi l’any presentarà el proper model organitzatiu de sistema sanitari públic articulat a través d’el nou Servei Valencià de Salut\nPel que fa a Educació, ha assenyalat que es va a ampliar amb 700 milions d’euros el Pla Edificant fins 2027, la qual cosa permetrà que quan acabi la legislatura ja no existeixin “barracons cronificats”.\nTambé en matèria educativa, ha anunciat la universalització de l’educació de 2 a 3 anys abans que acabi la legislatura, el que suposarà que tots els menors d’aquesta edat tindran una plaça escolar gratuïta, i seguir avançant en l’escolarització dels menors de 1 i 2 anys mitjançant la concessió de 61 milions d’euros a través de el bo infantil.\nLes iniciatives en aquest àmbit es completaran amb la posada en marxa d’un Pla Estratègic d’Impuls a la Formació Professional, dotat el primer any amb 31 milions d’euros per a “garantir ocupació de qualitat per als joves i reforçar la capacitat productiva de les empreses” .\nFinalment, el president ha mostrat el seu compromís de dotar les universitats valencianes d’un “horitzó estable” per al seu finançament al llarg d’aquest curs.\nEn el transcurs de la seva intervenció, Puig ha destacat la inversió de 560 milions que es realitzarà en els pròxim quatre anys a través de el Pla Convivint d’Infraestructures Socials per executar 247 noves actuacions en centres socials destinats a gent gran, amb diverses funcional, amb malalties mentals, per a nens i adolescents vulnerables i per a dones víctimes de violència masclista, que permetrà habilitar 6.600 noves places públiques assistencials.\nDe la mateixa manera, ha assenyalat la “obligació primordial” de corregir les injustícies per raó de gènere i per això ha avançat la posada en marxa el Programa Alba, d’atenció a les víctimes d’explotació en àmbits de prostitució o tracta; el reforç dels Centres Dona 24 Hores; així com l’activació de les oficines de denúncia i assistència a les víctimes de violència de gènere a Alacant i Castelló.\nEn aquest sentit, el president ha avançat el propòsit de crear una llei valenciana d’Igualtat, una llei d’Accessibilitat Universal i Inclusiva i una tercera sobre Diversitat Familiar, així com posar en marxa una Estratègia d’Acompanyament enfront de la Soledat No desitjada, que fomentarà el voluntariat de la joventut per convertir els grans sense companyia a mentors de joves amb problemes emocionals i socials.\nSobre el quart pilar de el nou estat de benestar, el president ha anunciat que la Generalitat impulsarà un pla per construir 2.457 habitatges públics destinats a l’lloguer assequible, el que ha qualificat com una “gran operació de col·laboració publicoprivada” que comportarà una inversió de 294 milions d’euros i impulsarà el sector de la construcció.\nSobre la modernització de la justícia, Puig ha ressaltat que, fins l’any 2023, el Pla d’Infraestructures Judicials preveu la inversió de 280 milions d’euros per a la construcció i millora d’edificis; i s’ha referit a el Pla d’Eficiència Energètica, així com a el Pla de digitalització de la Justícia Valenciana que avançarà l’arribada de l’expedient electrònic.\nFinalment ha anunciat la creació de les Oficines d’Ajuda per a la Segona Oportunitat, que estaran ubicades a les principals seus judicials i que atendran les persones, autònoms i pimes perquè puguin superar una situació d’insolvència i començar un nou projecte.\nAl llarg de la seva compareixença, el president ha demanat a la Cambra el reconeixement als funcionaris i funcionàries públics, com ara personal sanitari, docent i de l’Administració, pel seu esforç realitzat durant la pandèmia, i ha mostrat el propòsit de el nou estat de benestar de millorar el servei públic i augmentar la seva eficiència.\nFinalment, ha anunciat el Pla Gen Digital 2025 dotat amb 1.000 milions d’euros per accelerar la digitalització de l’Administració, i la qualificació a partir de l’1 de gener com projectes d’interès prioritari a la Comunitat Valenciana les iniciatives finançades pel Mecanisme de recuperació i Resiliència, per agilitzar els tràmits administratius i cooperar amb les entitats locals.\nRespecte de la reactivació dels sectors productius, el president s’ha referit a el desplegament de el Pla Estratègic de la Indústria Valenciana, amb 140 milions en ajudes a pimes industrials en 4 anys, l’impuls dels centres tecnològics, que han passat d’arrossegar un deute de 40 milions el 2014, a estar sanejats i rebre 50 milions a l’any; i a la reconstrucció de la Xarxa Exterior per a la Internacionalització de les empreses.\nA més ha destacat l’estratègia de suport a el sector industrial de la mà de Brussel·les en matèries com la negociació per reduir els aranzels dels EUA a l’calçat, aconseguir una producció més sostenible de el sector ceràmic que no repercuteixi en la seva competitivitat, i la col·laboració amb el sector tèxtil per a la seva adaptació a la nova legislació europea.\nSobre el sector de l’turisme, el president ha anunciat que es va a duplicar el suport de la Generalitat a aquest sector amb mesures com l’ampliació de l’Bono Turístic, per al que s’ha previst destinar 15 milions d’euros a partir de gener de 2022 .\nPel que fa a l’agricultura, Ximo Puig ha mostrat l’aposta de l’Consell per la reutilització d’aigües, amb projectes com el Pla Integral per a Alacant que permetrà aprofitar 18 hectòmetres cúbics per als regants; la creació d’un Front Citrícola Valencià a Brussel·les, per protegir aquest sector de la competència deslleial d’alguns acords comercials; i la lluita contra plagues com la Xylella i el cotonet, amb una inversió rècord a Espanya de 26 milions en sanitat vegetal i l’impuls de la bioplanta de Caudete per convertir-la en un Centre refrente en Lluita Biològica.\nEl president també ha reiterat la irrenunciabilitat de el transvasament Tajo-Segura, insistint en la necessitat que els regants “tinguin garantida en el futur la mateixa aigua i a mateix preu” per poder disposar d ‘ “aigua per sempre”.\nSobre la lluita contra la despoblació, el president ha destacat que segueix sent “focus de reequilibri i cohesió territorial”, i ha anunciat que el Consell promourà aquest any una Llei Integral de Lluita contra la Despoblació a la CV amb mesures de discriminació positiva per els municipis en despoblació.\nXimo Puig també s’ha referit a el suport a el comerç a través de l’Bono Comerç, dotat amb 5 milions en ajudes complementades amb altres 5 milions que seran aportats pels ajuntaments, i que en 2022 es duplicaran perquè el petit comerç rebi un total de 20 milions d’euros de les administracions públiques.\nD’altra banda, ha assenyalat que el nou Pla cultural estratègic valencià per 2021-2023 contractarà un miler de professionals de la Cultura durant un any, a través d’ajuntaments i mancomunitats, per a la creació, la didàctica i la mediació cultural, el que suposarà entre altres aspectes obrir una oportunitat per al sector audiovisual.\nPlans d’ocupació Avalem Dones i Patrimoni i Pla Ariadna\nDurant el debat de política general, el president ha presentat dos nous plans per al foment de l’ocupació dirigits als sectors més febles davant la recuperació. En concret “Avalem Dones” rebrà una inversió de 40 milions i beneficiarà 32.000 dones valencianes per fomentar la contractació de dones en treballs en què la població femenina està infrarepresentada, o per a desenvolupar plans d’ocupació en municipis en despoblació, formació en competències digitals en l’àmbit rural, o donar suport a la inserció de víctimes de violència masclista, entre altres actuacions.\nA més, Avalem Patrimoni estarà dotat amb 5 milions d’euros i permetrà que els ajuntaments contractin, durant un any, a personal destinat a la conservació dels Béns d’Interès Cultural de titularitat pública.\nAixí mateix, el president ha anunciat una inversió de 1.786 milions d’euros finançats amb fons europeus i recursos de la Generalitat, entre 2021 i 2027 per al Pla Ariadna per a programes d’ocupació juvenil, accés a l’lloguer, pla de xoc en salut mental i promoció de l’ esport, i per a Formació Professional, entre d’altres qüestions.\nCorredor Mediterrani i Parc Sagunt\nDurant la seva intervenció, Puig s’ha referit a l’objectiu crucial d’accelerar els terminis de l’Corredor Mediterrani, i ha destacat l’avanç que ha experimentat aquesta infraestructura des de l’arribada de l’actual Govern central a 2018, tot i que “insuficient per al Consell” que espera el seu impuls definitiva mitjançant els fons europeus.\nA més ha al·ludit a altres dues grans infraestructures que generen “ocupació i prosperitat industrial”, com Parc Sagunt, recentment reconvertit en Espais Econòmics Empresarials, per traslladar aquest model reeixit de gestió a altres parcs empresarials; i l’aeroport de Castelló, on l’any que donarà cominezo la fase d’execució en 2,2 milions de metres quadrats de sòl industrial i logístic.\nD’altra banda, s’ha referit als Projectes Estratègics per a la Recuperació i Transformació Econòmica (pertan) que impulsa el Govern, com acceleradors de la indústria valenciana, atès que permetran la diversificació i s’enfortiran els sectors tradicionals amb processos més sostenibles i digitalitzats.\nI ha esmentat els 5 iniciatives de col·laboració publicoprivada amb les quals es pretén accedir a aquests projectes estratègics, com ara la posada en marxa al port d’Alacant i a Elx de dos centres de proves dins del perte de Vehicles Connectats i Autònoms; el desenvolupament de grans consorcis per accelerar la transformació de la cadena de valor i impulsar la competitivitat de el sector agroindustrial; l’impuls a un projecte de desenvolupament i producció de petits satèl·lits i 2 clústers a Castelló i València; la creació de laboratoris sectorials i plans de formació en ciberseguretat.\nDe la mateixa manera ha destacat la instal·lació a València, de la mà de l’CSIC i la Politècnica a València, del primer HUB de recerca sobre Hidrogen Verd, amb una inversió inicial ja aprovada de 9 milions.\nFinalment, el president ha destacat que el Govern ha atès la petició valenciana per proposar PERTES autonòmics, i ha avançat que el sector ceràmic, fonamental per a Castelló, serà un dels projectors tractors que la Comunitat Valenciana va a presentar a Govern.\nEl cap de el Consell ha assenyalat que l’aposta per la innovació permetrà valoritzar els sectors tradicionals; descentralitzar l’accés a la innovació, i convertir el públic en dinamitzador d’innovació, i ha avançat tres grans projectes innovadors que la Generalitat va desplegar: l’Estratègia Data Center, l’extensió de Districte Digital a tota la Comunitat Valenciana i la nova Fundació de investigació d’Excel·lència (valer), situada a Castelló.\nRespecte de l’Estratègia Data Center, dotada amb 160 milions, ha explicat que permetrà convertir la Comunitat Valenciana en un gran banc per emmagatzemar dades i situar-la al radar de les multinacionals.\nEn aquest sentit ha anunciat que l’empresa la tecnològica Net Hits va impulsar el major Centre de Dades de la Comunitat Valenciana amb una inversió confirmada de 241 milions i la creació de 1.200 llocs de treball, que donarà servei a Europa a una multinacional nord-americana de l’ sector audiovisual.\nSobre l’extensió de Districte Digital a la resta de la Comunitat Valenciana, Puig ha anunciat la instal·lació -entre 2022 i 2023- de 6 clústers innovadors a partir de la iniciativa privada: a Benidorm, sobre turisme; al Baix Segura, sobre canvi climàtic i els seus efectes; a Gandia, sobre Salut; a València, sobre ciutats intel·ligents; a Castelló, sobre transició energètica, ia l’interior de Castelló, sobre la despoblació.\nA més, ha destacat l’obertura d’un edifici per estendre Districte Digital a València; la creació a Elx d’un polígon digital al voltant de la Fira que albergarà el Centre d’Investigació de l’Envelliment; i l’adaptació a Alacant de dos estudis de Ciutat de la Llum per l’Acadèmia 42 de Telefónica.\nFinalment, ha assenyalat que Districte Digital tindrà seus a totes les ciutats de més de 50.000 habitants i tindrà presència en totes les comarques per ajudar a la digitalització de 100.000 empreses valencianes.\nNou model de finançament inajornable\nEl president ha volgut finalitzar la seva intervenció reiterant la urgència de propiciar una Espanya amb una “finançament just, més sensible amb la diversitat; compromesa amb la cogobernanza; superadora d’estructures radials; amb el sector públic descentralitzat i amb joc net fiscal”.\nEn aquest sentit, ha considerat com inajornable una solució estructural a l’infrafinançament que pateix la Comunitat Valenciana, recordant el mateix temps la “sensibilitat” de l’actual Govern d’Espanya que ha millorat la situació valenciana en qüestions concretes com el repartiment de Fons COVID atenció a l’ criteri poblacional; destinant per primera vegada el 10% d’inversió dels pressupostos generals de l’Estat a el territori valencià; o condonant el deute de 400 milions d’euros de la Marina.\n← Mezquita i Donate supervisen els camins escolars de Castelló\nEl PPCS sol·licita ajudes a Diputació per garantir el menjador a les escoles rurals →


Dolça primera victòria de l'any | L'Exprés de Sant Andreu\nEl primer gol no s’ha fet esperar. Al minut 2 Ferran ha rematat al fons de les xarxes un centre mil·limètric de Llamas des de la banda dreta de l’atac. Els primers minuts de la primera part l’equip visitant ha pressionat al mig camp del Sant Andreu, dificultant el control de joc a la sala de màquines. Per aquest motiu, Llamas ha passat a ser punyal constant per la seva banda, obrint espais i centrant pilotes compromeses a l’àrea contrària que haguessin pogut incrementar l’avantatge al marcador.\nEl San Cristóbal gairebé no ha causat perill, tan sols un llançament llunyà de Mario que no ha trobat porteria. Tot i la manca de pólvora en atac, els visitants on sí que han estat encertats ha sigut amb l’avançament de la línia defensiva en els contracops dels andreuencs, per tal de provocar reiterats fores de joc. A partir de l’equador de la primera meitat, la intensitat del partit ha caigut en picat fins que al minut 41 ha arribat el 2 a 0. Juanan ha transformat un golàs amb un xut molt ajustat a la fusta des de fora l’àrea amb la cama esquerra.\nA la segona part l’equip de Terrassa no ha fet símptoma de reacció i en cap moment ha estat prop de posar-se dins el partit. Tot el contrari. Al minut 49 Ferran ha tingut una ocasió clara en quedar-se davant el porter, però el xut ha sortit massa creuat. Deu minuts més tard, en una jugada a pilota parada Josu ha engaltat l’esfèric i s’ha estavellat al travesser després de superar la barrera. En aquesta línia, destacar la presència que ha tingut el 22 durant tot el partit, tan ofensiva com defensivament.\nLa UE Sant Andreu s’ha imposat els 90 minuts / JUDIT ANDREU – UESA\nEls locals han adormit el duel i amb una defensa molt seriosa i constant han aconseguit mantenir la porteria a zero. D’aquesta manera, els quadribarrats sumen els seus primers tres punts del 2019 que els serveixen per distanciar-se del San Crsitóbal (abans del partit tenien els mateixos punts). En paral·lel, la victòria ha servit als andreuencs per apropar-se als equips que es troben més amunt de la taula de classificació.\nEl pròxim partit serà el diumenge dia 20 contra el Santboià, que en aquests moments es troba en zona de descens sense trobar una dinàmica de joc que els permeti sortir d’aquesta situació.\nNotícia anterior Notícia anterior: ENQUESTA: T’han agradat els Tres Tombs?\nNotícia següent Notícia següent: Colau multa als legionarios per celebrar una Fira Militar


Monument a la Dona Marinera - ### a Lloret amb Apartamentos Eldorado | Costa Brava\nInici Notícies Monument a la Dona Marinera\nSegurament a molts dels que coneixen Lloret de Mar; no els importaria gens ni mica canviar-se per la Dona Marinera durant uns instants. Des d'aquest lloc privilegiat, les vistes sobre Lloret de Mar; mostren un impressionant paisatge característic d'una zona mediterrània que té més que merescudes totes i cadascuna de les seves visites amb els seus consegüents afalacs.\nViatjar a Lloret de Mar suposa fer una visita obligatòria a aquest monument que s'ha convertit en un emblema per a una ciutat relacionada amb el mar de principi a fi; la història del lloc està completament lligada al mar Mediterrani i la Dona Marinera no podia ser menys; el significat, l'tradició, i fins i tot el seu propi nom estan inseparablement lligats amb el punt cap on mira; l'oceà cristal • lí que banya el Llevant Espanyol.\nSignificat i història de la Dona Marinera\nDes de la seva encàrrec l'any 1966; molts són els que han visitat aquest monument i han pogut contemplar tota la badia de Lloret des del penya-segat en el qual se situa; mentre tocaven amb la seva mà el peu dret de la Dona Marinera, i és que segons explica la tradicional llegenda al voltant de l'estàtua; qui ho fa mirant a l'horitzó i demana un desig ho veu complert. Realitat o ficció, no deixa de ser una brillant història que no fa més que atorgar més màgia a la localitat; segur que li pica la curiositat per comprovar-ho.\nLa també coneguda com la Venus de Lloret; està feta de bronze per Ernest Maragall i mesura aproximadament 2,4 metres; un gran monument dedicat a un gran col·lectiu: les dones marineres que es quedaven a terra a càrrec de les seves famílies; mentre els seus marits viatjaven a Amèrica per buscar suport; per aquest motiu l'estàtua s'alça sobre les ribes de la Mediterrània amb un gest de comiat o rebuda. Aquesta és una més de totes les mostres que certifiquen l'estreta relació del municipi gironí amb la seva enorme tradició marítima.\nUbicació del monument a la Dona Marinera\nUna de les coses que més impressiona d'aquesta obra és que si ja de per si és espectacular i té un profund significat; la seva situació, el seu entorn i el recorregut que cal fer per arribar-hi no tenen pràcticament res a envejar-li. La Venus de Lloret està situada en el trajecte d'una via que també és històrica a la comarca de la Selva; conegut com el Camí de Ronda i que recorre les ribes de totes les platges del litoral lloretenc formant part de grans rutes de senderisme.\nAquest recorregut té una història de pes que es remunta al segle XIX; quan va ser habilitat com un sender que recorria part de la costa catalana, entre penya-segats i zones boscoses, amb la finalitat de controlar el contraban que arribava a través d'aquesta frontera en aquells anys de carestia. D'aquesta manera, la Guàrdia Civil el tenia com una zona de pas clau; dedicada a impedir l'entrada de productes d'estraperlo a les fronteres espanyoles. Un cop van ser abolides les fronteres entre els països de la Unió Europea va perdre importància per guanyar en bellesa, fins a esdevenir el que és avui; un passatge amb unes vistes espectaculars.\nÉs evident que resulta impossible visitar Lloret de Mar, i no perdre en els molts racons que abasta el Camí de Ronda; donant un passeig que, per a molts, en ocasions mereix diverses hores de durada, i fer-ho amb una parada obligatòria: la Dona Marinera. Esperem que els seus desitjos es compleixin.


Rabiosa Actualitat d'Escacs: Els Òscars dels escacs. Facilitat per Cooltura Escacs\nEls Òscars dels escacs. Facilitat per Cooltura Escacs\nL’Òscar dels Escacs\nL’Òscar dels escacs és com la Pilota d’Or del futbol!\nUna de les tantes i tan variades contribucions catalanes als escacs. Contribucions que van des de lo més bàsic, no oblidem que el primer registre d’una partida jugada amb les normes que seguim actualment és un poema en català, l’Scachs d’amor; fins al cim mundial, ja que el tercer campió del món d’escacs va ser en José Raúl Capablanca, “El Mozart dels escacs abans de Carlsen”, que tenia ascendència catalana com demostra el seu segon cognom: Graupera. Jose Raul Capablanca i Graupera. A més a més, una altra de les contribucions va ser el de la obertura catalana, una de les obertures més jugades a la pràctica competitiva. El Cooltura Escacs proposa una altra obertura que ens agradaria testar en un campionat, l’anomenaríem “Obertura independentista”, obertura que, independentment de que sàpigues jugar o no, és dolentíssima!\nTornem al tema en qüestió: quina relació té l’Òscar dels escacs amb Catalunya? Doncs el seu impulsor. Cap allà el 1967, Jordi Puig i Laborda (entre d’altres mèrits es pot destacar que va ser el fundador i director de l’Institut d’Escacs de Catalunya; el fundador de l’Associació Internacional de Periodistes d’Escacs; i la Federació Catalana d’Escacs li va atorgar la insígnia de plata; i va ser el primer director del nou Butlletí d’Escacs, des de 1976 fins a 1981) va crear els Òscar dels Escacs que, bàsicament, és un premi que concedien els periodistes d’escacs al millor escaquista de cada any. Un altre dia parlarem de Jordi Puig i Laborda (1929 – 1989) perquè es veu que era una passada, un home incansable que treballava constantment pels escacs. Organitzador de torneigs, com el de Palma, on hi participaven els millors jugadors del món. L’any 1967, per exemple, van participar¡: Larsen, Botvinnik, Smyslov, Portisch, o Gligoric, entre d’altres. (http://www.chessgames.com/perl/chess.pl?tid=83067). Aquest campionat de Palma de 1967 és molt important pel tema que ens ocupa.\nPerquè diem que l’Òscar dels escacs és com la pilota d’or del futbol? Perquè el guanyador era escollit per periodistes especialitzats.\nSegons el propi Jordi Puig, a una entrevista que li va fer en Joan Segura (http://hemeroteca-paginas.mundodeportivo.com/EMD01/HEM/1986/03/04/MD19860304-028.pdf):\n“Efectivament, el primer Òscar data de 1967. Va ser a Palma de Mallorca, on es donaven cita els periodistes especialitzats de diferents països, que cobrien la informació del Gran Torneig Internacional que s’estava celebrant. Vam decidir quin dels jugadors havia fet un any més remarcable. Tots aquests periodistes van considerar que s’havien d’organitzar en una associació. Es van redactar uns estatuts i es van presentar l’any següent a Suïssa, durant la Olimpíada d’Escacs. Cada any, doncs, es votaven els 10 millors jugadors”.\nAl cap d’uns anys, el torneig de Palma es va deixar de fer, i en unes eleccions a la presidència de l’Associació Internacional de Premsa d’Escacs, en Jordi Puig va ser escollit president d’honor, amb la tasca d’organitzar de l’Òscar i... va aconseguir el patrocini de “El Corte Inglés”, que li va donar un nou impuls, i va crear noves categories: l’Òscar català i espanyol absolut i femení.\nActualment, sembla que des de 2014 no es celebra perquè qui l’organitzava, la revista russa 64, ja no existeix. El 2014, els guanyadors de l’Òscar van ser Fabiano Caruana i Yifan Hou.\nEsperem que alguna entitat pugui agafar el relleu i seguir donant l’Òscar dels Escacs al millor jugador de cada any. O... i aquí ve la nostra proposta: entre el Xarxa de Mat, el 8x8 de televisió i el Cooltura Escacs establir un calendari: de març a juny d’enguany escollir les categories, de juny a octubre proposar els i les candidates, i de novembre a març, fer les votacions.\nPer aquest any 2018, des d’una perspectiva clàssica, tot i que en Magnus Carlsen hagi retingut el títol de campió mundial davant d’en Fabiano Caruana, el guardó aniria segurament cap a en Liren Ding, per haver encadenat la major ratxa de partides sense perdre de la història. 100!\nI, en la categoria femenina, la probable guanyadora seria la Gran Mestre, i activista pels drets de les dones, Anna Muzychuk per negar-se a revalidar els títols de campiona d’escacs de partides ràpides i llampec per celebrar-se a un país que tracta les dones com a ciutadanes de segona categoria, segons les seves paraules a una entrevista a El Periódico: “He decidit no anar a l’Aràbia Saudita. No jugar amb les regles de l’altre, no portar abaya, no ser acompanyada al sortir i no sentir-me una criatura de segona”.\nPerò... nosaltres tenim unes altres propostes. No ens en podíem estar i hem decidit donar els Òscar dels Escacs de 2018 en diferents categories:\nÒscars dels Escacs\nMillor Vestuari: El de Levon Aronian pel vestit que li va fer en Vladimir Kramnik al Torneig de Candidats de Berlín. A la posició, el negre ja havia entregat qualitat a canvi de pujar els peons fins la cuina, i es decidia a jugar la increïble alfil d5!\nMillor Curt: per tot aquell usuari anònim, bé i no tant anònim com en “Gumption” a chess24 que, després de perdre una partida, el que fan és insultar-te amb perles de l’estil, i cito textualment: “Cobarde de mierda”. Què voldrà dir? Quin és el subtext de tot plegat?\nMillor Efectes Especials: Pel nostre superlogo que podria haver dissenyat un nen petit que tot just a après a no sortir-se de la línia. Tremebund ús del Photoshop i de totes les eines d’edició gràfica que existeixen. Si us hi fixeu, la part del dibuix està com bruta, d’haver passat la mà per sobre de lo pintat amb els llapis de colors.\nPerò tranquil·litat que no ens ho prenem tot tant a la lleugera. A les següents categories, la cosa va de veritat:\nMillor Banda Sonora: Juga Di Prima amb “Oh, Capablanca”\nUna cançó que bé podria obrir una pel·lícula de James Bond. Intriga, misteri i passió, mentre s’expliquen els sentiments després d’haver perdut una partida en la que, en aparença, estaves superior.\nMillor Fotografia: De Gerardo Mosqueda per “Desde el campo de batalla”, en el campionat de ChessPong.\nMillor escaquista: Anna Muzychuck: i lo bo i irònic de tot plegat és que va ser la millor escaquista precisament per negar-se a jugar a escacs! Aquí la veiem a l’Ajuntament de Barcelona amb l’alcaldessa Ada Colau abans de fer una sessió de simultànies. Es va negar a defensar el seu títol de campiona del món de ràpides a un torneig que es jugava a l’Aràbia Saudita per considerar que els seus drets com a persona eren inferiors al dels homes.\nLa pregunta del dia: Proposa noves categories pels Òscar dels Escacs 2019\nPodeu respondre a:\nPublicado por Enric Garcia Garrido en 22:10


Francesc Mercadé: de març 2009\nA la recerca del senderi perdut.\nEl Centre d'Estudis "Sinibald de Mas", pot tenir u...\nÈticament aquest govern no s'aguanta, caldríen nov...\nReflexió molt personal, i teòrica és clar!, sobre ...\nD3M aconsegueix set escons i més de 100.900 vots, ...\nLa situació és aquesta, tenim un problema i ens hem de posar d'acord. Hi ha una emergència tal com un incèndi per exemple i hem pujat tots a la teulada. No es tracta ara mateix de posar-nos a discutir si calia baixar, o calia pujar com hem realment fet. Tampoc es tracta de discutir sobre si cal baixar, o no cal baixar. Entre altres coses perque si es tracta d'un incèndi el foc arribarà a dalt tard o d'hora. Tampoc es tracta de saltar desesperadament al buit. Potser només es tracta de coordinar les coses. Des de fóra potser ja han vist l'incèndi. Els bombers potser ja estan al cas. Fins i tot ens poden acostar una escala de solucions. Ara només cal posar-nos d'acord i baixar. Entendre'ns i baixar. Hom creu que no estem preparats ni per això.\nQuè és el que faria possible que ens entenguessim. La intel·ligència d'un sol individu?, no. La perícia d'un grupet d'il·luminats?, no. L'habilitat de cridar més fort que l'altre?, no. El tenir una majoria, d'un signe o d'un altre..., no tampoc.\nEl que fa possible que ens entenguem és el sentit comú. La societat actua normalment amb sentit comú. Allò que comparteix la societat és la cultura, la ciència, tot allò que és un coneixement per la societat, és el que fa possible que ens entenguem.\nSemprè però, hi han gupets que no segueixen aquest sentit comú, i de vegades aquests grupets no són tant petits. De vegades són municipis sencers, que de tant mal governats en decennis, han perdut el senderi. Han perdut la part comuna del sentit.\nEn aquests casos val la pena que aquests grups facin teràpia. Mirin el que fan els seus congéneres veïns i fins i tot, seria interessant que compartíssin experiències.\nAquest és un moment per a la reflexió, per al decreixement i per la sostenibilitat. No pot ser que el nostre pressupost municipal augmenti un 20%. I esperem a tenir uns ingressos més alts. Tothom sap que l'entorn no va per aquí. Tothom està en una altra òrbita.\nEl problema el tindrem quan s'hagin de fer coses de debò, i no cara a la galeria, quan volguem demanar ajuda financera, ens diran que no estem en els nostres cabals. Que on són els nostres guanys fàcils en èpoques de grans ingressos. El silènci sobre aquest tema ja hi és ara.\nTenim un problema, no ens sabem posar d'acord, parlem. Parlem-ne. Parlem de com hem de parlar i de com ens podem posar d'acord. Hem perdut trenta anys, assumim-ho i tornem a començar. Ara millor que mai.\nat dilluns, de març 30, 2009 1 comentari:\nEl Centre d'Estudis "Sinibald de Mas", pot tenir un paper més important en el futur de Torredembarra.\nAquests dies he estat reflexionant sobre el paper del nostre Centre d'Estudis "Sinibald de Mas" - Torredembarra. El nostre Centre ha assolit un paper important i de rellevància en la vida cultural de la nostra ciutat. L'entitat és dinàmica i es mou amb correcció en el paper d'una associació cultural tipus Ateneu cultural. No és una crítica, més aviat un elogi al treball de l'Esteve Morros i el seu equip, felicitats des del fons del meu cor.\nEl proper dissabte 28 de març el Centre d'Estudis farà la seva Assemblea annual, procuraré assistir-hi com sempre, a no ser que tingui algún imprevist o contratemps. Com molts sabeu vaig ser l'impulsor inicial d'aquest projecte a les darreries dels anys setanta, aplegant la gent que calia per tirar endavant un projecte que no estava mancat d'objectius i ambicions. Finalment entre 1982 i 1983 es va legalitzar aquesta idea com a entitat, primer amb una Comissió Gestora encapçalada pel Josep Bargalló, i posteriorment amb l'elecció de la Maria-Rosa Wennberg Ball-Llovera com a primera Presidenta de l'entitat.\nAquells primers anys del nostre flamant Centre d'Estudis van ser uns anys curulls d'actes, activitats culturals i treballs de divulgació. Cal destacar per damunt de tot l'esperit amb el que els primers socis es van abocar en les activitats internes del Centre d'Estudis. El treball de les anomenades Seccions era absorvent. Hi va haver moments que teníem fins a tres i quatre reunions a la setmana d'aquestes Seccions. El treball era molt divers i en molts casos les trobades teníen com a objectiu petites recerques que es recolliríen en la nostra publicació "Recull de Treballs", revista annual de caràcter divulgatiu que es va idear amb aquest objectiu. Les seccions estàven intitulades amb suggerents noms que als protagonístes d'aquelles reunions ens porten innegablement uns records carregats de compromís i treball sempre que les recordem: Secció d'Història i Arqueología. Secció de Llengua i Literatura. Secció d'Etnología i Folklore. Secció de Ciències Naturals. També teníem una mena de subsecció de publicacions i una altra de més efímera de Cine Fòrum. Les activitats del Centre d'Estudis s'estenien des de conferències fins a exposicions, tot això sense comptar les múltiples reunions que portava a terme el òrgan rector que anomenàvem Consell Directiu del qual vaig ser primer el secretari, posteriorment Sotspresident i finalment President. Aquells primers anys els vam viure amb una estreta relació amb l'Ajuntament de Torredembarra que anava des de la tibantor a la confiança, però sempre amb el respecte mutu. Teníem també una bona relació no exenta d'anecdotes amb el novell aleshores Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, on la Maria-Rosa i jo vam establir una bona relació amb l'aleshores Director General d'Arxius, Josep Maria Sant i Travé. I també amb el aleshores Delegat a Tarragona del Departament de Cultura, en Josep-Lluís Carod i Rovira.\nDes que vaig deixar la junta del Centre he seguit amb interés les diverses activitats i com ja he dit he vist com ha crescut com a Entitat cultural, tot i que sempre he pensat que el nostre Centre pot tenir un paper més decisiu en temàtiques municipals com és ara en l'àrea de Patrimoni cultural.\nPer a vehicular-ho des del Centre s'haurien d'estudiar unes idees i posteriorment compartir-les amb l'Ajuntament, alguna vegada les he comentat tant amb gent del Centre, com de l'Ajuntament i crec que poden ser engrescadores.\nLa primera seria amb l'objectiu de donar una forta empenta en el tema dels estudis universitaris. Crec que a tota la primera planta del Palau Municipal podria donar-se aquest ús: treballar fer a generar un conveni i establir-hi una extensió universitària de la URV, o la UOC, o l'Institut Joan Lluís Vives que permetés obrir des d'aules, fins a sales de treball, laboratori i exposició en temes d'Història i Arqueologia per exemple. Fins i tot es podria pensar l'embrió d'un museu. Conseguir tots aquests serveis per a la planta noble del Palau Municipal podria ser molt interessant per una ciutat com la nostra que creix. Un altra tema complementari seria el de la Torre de La Vila, que fa temps ja existeix un avantprojecte per a la seva remodelació interior i fer-ne una sala vertical amb un punt d'informació, però ara el projecte està aturat. Igual que la temàtica dels refugis. De les poques coses que a hores d'ara es mouen en aquest sentit és el conveni amb la URV amb la Zona arqueològica de les Vil·les del Moro, gestat quan vaig ser al Patronat Municipal de Cultura, i que podria ser un punt de partida per la negociació de la extensió universitària. Juntament amb el conveni actual del Centre amb la URV.\nCrec que el Centre d'Estudis pot tenir un paper més important en el futur en aquests i molts altres temes més.\nat dilluns, de març 23, 2009 Cap comentari:\nÈticament aquest govern no s'aguanta, caldríen noves eleccions!\nEls Mossos d'Esquadra no han volgut saber res de les explicacions de la majoria dels periodistes, que han estat agredits a cop de porra i increpats amb frases de l'estil,"te he dicho que salgas de aquí, coño" o "no te quiero ver por aquí, pírate o te doy"(ambdues en castellà).\nAquests dies estan en crisi, Maragall, Huguet i Saura. És a dir PSC, ERC i ICV. El Govern de la Generalitat de Catalunya és en crisi, fins i tot jo ho veig. No crec que pleguin ni dimiteixin, tot i que és el que hauríen de fer. Convocar ara eleccions anticipades seria una decisió ètica. Però, en ténen d'ètica?.\nJo no dic que CiU i PP ho puguin fer millor, jo només dic que el Tripartit no ho pot fer pitjor, o potser no?. Potser sí que es pot fer pitjor...\nat dijous, de març 19, 2009 5 comentaris:\nReflexió molt personal, i teòrica és clar!, sobre la qüestió nacional.\nQue Espanya sigui un país plural només s'ho creuen un pocs il·lusos perifèrics. A Espanya hi ha majoria de gent que professen l'unionisme. És a dir quan la majoria dels creients en la política, creuen de forma ortodoxa en un projecte sòlid i aparentment democràtic com l'unionista, les altres opcions només fan nosa. A certes perifèries de l'imperi ens fa l'efecte que treure un resultat de tant en tant, en dóna ales. I de tard en tard "demanem" un respir de més autonomia, quan la nostra necessitat és de pura emancipació. No podem basar eternament les necessitats d'aire lliure en el record d'una idependència medieval. En l'Europa del segle vint-i-ú les majories d'edat nacional s'evalúen amb altres paràmetres. La nostra nació pot fer el pas però no n'és conscient. El tema del finançament només és l'enèsima gota que subruix d'un got que és a vessar jous i sagetes. Quan Catalunya va iniciar la transició democràtica era un motor a Europa. Per exemple l'escola catalana, era un model on el món s'hi emmirallava. Només cal recordar el moviment de renovació pedagògica, per posar un punt de referència. Com dic aquell moment de la Transició, el vam desaprofitar els catalans apostant massivament per la unió amb Espanya. Fins al punt que molts catalans encara se'n senten d'espanyols. Fins i tot les nostres institucions s'ho han arribar a creure que són els gestors de l'Estat espanyol a Catalunya. Res de més lluny. Espanya no és un ens plural on els diversos pobles que la conformen la gestionen amb solidaritat. No, Espanya és un ens gestionat per la cultura castellana despòticament i il·lustrada. La nació castellana, molt més jove que la catalana, i molt més combativa i excloent que la catalana domina i posseix el ser d'Espanya. El nostre futur és gris i quan més futur més negre. Ens tenen agafats i no ens deixaran anar mai. Diverses vegades ho han fet per la força de les armes, i no ho dubteu ho tornaran a fer les vegades que els calgui. Catalunya mai ha tingut un exèrcit pròpi, ni a l'època medieval que va haver de tirar mà del merceranisme amb els nostrats Almogàvers, ni a lèpoca moderna on vam ser verçuts per ser una nació de simples comerciants pactistes. Les regles les hem de fixar nosaltres per la nostra via. El concepte és simple i ells conèixen la regla. La lluita és desigual els unionistes amb Espanya són majoria davant els sobiranistes. El dia que potser veurem la llum serà el dia que després d'unes eleccions democràtiques, constatem que la majoria sobiranista és una majoria electa. En aquell moment ens caldrà no caure en l'error recent de la Transició, i proclamar una nova República Catalana, i declarar la legislatura com a constitucional. Només en aquell moment estarem a tocar novament de la nostra llibertat nacional. Tant aprop com de la submissió bèlica.\nat divendres, de març 06, 2009 7 comentaris:\nD3M aconsegueix set escons i més de 100.900 vots, amb el 100% escrutat\nFinalitzat ja el recompte de l'escrutini, l'esquerra abertzale obtindria set escons al Parlament de Gasteiz si no hagués estat exclosa de la competició electoral, amb més de 100.900 suports, segons la projecció realitzada per GARA. Les dades oficials atorguen al PNB 30 escons, el PSE 24, el PP 13, a Aralar 4, dues a EA, i un a EB i UPyD.\nLa participació en les eleccions ha estat del 65,84% amb el 100% dels vots escrutats.\nREACCIONS: esquerra abertzale\nL'esquerra abertzale afirma que el suport rebut "és l'únic que ha de valer per al futur"\nLa portaveu de l'esquerra abertzale Itziar Aizpurua, que ha seguit la nit electoral des del Frontó de La Esperança de Bilbo, ha censurat que el suport rebut per l'esquerra abertzale es qualifiqui d'nul, perquè "no només és d'or, sinó que és l'únic que pot valer per al futur, per fer una Euskal Herria independent i socialista ".\nBILBO-. La portaveu de l'esquerra abertzale Itziar Aizpurua ha assenyalat que en aquest sentit "és tot un èxit el percentatge aconseguit, perquè la nostra militància és especial, que dóna tot per la seva terra, per Euskal Herria. El que digui que el vot és nul, té que pensar-s'ho, perquè d'aquí en endavant l'únic que pot valer per a portar a una negociació política serà aquest vot ". Segons el seu parer, la resta de vots "seran més del mateix en altres quatre anys".\nAizpurua ha al·ludit a l'increment de representació d'Aralar, que ha atribuït a "que l'esquerra abertzale ha estat bandejada absolutament, i ella (Aralar) es considera que és d'esquerra i abertzale quan estan intentant, el mateix que el PNB, agafar un vot que no és seu ".\n"Perquè, en definitiva, el vot que ara rep Aralar pot, en un temps molt curt, no és seu. Perquè el vot de l'esquerra abertzale de sempre, de fa 30 anys, és el que comptarà en un futur i possibilitarà que el conflicte entre l'estat i Euskal Herria es resolgui. Però es resoldrà des de l'esquerra abertzale, no des Aralar ", ha manifestat.\nLa representant de l'esquerra abertzale ha assegurat que, malgrat trobar-se fora del Parlament de Gasteiz en les pròximes eleccions, la seva militància "treballarà des d'ara mateix". "Aquest vot ja és un treball que ha donat la militància, disposada amb un compromís formidable per mirar endavant", ha afegit.\nSegons ha afirmat, l'esquerra abertzale treballarà "no només al carrer, sinó també el les institucions i a tot arreu". "Serà el vot de futur, perquè aquest poble sigui lliure", ha conclòs.\nat dilluns, de març 02, 2009 6 comentaris: