Community Service : May 2016\nMR 1516 SHEILA GARRIDO ORTIZ (Integració social)\nPosted by sheila garrido at 10:55 AM No comments:\nMR1516 Helena Martín Gros INSO\nPosted by PICS ART study at 10:46 AM No comments:\nMR 1516 APD M09 Dinamica final - El Cobo\nPosted by Domenec Mendez at 4:07 AM No comments:\nMR 1516 APD M04 Dinamica de motivació personal\nPosted by Domenec Mendez at 4:06 AM 2 comments:\nMR 1516 INSO 1A MP07 Anna Manchado\nPosted by In So at 11:41 AM No comments:\nMR 1516 INSO 1B M07 LA MEVA ESCOLA IDEAL\nCarla Aranda Gil\n1r B INSO\nLA MEVA ESCOLA IDEAL\nLa meva escola ideal seria aquella independent de l'Estat i dels governs de torn que canvien les lleis segons la seva ideologia. Des de un punt de vista més pedagògics faria classes de ràtio reduïda per a que els professionals de l'educació , en aquest cas els professors i professores, puguin atendre més ampliament les necessitats i les dificultats del alumnat.\nPer un altre banda la meva escola ideal,no té murs, els pares són lliures d'entrar i de sortir, d'acompanyar als seus fills en el procés d'ensenyament-aprenentatge, d'acudir a les xerrades sobre els temes d'interès,etc,,, Utilitzarem l'espai educatiu escolar com a lloc no solament de nens i professors/es sinó com a espai de cultura general i d'infinites possibilitats d'aprendre entre tots (nens/es, adolescents, adults/es...)\nLa metodologia emplea en la meva escola ideal és de dos tipus. Per una banda tenim el coneixement reglat el qual es adquirir coneixements i per una altre banda la meva escola ideal posaria en pràctica aquest coneixement adquirits.\nPer finalitzar, un altre element clau de la meva escola ideal, és crear a la sala del teatre diferents conferències, on cada cert temps i triat per l'alumnat, qualsevol persona d'interès, d'una xerrada als alumnes referida al tema que volen tractar. D'aquesta manera farem que l'alumnat es mostri motivat i interessat a la seva educació i així realitzessin de manera més eficient el seu pla de vida.\nPosted by Carla Aranda Gil at 2:49 AM No comments:\nMR 1516 INSO 1A MP07 Avaluació\nCrec que he anat introduint totes les notes dels ultims treballs lliurats,\nRecordeu passar-vos divendres proper, 3 de juny, a recullir els vostres dossiers.\nRecordeu que qualsevol examen o dossier per sota d'un 4.5 s'ha de recuperar el proper dimarts, 14 de juny a les 17:30 h.\nEls examens de juny seran molt semblants als examens de la resta de curs llevat dels nuclis formatius tres, quatre i cinc, als quals, en comptes d'examen tipus test, seran examens convencionals de quatre a sis preguntes obertes que fan referència a la totalitat de continguts del nucli formatiu.\nPosted by Domenec Mendez at 9:44 AM No comments:\nMR 1516 INSO 1A M07 Puzzle de gat - Marta Martínez Blanco\nPuzzle de gat\n- Cartró gran\n- Pintura negra i blanca\n- Llapis i goma per fer l'esbós\nDificultat de creació:\nDificultat de realització:\n- És un puzzle de fons negre amb un gat blanc. Les peces són grans per que sigui més fàcil de relalitzar i amb formes corbes. Per a totes les edats, però preferiblement nens/es de 10 cap amunt.\nPosted by Marta Martinez Blanco at 2:12 PM No comments:\nMR 1516 1INSO A Oriol Tapia\nProfessor Mingo Méndez\nVam dissenyar un teràpia de relaxació tractant prèviament d’informar-nos sobre noves tècniques. La investigació va resultar exitosa, no coneixia les innovadores tècniques de Relaxació Creativa que proposa la Martina Charaf. Va ser molt interesant i o vam voler compartir amb el grup ja que o creiem necessari en aquesta època on el rellotge sembla ser el nostre patriarca! Definitiva i creativa-ment, Relax!\nDocument gratuit per la gentilessa de Martina Charaf, "Relajación Creativa";\nPosted by In So at 4:03 AM No comments:\nMR 1516 INSO 1A M07 Ivette Maqueda\nPosted by Aliice at 8:55 AM No comments:\nMR1516 INSO 1A Ivette Maqueda\nMR 1516 INSO 1A M07 Ana Cortés\nLa meva escola ideal seria:\n- Aquella que fos accessible per a tothom que tingués diversitat funcional\n- Les avaluacions fossin de manera pràctica durant el curs o amb treballs\n- S'utilitzessin noves tecnologies per aprendre millor\nEn aquest taller vam realitzar un laberint amb una caixa de sabates reciclada per poder realitzar aquest joc per a nens i nenes.\nVam retallar primer la tapa de la capsa i la vam utilitzar per fer les parets del laberint, vam pintar vàries però vam tenir poc temps perquè s'acabessin d'assecar i quedés més atractiu i després poder enganxar-ho. També vam tenir dificultats pel poc material perquè érem molts grups i anàvem escassos de materials, però ens va agradar molt realitzar aquest joc.\nTALLER MANUALITAT PUNT DE LLIBRE\nVam realitzar una manualitat on tractava de fer punts de llibre amb cartolines i decoràvem amb cotó amb colors perquè quedés un efecte diferent.\nCreiem que és adient per a nens i nenes i fins i tot adolescents, sabem que no a tothom li agrada pintar i retallar i fer manualitats, en general, però millora la creativitat i relaxa.\nEl nostre taller no ens va acabar d'agradar com quedava la imatge perquè es barrejaven massa els colors i ens faltava un dels materials.\nQuan vam acabar vam fer altres tallers d'altres grups.\nPosted by Ana Cortés at 8:46 AM No comments:\nMR1516 1er InSo A MP7- Marc López\nPer començar, ens trobem amb el primer taller que és tracta d'un puzzle d'un gos molt simple, pensat per a persones amb problemes de motricitat i amb discapacitat intel·lectual, on només s'han de col·locar les peces de: les orelles, el collar, el nas, les potes i la cua.\nEl segon taller, també es tracta d'un puzzle d'un gos però més elaborat i una mica més complexe, format en cubs per tal de que es puguin formar diferents puzzle. Està pensat per un col·lectiu que tingui menys dificultats alhora de realitzar-lo.\nPer últim, pel que fa a quina seria la meva escola ideal he triat Lanaspa Giralt, on vaig cursar l'educació primària. Destaco aquesta escola ja que vaig viure molts bons moments, valoro molt la metodologia que s'hi empra i projecte col·laboratiu que comparteix amb Crespinell. Fomentar la integració del col·lectiu amb discapacitat cognitiva. Cosa de la qual m'ha servit per valorar més aquest col·lectiu, respectar-lo i voler tracar de igual a igual.\nPosted by Maryna Perez at 8:32 AM No comments:\nMR1516 1er INSO A Andrés Carrasquer Bernat\nDINÀMICA: Relaxació Creativa\nEDAT: Per a totes les edats.\nDURADA: 15 – 20 minuts\nMIDA DEL GRUP: 30 aprox.\n- Conscienciar a les persones sobre els efectes negatius de l'estres\n- Fomentar la meditació, l'autoconsciència i relaxació\nFungible: - incens, fulls i llapissos\nNo fungible: - Altaveus, i musica de reiki o spa\nHumans: - Dos dinamitzadors\nEls dos dinamitzadors, demanaran als usuaris o grup classe que tanquin ells, i llavors en aquell moment comença la sessió:\nActe seguit un dels dinamitzadors començarà a posar una música escollida prèviament de spa, reiki o relaxació de fons. Després un dels integradors començarà a parlar (Diàleg Annex 1).\nUn cop acaba la dinàmica, els integradors, demanaran que continuïn amb els ulls tancats per a continuar expressant els seus sentiments, emocions, i idees que han sentit en la sessió i així ho puguin expressar en una activitat plàstica, d'una manera creativa, al tenir el ulls tancats, estaràn concentrats en les seves expressions i no en les dels demès, no tenint por de ser jutjats o no auto-jutjant-se.( full i llapis ).\nPer finalitzar, es comentarà com s'han sentit per mitjà de les seves expressions plàstiques.\nFINAL: A través de pautes d'observació i preguntant oralment per a fer una posada en comú de l'experiència.\nAnnex 1 (dialeg)\nPosted by In So at 8:31 AM No comments:\nMR 1516 INSO 1A M07 Juan Diego Motato\nLa meva escola ideal seria una que tingui tots els punts següents:\nAmb professorat qualificat\nHoraris flexibles i que s'adaptin a les necessitas del alumnat\nQue estigui al dia amb les noves tecnologies\nOn el presupost no sigui un problema\nOn l'alumnat tingui més descansos entre clase i classe\nEl taller de manualitat que vaig realitzar juntament amb les meves companyes es el de realitzar un punt de llibre. La manualitat consistia mijançant cartulina i pintura que cada participant fes el seu punt de llibre ja que s'apropava sant jordi.\nTaller del laberint\nJuntament amb les meves companyes vam realitzat un laberint de cartó. Per realitzar ho vam agafar una caixa de sabates i trossos de cartó, els qual vam retallar per fer els passadissos del laberint. Per acabar vam enganchar i pintar ho.\nPosted by Juan Diego Motato at 8:30 AM No comments:\nMR 15/16 David Velasco Escola Ideal\nLa meva escola ideal és aquella en que l'alumnat no ha de passar per uns exàmens estandaritzats on les habilitats acadèmiques predominen per sobre de les altres.\nOn es pugui triar la manera, l'horari i el grup de treball.\nEn la meva escola ideal hi ha la mateixa proporció de ciment que de terra per trepitjar. Entra llum natural per les finestres i esta envoltada d'arbres.\nA la meva escola ideal no fa mandra anar-hi..\nPosted by In So at 8:28 AM No comments:\nMR1516 1rA INSO M07 Marina Palomas- Tallers\nEl primer taller que vàrem realitzar va ser el puzzle d'un gos, i les peces eren les diferents extremitats d'aquest mateix.\nEl segon taller es tracta d'un altre gos diferents amb el qual es pot realitzar un puzzle simple, en que només s'han de col·locar algunes parts com: les orelles, el nas, el collar, les potes i la cua.\nEl col·lectiu al qui va dirigida la nostra activitat és un amb diversitat funcional, ANESE i altres col·lectius.\nPel que fa a la meva escola ideal és l'IES Jaume Balmes de Barcelona, on vaig passar etapa d'educació secundària obligatòria. L'equip docent s'organitzava molt bé, l'institut estava en bones condicions i les aules eren acollidores.\nPosted by Maryna Perez at 8:24 AM No comments:\nMR 15/16 David Velasco 1INSOAK\nPosted by In So at 8:23 AM No comments:\nMR 1516 INSO 1A M07 Puzzle de gat - Marta Martínez...\nMR 1516 INSO 1A M07 Andrea Sánchez\nMR 15 16 INSO 1A LAIA BOTEY BIGORDÀ\nMR 15-16 1r A INSO Maite Lores\nMR 15 16 1INSOA Juliette Pera\nMR 1516 INSO 1A MP07 Xavi - MÀSCARES AMB PAPER DE ...\nMR 1516 INSO 1A M07 Àurea Carrizo\nMR1516 INSO 1A Nerea\nMR 1516 INSO 1A MP07 Maria Medane Suport Activtats...\nMR15-16 INSO 1rA Gemma Peña\nMR 1516 INSO 1A M07 Cristina Corcoba\nMR 1516 INSO 1A M07 Clara\nMR 1516 INSO 1r A M07 Lidia Gay\nMR 1516 INSO 1r A M07 Sara Hijalba Yevenes\nMR 1516 INSO 1A reflexions\nMR 1516 APD 1B musica i emocions\nMR 1516 APD 1B MP09 dinamiques de grup - cloenda.\nMR 1516 INSO 1B Elva\nMR 1516 Inso 1rB AAV\nMR 1516 INSO 1B M07 Avaluació\nMR 1516 APD. MP04 NF 9. Intervenció en trastorns p...\nMR 15/16 1RB INSO MP07 HAJAR BEN ABDESSADAK ZOLJA...\nMR 1516 INSO 1ERB MP07 PAULA GONZÁLEZ\nMR 15-16 INSO 1erB MP07 Paula Cazorla\nMR 1516 INSO1B MP07 NF4 Mireia Traver Activitat de...\nMR 15 16 INSO 1R B MP07 Paula Castro Cros\nMR 1516 INSO1B MP07 NF4 Aleix Elias\nMR 1516 INSO1B MP07 NF4 Marta Expósito\nMR 1516 INSO MP07 Valoracio NF 4\nMR 1516 APD m07 Dinamica de musicoteràpia\nMR 1516 INSO 1b Noemi - Taller\nMR 1516 INSO 1B M07 La meva aula i la maqueta- Noe...\nMR 1516 INSO Hendaya Serrano_Suport a la Intervenc...\nMR 1516 INSO- Els recursos en la intervenció educa...\nMR 1516 APD M09 Dinamica del Director d'orquestra\nMR 1516 APD M09 Dinamica de la cremallera\nMR 1516 INSO 1B M07 MAR ORTEGA\nMR 1516 APD M04 Musicoterapia i Ritme\nMR1516 INSO 1rB Ayoub Chmarkh\nMR 1516 INSO 1B MP07 Karen López\nMR 1516 INSO 1B M07 EVELYN PARRAS FERNANDEZ\nMR 15 16 INSO 1B M07 NF4 Laura Pérez Arcas La meva...\nMR 1516 INSO 1B MP07 NF4 Ivet Guisado Hernandez ...\nMR 1516 INSO- B-BERTABARDAJÍ\nMR 1516 INSO 1B M07 NF4 Ana Victoria Rodríguez\nMR 1516 INSO 1B M07 NF4 Diana Ruano CortésLa meva ...\nMR 1516 INSO 1B M07 NF4 la meva escola ideal, la ...


La cultura popular i la bruixeria | Monestir de Pedralbes\nJardí medicinal, Teoria dels Humors, Medicina, Ciència, Món rural, Paisatge, Bruixeria, Inquisició, Individualisme, Cultura Popular\nAnalitzem el fenomen de la bruixeria com a punt d'inflexió i fractura de civilització de la cultura popular europea.\nA finals de l’edat mitjana, els coneixements de la fisiologia del cos humà, el diagnòstic i el tractament de les malalties es derivaven d’una tradició clàssica –en la dialèctica entre Hipòcrates (s. VI aC) i Galè (s. II dC)- que, recuperada pels àrabs de l’est i el sud del Mediterrani, penetrà a les facultats de medicina de les principals universitats europees, emergents ja al s. XIII. Aquest nou coneixement impartit a les universitats entraria en pugna amb l’esquema del cos social d’una cultura popular en vies de retrocés, on la dona, sobretot a l’ambient rural, era la dipositària i la transmissora d’un saber, que entraria en contrast incipient amb la nova realitat racional de les universitats urbanes. Aquesta cultura popular pseudo-pagana i supersticiosa seria atacada pel cristianisme de la reforma i el protestantisme però també per una societat en vies de racionalització que gesta en el seu desenvolupament la figura del jo que havia sorgit ja al segle XII en ambients de d’elit cultural. En aquest context assistirem al naixement d’un fenomen de fractura de civilització que definirà l’imaginari col·lectiu posterior i que, si bé no en exclusiva –per evitar caure en reduccionismes ideològics– és innegable la naturalesa eminentment femenina que el definirà.\nLa història de l’anomenada caça de bruixes europea, emmarcada dins la història de les mentalitats, és indissociable del fenomen d’una persecució que, iniciada al segle XV –amb episodis d’autèntica psicosi col·lectiva entre 1560-1520–, s’allargaria fins ben entrat el segle XVIII. La cultura popular integrava nombroses creences considerades màgiques en la seva lluita per la supervivència. Quan els europeus de finals de l’edat mitjana es referien al terme “bruixeria” consideraven dos tipus de manifestacions: l’una, la màgia nociva, el maleficium, l’objectiu de la qual era provocar el mal als altres, representada per la bruixa rural; l’altra, la màgia blanca, que tenia com a finalitat generar algun benefici, bé per guarir algun malalt, augmentar la productivitat o protegir dels infortunis, representada per la fetillera o el bruixot. No deixa de ser significatiu el fet com la bruixa rural s’identifica més amb la població marginal: dones vídues, estrangeres o velles, en contraposició amb una bruixeria urbana associada més a una classe mitja emergent.\nLes manifestacions de bruixeria tenien com a objectiu el domini de la natura i el cos humà, però l’element que condemnaria aquest tipus de costums arrelats a l’imaginari col·lectiu europeu seria component intel·lectual clau en l’esdevenir del posterior procés inquisitorial: la idea del pacte explícit de les bruixes amb el diable, segellat mitjançant un aquelarre on s’invertia el cerimonial ritual cristià, amb relacions sexuals estèrils i una marca oculta al cos de la bruixa. Aquesta vinculació de màgia i allò demoníac que s’esbossa tímidament en el testimoni d’alguns teòlegs del s. IV s’oficialitza a la butlla Super illius specula (1326) del Papa Joan XII (1316-1334), on es definirà l’amenaça de la bruixeria en tant que pràctica subversiva de la societat, i, com a tal, repressiva. Es comença a esbossar el perill de l’heretgia. Una nova butlla del papa Innocenci VIII (1484-1492), la Summis desiderantis affectibus (1484) sancionaria la caça de bruixes dels inquisidors dominics Heirich Institor i Jakob Srenger (1436-1495), qui escriurien la primera i l’obra més influent sobre el tema, el Malleus Maleficarum (1486), que coneixeria 39 edicions fins el 1669, en paral·lel amb la Demonomania de les Bruixes, de Jean Bodin.\nLa figura de la vella camperola, vídua i marginada la feia més vulnerable a unes acusacions que, més enllà del component cultural, també tenien un tarannà polític (quan s’acusaven les dones d’un partit rival) o econòmic (derivat de conflictes per herències). La lluita contra la bruixeria esdevenia la lluita contra la superstició de les classes baixes, on en la dialèctica entre la cultura sàvia i la cultura popular, les bruixes esdevenien el boc expiatori dels mals de l’època. No deixa de ser curiós com la visió dels tribunals inquisitorials posarà més èmfasi en cristianitzar aquest sector de població que no pas en eliminar-lo, com sí faran els tribunals civils que les jutjaran; la totalitat d’aquests processos s’emmarcaran, a més, dins el món rural i no l’urbà.\nAl segle XVII les inquietuds intel·lectuals experimentaren una transformació notable arrel de la revolució científica i la difusió de l’escepticisme cartesià, i irònicament la voluntat racional –en una de les seves múltiples accepcions aplicades– que originà la persecució fou la mateixa que contribuí a la seva decadència. La caça de bruixes revela una profunda esquerda en l’evolució de la civilització europea que sembla traduir un moviment de divergència entre la cultura cristiana integrada a l’esquema del cos social d’una cultura popular en vies de retrocés.\nEls reformadors s’oposaven amb intensitat a certes formes de religiositat popular tals com les representacions de temàtica religiosa (misteris i miracles) i sobretot les festes religioses, però també a elements de la cultura popular com el carnestoltes i les festes que se’n derivaven, criticades des d’un discurs moral. Es produí una reforma de la cultura popular, de la qual la caça de bruixes n’és l’exponent més paradigmàtic.\nLa medicina medieval al monestir


iDISC participarà al Congrés ISE 2021 a la Catalonia Innovation Zone | iDISC\niDISC participarà al Congrés ISE 2021 a la Catalonia Innovation Zone\niDISC, agència especialitzada en traducció de continguts i desenvolupament de pàgines web i aplicacions multilingües, participarà en la fira ISE 2021, el segon congrés més important després del Mobile World Congress, que se celebrarà els dies 1 i 2 de juny a Barcelona. Es tracta del primer esdeveniment híbrid (presencial i en línia) del sector audiovisual des de l'inici de la pandèmia i serà l'avantsala per reprendre la celebració de grans esdeveniments.\nL'ISE 2021 marca el punt de partida per restablir contactes i tornar a les reunions presencials que tant esperàvem. El format adaptat a la nova realitat convida a recuperar la normalitat que tant desitgem.\niDISC estarà present a l'esdeveniment, junt amb altres empreses líders en tecnologia, a la Catalonia Innovation Zone, un espai on donarà a conèixer els seus serveis com a agència especialitzada en traduccions de contingut tècnic del sector ProAV i electrònic, i mostrarà que fàcil pot resultar comunicar-se en diferents idiomes i adaptar-se a l'argot d'una zona per obrir-se a nous mercats internacionals. Les empreses que avui aposten per les traduccions tècniques especialitzades de qualitat i que s'adapten a la parla del client potencial multipliquen les seves oportunitats de venda del futur.\nL'esdeveniment no només proporcionarà un servei gratuït de recerca de contactes, sinó que també permetrà que els proveïdors organitzin i gestionin reunions amb inversors i possibles compradors i socis d'una manera ràpida, fàcil i personal.\nEl congrés, que comptarà amb presentacions de casos reals, panels, esdeveniments de networking, testimonis de clients i xerrades sobre les últimes tendències en el sector audiovisual i electrònic, és una oportunitat immillorable per apropar-se a les empreses que lideren el camí cap al futur.


Pa amb oli i sucre: de desembre 2015\nCongre amb salsa (recepta medieval)\nAquesta és una recepta d'origen medieval provinent del "llibre de sent sovi"...hi ha un parell de versions a la xarxa, nosaltres em seguit bàsicament aquesta d'aquí\n2 o 3 trossos de congre sec\ngrans d'all al gust\n8 o 9 nous pelades\n10 o 12 avellanes torrades i pelades\nsalsa fina (gingebre, canyella, pebre negre i safrà en pòls i en iguals proporcions)\nPosem a dessalar el congre la nit abans.\nEn una olla grossa amb força aigua, posem el congre, un xic d'oli, les cebes pelades i els alls pelats quan l'aigua bulli. Deixem que cogui fins que les cebes siguin cuites.\nRetirem el congre i reservem.\nRetirem els alls i les cebes i les piquem al morter juntament amb les nous i les avellanes. Hi afegim la salsa fina. Aboquem això de nou al brou on hem cuit el congre. Deixem que cogui de nou fins que es redueixi. Si prèviament ens sembla que hi ha massa brou, podem treure'n una part d'aquest caldo i reservar-lo per fer sopes de pa o qualsevol altre mena de sopa o coure amb ell un cus-cus, etc...\nServim les sopes espesseïdes en bols i el congre a part.\nAquest plat era el preferit d'una de les meves tietes. Tots els dijous, sense falta, ella s'havia de cuinar el seu bon plat d'arròs amb bacallà i coliflor. Feia temps que teniem pendent de penjar la recepta....\naigua o brou lleuger de peix (el doble que el pes d'arròs)\ncoliflor al gust\n1 o 2 grans d'alls\n1 o 2 tomàquets madurs petits\nComençarem dos dies abans per posar en remull el bacallà. El dia que el vulguem cuinar, li traurem la pell i l'esqueixarem (si fessim servir bacallà ja esqueixat, el podem posar en remull a primera hora del matí).\nEn una cassola de fang començarem un sofregit amb molt poca ceba, quan comenci a estar transparent, hi afegim pebrot verd, all i julivert trinxat ben petit.Quan sigui cuit, hi afegim el tomàquet ratllat. Deixem que es cogui bé el sofregit i que es concentri.\nA part, fem bullir el brou.\nQuan el sofregit estigui ben cuit, hi afegim els brots de coliflors tallats petits, hi donem un parell de voltes i hi tirem l'arròs. Un parell de voltes més, i hi tirem el brou calent. Quan arrenqui de nou el bull, hi tirem el bacallà i deixem que cogui (uns 20 minuts) fins que sigui l'arròs cuit. Parem el foc i deixem repossar cinc minuts més.\nRecordem que cal fer bullir l'arròs cinc minuts a foc fort i la resta a foc suau o mitjà.\nEtiquetes de comentaris: arròs, arrossos, bacallà, verdures\nColiflor amb panses\nUn plat molt senzill de fer i amb una verdura de temporada: la cloliflor. Com veureu no dóna gens de feina i és ra`pid!\nun grapat de panses prèviament remullades\nun cul de got d'aigua\nPosarem en una olla que es pugui tapar la coliflor prèviament tallada a brotets no gaire grossos, les panses remullades, sal i pebre negre i un dit o dos d'aigua. Tapem i deixem coure amb el seu propi vapor la coliflor.\nQuan sigui cuit, ho amanim amb un fil d'oli i ja podem servir.\nPublicat per Anirac a 18:59 1 comentari:\nUnes postres ben senzilles de fer; sens dubte la part més díficil és resistir la temptació i deixar que s'assequi el tortell sense menjar-nos-el !! Per acabar de donar-hi el toc garrotxí, l'acompanyarem amb una salseta de ratafia.\n150 g de tortell d'Olot sec (també anomenat tortell entorxat)\n1 got gran de ratafia més una mica més per hidratar les panses\nEn un got o cassonet petit, hi posem les panses i un raig de ratafia i deixem que s'hidratin.\nUntem un motllo que pugui anar al forn amb mantega. Reservem.\nEsmicolem el tortell i reservem les engrunes resultants (a la mida que volguem, però millor que siguin petites perquè es repartiran més uniformement). És una bona idea treure-li prèviament la part de sota del tortell que acostuma a ser la més torrada.\nEn un cassó hi aboquem la llet, el sucre i la matafaluga, ho fem bullir i deseguida que comenci a bullir, apaguem el foc i deixem infussionar tres minuts la matafaluga. Deixem refredar, si no completament com a molt que la llet sigui tebiona. Colem per separar-ne les llavors de matafaluga.\nRepartim les engrunes de tortell pel motllo, hi barreguem les panses i la ratafia d'hidratar-les.\nEn un bol, batrem els ous sencers i quan siguin ben batuts, hi afegim la llet ja tèbia. Barregem bé i ho aboquem en el motllo, deixant que les engrunes del tortell quedin ben xopes. Ens esperem una bona estona, una hora o més si cal, fins que el tortell sigui ben tou.\nQuan el tortell estigui ben xop, posem el motllo dins d'una plàtera grossa que pugui anar al forn amb aigua perquè el courem al bany maria. L'aigua ha d'arribar més o menys a la meitat de la part exterior del motllo. Posem tot el conjunt al forn ja calent a 18oº. Deixem que cogui uns 40 minuts o fins a completa cocció.\nRecordeu que per saber si està cuit, cal punxar-lo amb un escuradents o agulla de fer mitja i cal que surti neta. Si ens agafa massa color el puding, el podem tapar amb paper de forn.\nEsperarem a que sigui ben fred per desenmotllar-lo.\nMentrestant, preparem la salsa de ratafia. Posem en un cassó la ratafia i la fem bullir a poc a poc. Cal que es reduieixi molt i s'espesseeixi. Començarà a estar al punt quan en contes de bullir, bombollegi. Penseu que quan es refredi, s'espessirà encara més.\nAmb el pudding ja desenmotllar, aboquem la salsa pel damunt. També la podem servir a part, si volem. Com que haurà bullit molt, ja no té alcohol (ho dic per si hi ha mainada a casa)\nEtiquetes de comentaris: Garrotxa, Olot, postres, ratafia\nTruita a la manera de la Vall d'Aran\nUna recepta per cuinar les truites treta d'un dels llibres del famós cuiner J. Lladonosa; segons l'autor, aquesta recepta prové de la Vall d'Aran...\n1 tros de pa sec\n1 brot de julivert grosset\nComençarem per arrebossar les truites salades i empebrades amb farina i fregir-les amb oli. Cal no coure-les massa, millor les deixem una mica cruetes. Reservem.\nRetirme una mica d'oli i hi fregim el tros de pa i la meitat del julivert. Traiem i reservem.\nPiquem en un morter la meitat del julivert fresc, els alls pelats, les ametlles torrades sense pell i el julivert fregit i el pa fregit. Diluïm la picada amb una mica d'aigua.\nTornem les truites a la paella a foc baix i hi aboquem pel damunt la picada. Deixem que faci xup-xup cinc o deu minuts depen de com ens agradin de cuites, rectificant de sal si ens cal. Ja podem servir-les.\nPublicat per Anirac a 16:20 Cap comentari:\nUna altra d'aquestes receptes no aptes per ànimes fàcilment impressionables....de fet, en són dues...dues formes de cuinar el cervell de xai (els podeu trobar a les parades de menuts i a molts supermercats)\n2 cervells de xai\nTallem a porcions els cervells, els salem i els passem per farina. Posem una paella al foc amb oli i quan sigui ben calent, hi tirem els cervells, deixem que agafin color i els retirem. Els posem damunt de paper de cuina perquè n'absorbeixi l'excès d'oli. Servim.\nFem una pasta amb farina, aigua i sal. Cal que quedi una mica densa. Hi posem els cervells tallats a porcions. Posem en una paella al foc amb oli i anem afegint-hi (quan sigui calent) cullerades de pasta amb una porció de cervell cada cop. Deixem que agafin un pèl de color , que es coguin per les dues bandes, retirem del foc. Ho posem també damunt de paper de cuina per eliminar l'excès d'oli. Servim.\n(a la foto tenim a la dreta els de la primera recepta, a l'esquerra els de la segona)\nEtiquetes de comentaris: cervells, menuts


El Barcelona Catalonia 505, el segon hotel salut de Barcelona | betevé\nSerà el segon equipament d'aquest tipus a la ciutat, juntament amb l'Hotel Barcelona Condal Mar, que ja està funcionant\nSílvia Gutiérrez | dilluns, 3 d'agost del 2020, a les 17.15\nL’Hotel Catalonia Barcelona 505, situat al carrer de Muntaner 505, començarà a funcionar com a hotel salut els propers dies. Amb aquest ja seran dos els equipaments d’aquesta mena funcionant a la ciutat, perquè se sumarà a l’Hotel Barcelona Condal Mar del Grup Melià, que està obert des de l’1 de juliol –va agafar el relleu del Barcelona Sarrià–. A banda, també s’habilitaran dos hotels més a la regió sanitària metropolitana sud i nord. Davant del rebrot a Barcelona i l’àrea metropolitana, Salut vol reforçar el dispositiu perquè els pacients lleus de coronavirus puguin passar la quarantena.\nQuatre hotels salut en tres regions sanitàries\nA diferència de les pitjors setmanes de la pandèmia, quan alguns hotels es van medicalitzar per reduir la pressió assistencial dels hospitals, ara la infraestructura hotelera serveix per acollir pacients lleus que ingressen perquè a casa seva no tenen les condicions per fer l’aïllament o poden posar en perill altres persones.\nFins ara, l’Hotel Barcelona Condal Mar donava servei a pacients de la regió sanitària Barcelona ciutat, metropolitana sud i nord, però el programa Hotel Salut s’ampliarà amb tres nous establiments: un a Barcelona, un altre a l’Hospitalet (regió metropolitana sud) i un tercer a la regió metropolitana nord.\nEl ritme que ha viscut els darrers dies el Barcelona Condal Mar és un reflex del rebrot actual. D’una banda, han augmentat molt l’ocupació i de les 168 habitacions disponibles, aquests dies l’ocupació ha superat amb escreix el centenar. Però aquest dilluns han notat un canvi de tendència. “La setmana passada teníem entre 12 i 15 ingressos diaris i avui és el primer dia en què les altes superen els ingressos: han sortit 12 i només tres admissions”, explica Enrique Aranda, director dels Hotels Álava, que considera que alguna cosa “ha canviat”. “Estem una miqueta millor”, conclou.\nDe l’altra banda, la mitjana d’edat dels malalts que ingressen és molt més baixa, i això també és una mostra de l’augment de contagis entre els joves. Tant el director dels Hotels Meliá com la treballadora social o una de les infermeres coincideixen a assenyalar que les persones que ingressen a l’hotel són molt més joves que durant el pic de la pandèmia: “Tenim pacients des de 18, 30 i 40 anys. Molts casos són asimptomàtics i és un risc greu, perquè no noten símptomes, creuen que no estan malalts i poden encomanar altres persones”.\nActualment hi ha 111 persones ingressades en 109 habitacions. Els malalts estan atesos en tot moment per una infermera i tres auxiliars per torn, que estan en contacte permanent amb el CAP Besòs, que té la gestió sanitària de l’equipament. Aquests professionals sanitaris visiten els malalts, en comproven les constants, s’encarreguen de la mediació i supervisen les altes i baixes.


L'AGRÍCOLA - CAN DOMÈNEC - CASA RIBERA\nCasal modernista construït el 1903 per acollir entitats o associacions. Va ser la seu del Centre Regionalista de la Cambra Agrícola.\nÉs un dels pocs edificis modernistes de Llagostera, tot i que hi ha elements aïllats d'aquest estil en diversos edificis.\npàgina 40 que diu:\nAquest edifici fou construït pel propietari rural Antoni Domènech per ser la seu de la Cambra Agrícola. Posteriorment acollí el Centre Regionalista que va tenir certa activitat fins a la dictadura de Primo de Rivera.\nCasal modernista en cantonada i de planta rectangular. La façana principal oberta a la plaça, es remarca amb l'aparició d'una torre a l'eix central. Aquesta té la coberta a quatre vessants de teules vidrades i acaba amb una barana de ferro forjat i un penell. Les façanes es composen per eixos verticals d'obertures remarcats per l'alternança entre el color verd i rosa de l'estucat. Totes les obertures tenen les llindes esgrafiades. A la planta principal, una balconada recorre les dues façanes. Els balcons del segon pis tenen llosana individual, amb una ménsula molt treballada. Les façanes s'acaben amb un gris esgrafiat amb motius geomètrics. La barana del terrat alterna les parts massisses i les de ferro forjat. La planta baixa està esgrafiada de color ocre imitant carreus. Els interiors estàn estucats.\nEdifici de planta quadrada, composat a partir de la formalització d'una torre central a la façana. Aquesta presenta una balconada correguda de ferro colat al pis principal i balcons petits a la planta superior. Són interessants els elements decoratius com les mènsules dels balcons, amb elements florals i caps humans inspirats en personatges del món rural. Del conjunt de l'edifici destaquen les pintures modernistes a les llindes de les balconeres i el fris del coronament amb decoracions geomètriques i vegetals. Els interiors són estucats i es conserven en bon estat.\nÉs un dels casals d'inspiració modernista més interessants de Llagostera. Actualment es troba semiabandonat.


Cuixart anuncia una mobilització contra la llei audiovisual - Notícies Societat - Notícies Societat - e-notícies\nSocietat · 11 de Setembre de 2021. 13:04h.\n"Volen relegar la llengua catalana a una qüestió folklòrica"\nEl líder d'Òmnium Cultural, Jordi Cuixart, ha anunciat una mobilització contra la llei audiovisual de l'Estat espanyol. "Volen relegar la llengua catalana a una qüestió folklòrica", ha manifestat durant l'acte d'Òmnium amb motiu de la Diada.\nCuixart ha dit que "no permetrem que menystinguin la llengua catalana"."És la diversitat la que ens fa forts. Conèixer-nos i reconèixer-nos en la nostra diversitat, en el respecte, en l'empatia i en l'ambició", ha afegit.\nEl líder d'Òmnium ha tornat a fer un crida perquè els independentistes surtin al carrer. "La pressió al carrer és imprescindible", ha manifestat. Cuixart també ha valorat la taula de diàleg i ha declarat que "només serà efectiva si es respecta el dret a l'autodeterminació".


Capítols - Som dones - TV3\nEl sexe oposat, de vegades, és tot un misteri. Com els veuen les dones que conviuen amb molts homes a casa o a la feina?\nFer-se gran implica un canvi, però no necessàriament un declivi. La Rosa Maria Calaf i la Joana Relat ens demostraran que no només hi ha vida després de la menopausa, sinó molt més enllà.\nLa Greta està molt lligada al seu pare, l'actor Eduard Fernández, amb qui comparteix la professió. Què ens uneix a una persona? Com es creen o es trenquen els vincles des del punt de vista de les dones?\nUn gran nombre de dones s'impliquen per millorar el món en què viuen. La Maruja ja ho feia als anys 70 a Nou Barris, la Mercè ho fa ara des de la PAH Barcelona.\nLa Nadia va venir de l'Afganistan després de patir una guerra i haver de fer-se passar per un home per poder estudiar i treballar sota el règim talibà\n. El conflicte de la Ivana, en canvi, va néixer del seu interior: encara que se sentia dona des de ben petita, el seu cos era el d'un home. Són dos exemples de superació, dues dones que han perseguit els seus somnis malgrat els obstacles que el destí els havia preparat.\nAvui en dia, la dona coneix el seu cos? Es cuida, s'agrada, s'estima? Volem saber més coses sobre la relació de les dones amb el seu físic, i com està vinculat a la ment.\nSer mare (o no ser-ho) és una gran decisió. Però és tan important la maternitat per definir-se com a dona? Tenir fills capgira la vida o és un tema molt mitificat?\nQuan es passa de ser una noia a una dona? Un dia arriba la primera regla, després l'amor, la possibilitat de ser mare... i sempre aprenem coses noves.\nCada cop tenim més informació sobre el sexe i es parla més de plaer, d'orgasmes i de fantasies eròtiques. Tot i això, encara perviuen molts falsos mites i prejudicis.\nLa convivència entre dones és font de complicitat o de rivalitat? En parlem amb l'actriu Carme Pla i Teresa Forcades juntament amb altres dones enèrgiques i lluitadores, que s'uneixen per defensar els seus drets.\nL'amor desperta molts interrogants. Existeix l'amor per a tota la vida? Sabem estimar-nos a nosaltres mateixos? I el més important, què és amor, i què no ho és?\nConciliar vida professional i vida personal pot arribar a ser molt difícil, i encara més per a aquelles dones que intenten accedir a llocs tradicionalment reservats als homes.\nLa mort ens genera dubtes, ens fa por, ens costa parlar-ne. Però portar una nova vida al món tampoc no és cosa fàcil. Néixer i morir estan irremeiablement connectats, són l'inici i el final d'un mateix camí.


« Inversors xinesos del món del turisme planegen un gran complex a Catalunya\nSant Andreu lucha por un casco antiguo intacto »\n1- Com a la resta dels barris, el Conseller Tècnic del Districte va explicar als veïns que per fer arribar les seves peticions a l’Ajuntament tenen diverses vies, de manera que no cal que vagin al consell de barri a expressar-les. També va explicar que en el nou format les preguntes s’han de presentar per escrit, de manera que l’espontaneïtat dels ciutadans queda apartada dels nous consells de barri.\n2- Van explicar que al Canòdrom no hi anirà el Centre d’Art sinó un equipament destinat als emprenedors que comencin projectes de caire cultural. Serà una mena de servei d’assessorament a aquells qui vulguin portar endavant empreses d’aquest sector. La planta carrer de l’edifici es destinarà a espais per a entitats del barri. No van explicar ni quines condicions haurien de complir ni quina via de sol·licitud obririen ni tampoc quins criteris d’adjudicació es tindrien en compte. L’Associació de Veïns va demanar que les adjudicacions fossin acceptades amb la participació de la Taula d’Entitats del Canòdrom.\n3- El Regidor Raimon Blasi va comentar que estan parlant amb el Consorci d’Educació sobre el trasllat de l’Escola Congrés-Indians a l’edifici de l’escola Rosa dels Vents, a La Sagrera, però que no podia donar més informació perquè estaven començant a parlar-ne.\n4- A la pregunta de si a la plaça del Canòdrom s’hi faria l’aparcament previst, el Regidor no va respondre. Es va referir a que s’hauria de fer algun arranjament a la superfície. Això si, de baix cost.\n5- També van explicar com es farà la participació ciutadana per a l’elaboració del Pla d’Actuació Municipal per al mandat actual. No hi haurà cap diferència amb el procés de fa quatre anys, que tant va criticar el seu grup municipal quan estava a l’oposició.\n6- Diversos veïns van expressar la seva preocupació per la possible no continuïtat del Pla d’Ascensors, tenint en compte que hi ha diverses escales que encara estan en obres o bé que no les han començat. No els van donar resposta, així que el Grup Municipal del PSC començarà diverses iniciatives polítiques perquè el govern municipal actual assumeixi compromisos en un tema que és vertaderament important per a molts veïns.\n7- També va sortir el tema del local de l’Associació de Veïns. Com sabeu l’entitat l’ha cedit a l’Ajuntament, però sembla que el govern del Districte no ha assumit cap despesa per condicionar-lo i de moment no vol que s’hi facin actes de les escoles, de manera que el barri ha perdut una sala gran i útil per a les entitats. Ja veurem com evolucionarà el cas.\nEn resum, van sortir diversos problemes del barri (Equipaments del Canòdrom, ascensors, escola Congrés-Indians, Associació de Veïns), però no hi va haver cap compromís del Regidor per resoldre’ls.\nPodeu trobar més informació al bloc d’en Xavier Cuchí http://www.elincordio.com/2012/02/28/consell-de-barri/\n06 març 2012 | Paraules clau: Ascensors, Barcelona, Canodrom Meridiana, Congrés-Indians, Districte de San Andreu, Escola Congrés Indians, PAM, Raimond Blasi | Tema: El nostre barri, Politica Municipal, Raimond Blasi


i Museu Tèxtil i d’Indumentària de Barcelona | enciclopèdia.cat\nmuseologia museol i indústria tèxtil tèxt\nMuseu de Barcelona.\nTé l’origen en les adquisicions de teixits que l’Ajuntament de Barcelona inicià el 1883 per fer un fons monogràfic, que vers el 1950 es convertiren en la secció de teixits del Museu d’Art de Barcelona. L’any 1964 s’inaugurà el Museu Tèxtil a l’antic Hospital de la Santa Creu. El 1969, amb la incorporació de la col·lecció de Manuel Rocamora, naixé el Museu d’Indumentària-Col·lecció Rocamora, al palau del Marquès de Llió, al carrer de Montcada. El 1982 el Museu Tèxtil i el d’Indumentària s’unificaren, i el conjunt s’enriquí amb el Museu de les Puntes, que n'esdevingué una secció. L’any 1993, s’hi inaugurà una nova exposició permanent de la col·lecció històrica de teixits i d’indumentària, i des del 2003 s’hi realitzen exposicions relacionades amb la cultura de la moda. L’any 2008 les col·leccions es traslladaren al palau de Pedralbes, amb una nova exposició permanent, El cos vestit, i el museu passà a formar part del Disseny Hub Barcelona (DHUB).\nDisposa d’un taller de restauració de teixits i d’indumentària, una biblioteca especialitzada, un servei de documentació i arxiu, i un d’acció cultural.\nEntre les peces destacades, cal esmentar els terns de sant Valeri i de sant Ot (tots dos del s. XIII), teixits coptes i àrabs, els tapissos de Tournai (s. XVI), les col·leccions Rocamora d’indumentària civil (s. XVI-1930), les de Balenciaga i Pedro Rodríguez, i les blondes catalanes del s. XIX.


Acacha Wiki. Informàtica i telecomunicacions\nIMPORTANT! Si us plau, Col·laboreu!\nAquesta wiki necessita de la vostra col·laboració per tal de cobrir els costos de manteniment. Si us plau, valoreu la possibilitat d'esponsoritzar el creador Sergi Tur Badenas a Github github.com/acacha. Si no podeu fer una col·laboració econòmica, si us plau, seguiu-me a xarxes socials per donar-me suport https://acacha.github.io/\nBenvinguts a Acacha Wiki\nL'objectiu d'aquesta wiki (basada en el programari mediawiki) és emmagatzemar informació sobre continguts del meu interès com qüestions relacionades amb la informàtica el programari lliure o altres temes d'interès personal com viatges, cultura lliure, formació...\nIt has to start somewhere, it has to start sometime, what better place than here, what better time than now, all hell can't stop us now. El programari lliure pot ajudar a fer un mon millor! Utilitza'l! Guerrila Radio (RATM)\nManuals (Sergi Tur Howtos)\nA l'article Com és fa? (Sergi_Tur_HOWTOS) trobareu manuals, tutorials i altres documentacions sobre informàtica.\nEn aquesta secció es tracten temes relacionats amb l'administració de sistemes informàtics. Aquí podeu trobar articles sobre Xarxes, administració de sistemes operatius, serveis, seguretat, etc...\nEn contraposició a l'apartat anterior, en aquesta secció trobareu articles sobre programació.\nAquí trobareu articles sobre programes específics.\nAquí trobareu articles sobre qüestions relacionades amb el programari lliure.\nApartat calaix de sastre on tenen cabuda tots aquells articles que no s'han pogut assignar a cap de les seccions anteriors.\nBàsicament els manuals tracten qüestions relacionades amb el programari lliure.\nPodeu trobar les programacions i altres documents a:\nEl curs en format Moodle el podeu trobar a:\nLa còpia de seguretat la trobareu a:\nPer a més informació, consulteu la wiki sobre les oposicions d'informàtica.\nLes últimes pàgines afegides a aquesta wiki són:\nConsulteu el registre complet de novetats a la pàgina especial Pàgines noves i a la pàgina especial Canvis recents.\nNotícies relacionades amb el programari lliure.\nConsulteu totes les notícies.\nEn aquesta wiki trobareu informació relacionada amb els cicles d'informàtica.\nTingueu en compte també alguns recursos externs com:\nLlista de correu dels cicles formatius ([email protected])\nPer a més informació consulteu l'article Cicles Formatius d'informàtica.\nActualment i des del període acadèmic 2009-2010 estic treballant a l'Institut de l'Ebre i soc coordinador d'informàtica del centre. Podeu consultar:\nDurant 3 anys (de 2006-2207 al 2008-2009) he estat professor de cicles formatius d'informàtica a l'IES Nicolau Copèrnic. He ajudat a impulsar projectes com:\nEl Moodle del centre. Possiblement un dels Moodles més actius de Catalunya.\nLa wiki del centre. Hi podeu trobar molta informació ja que els alumnes del centre creen els seus propis Dossiers Virtuals.\nInstal·lació i manteniment del servidors del centre\nTambé podeu trobar una rèplica d'aquesta wiki. La replica s'actualitza un copa al dia durant la matinada.\nInformàtica i Ensenyament\nOposicions informàtica 2006 i 2008.\nObtingut de «http://acacha.org/w/index.php?title=Pàgina_principal&oldid=243996»\nS'ha visitat aquesta pàgina 8827575 vegades.\nDarrera modificació de la pàgina: 6 nov 2021 a les 20:39.


El Govern rebutja el tancament del repetidor d'Alacant i insta el govern valencià a signar un conveni de reciprocitat La República\nEl Govern rebutja el tancament del repetidor d’Alacant i insta el govern valencià a signar un conveni de reciprocitat\nEl Govern ha rebutjat el tancament del repetidor de TV3 d’Alacant qualificant-lo ‘d’acte hostil’ i ha instat el Govern valencià a signar un conveni de reciprocitat. Segons el Govern el tancament del repetidor de la Carrasqueta és ‘inacceptable i inoportú’ i l’entén com ‘un atac a la pluralitat, ja que limita una oferta televisiva consolidada durant anys’. Segons el Govern ‘les raons que expliquen que el tancament d’aquest repetidor s’hagi produït en aquests moments té a veure amb el context preelectoral i es constata que s’utilitza aquesta qüestió de forma partidista’.\nEl Govern ha recordat que el tancament està emparat per una resolució judicial que, malgrat els esforços de la defensa jurídica d’Acció Cultural del País Valencià, no ha pogut ser evitada per mitjans legals. Segons el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, ‘la solució per reconduir aquesta situació passa per un acord polític que doni seguretat jurídica a les emissions de TV3 al país valencià’.\nEn aquest sentit, el Govern de Catalunya ha actuat en tot moment a favor d’un acord de reciprocitat que permeti poder veure Televisió de Catalunya al país valencià i Canal 9 a Catalunya. Per això, des del Departament de Cultura i Mitjans de Comunicació s’han fet les gestions necessàries amb el Ministeri d’Indústria per assegurar una solució tècnica que faci viable la reciprocitat i s’ha mantingut un diàleg permanent amb el govern valencià.\nEl Govern de Catalunya, des de fa mesos, està en condicions de signar un acord de reciprocitat i insta la Generalitat Valenciana a signar-lo de manera immediata, ja que es disposa de les garanties suficients per fer-lo possible. La signatura del conveni de reciprocitat permetria donar seguretat jurídica a les emissions de TV3, superant així, la situació actual. ‘El tancament del repetidor és un acte hostil, però això no ha de fer desistir de l’objectiu que TV3 es pugui veure al país valencià i Canal 9 a Catalunya’, han dit.


Desmantellen un grup que s'apropiava de cotxes enganyant els propietaris i els revenia\nDos dels detinguts es feien passar per mecànics i s'oferien a arreglar cotxes, alguns dels quals mai no van retornar\nRedacció 19/07/2015 - 12.02 Actualitzat 19/07/2015 - 14.56\nEls Mossos d'Esquadra han desmantellat un grup organitzat que s'apropiava de cotxes enganyant els propietaris i, després, els revenia.\nDos dels detinguts es feien passar per mecànics i s'oferien a arreglar cotxes, alguns dels quals mai no van retornar.\nEls dos propietaris del presumpte taller mecànic eren homes coneguts pel barri que s'oferien per arreglar cotxes espatllats. Després d'allargar durant un parell de mesos amb diferents excuses el lliurament del vehicle de la dona denunciant, els propietaris finalment li van comunicar que el vehicle ja estava reparat, el cost de la factura era de 5.000 euros i que l'havia de recollir en un lloc concret, però el vehicle no va aparèixer mai.\nArran de la denúncia d'aquesta afectada, els Mossos van saber que els suposats mecànics acabaven revenent els cotxes en un local il·legal de Sant Adrià de Besòs. El fals concessionari es dedicava a la compravenda de vehicles, però no s'havia constituït com a societat mercantil, ni tenia autorització per a cap tipus de llicència d'activitat.\nEn total, s'han detingut vuit homes acusats d'apropiació indeguda, estafa, defraudació a la hisenda pública i falsedat documental. Segons la policia, des del 2013, havien venut almenys dotze vehicles amb un benefici de 137.000 euros.


El rumor de l'impost per la ràdio\n"El lobby de la indústria musical pressiona per recaptar per totes les vies possibles: per baixar-nos música a l'ordinador, però també per la que s'emet en botigues, perruqueries, bars, fondes"\nLa meva clienta més fidel, la dilecta Cuca de Llobatera, entrà de sobte a la clínica de rumors que regento quan, com sempre faig a l'hora tèbia del te, escoltava música clàssica. Per al moment més singular d'aquella tarda de primavera havia triat una peça enervant de Rachmaninoff: el Concert de piano nª 2 en C menor. A ella també li va encantar. Però havíem d'anar per feina.\n"És molt oportú, doctor, que el trobi escoltant aquesta melodia. Avui li porto a consulta uns rumors relacionats amb els establiments que posen música de fons. La setmana passada vaig passar moltes hores a la perruqueria per estar bé per Rams i Setmana Santa. Tenien posat el fil musical. Una senyora va dir a l'encarregada que a partir d'ara els hi cobrarien un impost de la Sociedad de Autores de España."\nNo és ben bé un impost, senyora. Però, encara que sembli un disbarat, hi ha uns cànons que graven l'audició de música en qualsevol lloc públic. M'ha dit, Cuca, que portava més rumors relacionats amb aquesta mania de posar música de fons. Li haig de confessar que en el fons estic d'acord que segons quina música de fons ens posin, potser sí que hauríem d'aplaudir que fos multat qui les programa. Caldria posar multes contra el gust xaró de molta de la música anomenada ambiental.\nQuin és l'altre rumor, senyora de Llobatera? "És més estrany, doctor. M'ho va explicar una amiga que venia de dinar en una fonda de poble que tenien posada la ràdio. Va sentir que la mestressa li deia a una cambrera que tanqués la ràdio que tenia posada darrere el taulell. Apaga la ràdio, noia, que ara ens faran pagar per escoltar-la aquí en el menjador!"\nÉs probable que això passi, Cuca. El lobby de la indústria musical pressiona per recaptar per totes les vies possibles: per baixar-nos música a l'ordinador, però també per la que s'emet en botigues, perruqueries, bars, fondes. Potser també per la que escolto mentre investigo sobre rumors o com ara, mentre atenc clientes com vostè.\nCuca de Llobatera pertany a una família amb molta vista pels negocis. Per aquest motiu no em va sorprendre quan, mentre jo preparava la pipa, per fumar, em digué: "Li proposo una cosa, doctor. Ens inventem unes cançons, les cantem plegats aquí a la consulta, i passem factura per drets d'autors a la Sociedad General de Autores de España."


Subtitular la respiració - Blog d'Albert Boix Curós\nHi ha casos que convindria fins i tot subtitular la respiració com una pel·lícula muda poc aconsellable.\nQuant era molt petit, cap als 6 anys a Las Escuelas Pias de Olot els professors-capellans eren com una organització de pederastes, com dic jo. I ho dic perquè, segons vaig veure, un altre nen que plorava i sortia de la mateixa habitació que a mi hem van abusar. No va ser com si fos una pel·lícula muda en que no es sent res o alguna música, hi havien crits obligant. I la respiració m’anava accelerada i vaig fer com una implosió amb finestra, que algun dia havia de dir.\nEl problema de dir alguna cosa així es que si t’han anat les coses be, al cap del anys podrien dir els culpables que era una eina educativa. I si t’han anat malament les coses, alguns podrien dir que com que li va passar això, per això li han anat malament les coses.\nCom que era una cosa dirigida per el clero i alguns psiquiatres, es com si ho volguessin fer a propòsit.\nPerò per aconseguir que ? Hi havien altres personatges famosos que convidaven a veure l’abús.\nNo voldria subtitular la respiració del lector amb el ritme de les paraules, no ho puc fer. El respir va ser truncat des de aquell dia.\nClero, Pederastes, Personal\n2 pensament sobre “Subtitular la respiració”\n7 de gener de 2022 a les 1:01 PM\n7 de gener de 2022 a les 2:51 PM\nThank you. These are things that have happened to me


La cista neolítica de Capolat (Berguedà)\nLa cista l'any 2004 abans de ser excavada (Diari de Girona)\nLa cista l'any 2008 enterrada (foto d'Enric Carreras)\nL’estiu de any 2004 la premsa va fer-se ressó de la descoberta d’una cista neolítica no violada a Capolat (Bergedà). El monument (conegut també com "Serrat de les Tombes-Tomba 1") que contenia dos enterraments, va ser seguidament excavat científicament i s'hi va recuperar tot el seu interessant aixovar. Aleshores va romandre en el terreny -enfonsada a ras de sòl- una caixa rectangular buida formada per quatre lloses a més de la llosa de coberta que la cobria. Era, doncs, una més de les moltes cistes neolítiques que en més o menys bon estat de conservació ha arribat fins a nosatres i que podem visitar sobretot al Solsonès però també al Bages i a l’Empordà, així com en altres indrets de Catalunya i Rosselló.\nLa sorpresa arribà quan després de fer el trajecte fins a Capolat i cercar aquesta cista neolítica hom la trobà coberta per un túmul de terra de més d’un metre d’alçada, fet expressament\nperquè no es pugui veure. És realment un cas que ens estranya molt. Val a dir que desprès d’haver pràcticament visitat tots els monuments megalítics de Catalunya i de la Catalunya Nord no havíem vist mai una cosa semblant. El nostre grup GESEART en els darrers 25 anys ha descobert, retrobat, excavat i restaurat, una bona quantitat de monuments megalítics (dòlmens, menhirs, coves-dolmen, poblats, recintes megalítics, etc) per tot Catalunya i en especial a l’Empordà.\nTots s’han estudiat, publicat i senyalitzat; i a més s’han confeccionat itineraris megalítics i s’han fet festes per donar-los a conèixer a tots aquells que s’han interessat per la nostra prehistòria. Municipis com Roses, La Jonquera, Espolla, Capmany, Pau , Palau-saverdera, Sentmenat, i molts altres, són capdavanters en aquest tema i els seus itineraris megalítics són considerats modèlics per tots els visitants. Pensem que el temps del secretisme i de voler amagar les coses no és el nostre. La majoria de coses s’han de conèixer per a valorar-les i apreciar-les, només així seran més respectades. Això val també – i molt- per als dòlmens. Si la cista de Cal Rajolí al Solsonès, després de la seva excavació, hagués estat ben senyalitzada i donada a conèixer, de ben segur que el maquinista que va destruir-la en ampliar una pista l’hauria respectat i conservat.\nEsperem que aquesta cista neolítica de Capolat ben aviat sigui desenterrada, senyalitzada i donada a conèixer, car aquesta serà –exceptuant casos d’excepció- la millor manera de preservar-la. Mentrestant qui vulgui visitar a Capolat un túmul de terra que cobreix l’ùnic monument prehistòric del municipi, que originalment gairebé no tenia túmul, pot seguir amb GPS aquestes coordenades UTM: x= 398607, y= 4658799; z= 1.185.\nPotser després de tot no perdrà totalment el seu temps, perque a l’entorn proper podria descobrir-ne algun altre d’inèdit, el nom de l’indret “Serrat de les Tombes” en plural així ho donaria a entendre.\nPublicat per GESEART a 0:50 Cap comentari:


Construcció identitària catalana i immigració a Catalunya / 2017 / Altres notícies / L'AVENÇ RECOMANA / Inici - L'Avenç\nDins el cicle "La construcció de la catalanitat. Entre història i memòria" organitzat per la Casa de Velázquez amb la col·laboració de diverses institucions catalanes el dijous 15 de juny a les 19h tindrà lloc al Museu d'Història de la Immigració la taula rodona "Construcció identitària catalana i immigració a Catalunya". [+]\nCatalunya sempre ha sigut terra d’immigració, fins i tot quan, en altres regions d’Espanya, la població migrava amb l’esperança d’una vida millor. El fenomen migratori no és un procés nou per a la societat catalana i, tanmateix, encara avui és difícil expressar-se sobre aquest tema perquè conté una càrrega emotiva elevada.\nL’arribada d’un flux migratori pot tenir repercussions en la construcció identitària del grup d’acollida perquè sol implicar la integració, l’assimilació o el rebuig. Aquestes diferents reaccions seran al centre de la taula rodona proposada pel MhiC i la Casa de Velázquez, ja que contribueixen a forjar la identitat catalana mitjançant una mirada sobre un mateix, basada en el « mirall » de la immigració.\n18.00. Visita guiada del Museu d'Història de la immigració de Catalunya (MhiC)\n19:00-21:00. Taula rodona. Moderador Martí MARÍN CORBERA (Universitat Autònoma de Barcelona)\n- María BARBAL (escriptora)\n- Mohamed CHAIB AKHDIM (Exdiputat PSC)\n- Andreu DOMINGO VALLS (Universitat Auònoma de Barcelona)\n- Jaume VALLÈS AROCA (periodista, La Vanguardia )\nData: Dijous 15 de juny de 2017 a les 18h\nLloc: Museu d'Història de la Immigració de Catalunya. Carretera de Mataró, 124, 08930 Sant Adrià de Besòs\nAndreu Domingo és autor de Catalunya al mirall de la immigració. Demografia i identitat nacional (L'Avenç, 2014). A banda del Dossier de Lectura que vam preparar del llibre, podeu consultar els articles que Andreu Domingo ha publicat a L'Avenç : "Demografia, immigració i diversitat a la societat catalana del segle XXI" (núm. 433, abril 2017); "La literatura sobre la immigració a Catalunya al segle XXI" (núm. 408, gener 2015); "Francesc Candel memòria i arrelament" (núm. 400, abril 2014); "Enclavaments ètnics a Catalunya, el País Valencià i les Illes Balears", amb Juan Galeano i Albert Sabater (núm. 391, juny 2013); "Migracions i llengua als territoris de parla catalana" (núm. 373, novembre 2011), amb Elena Vidal Coso; "La tercera onada immigratòria a Catalunya", amb Anna Cabré (núm. 350, octubre 2009); "Tal com érem i tal com som. 30 anys de canvis demogràfics", amb Anna Cabré (núm. 323, abril 2007); "Apunts sobre la immigració a Catalunya al segle XX", amb Raquel Osàcar (núm. 226, juny 1998); i, finalment, "El discurs eclesiàstic sobre la mort: els sermons funeraris" (núm. 78, gener 1985);


Mitjans i Recursos Tecnològics: Presentació "pecha-kucha"!\nJa que varem finalitzat el treball intercatiu i solucionat tots els imprevistos que varem tenir amb el nostre recurs, ara tocava perfilar el treball realitzant un power point per a la presentació que varem compartir amb a la resta de companys.\nPer dur a terme aquesta presentació, tots els grups hem hagut de realitzar un “pecha-kucha”. La primera vegada que ens ho varen dir, nosaltres no ho havíem fet mai i ens resultava una novetat però ens varem posar mans a l’obra i varem crear un power point amb les corresponents indicacions, és a dir, compost per vint diapositives i cada diapositiva amb una transició de vint segons cadascuna.\nLa veritat que el que menys m`agrada d'aquesta prensentació és el temps, molt limitat i necessitat de cercar les paraules precises per quadrar el temps de transició de les diapositives. En la presentació ens hem vist molt condicionades pel factor temps i tot i que a estat una nova experiència aquest tipus de presentació, he tingut la sensació de ser una mica lloros i el nervis també han estat presents.\nPublicado por Amanda en 0:40


El conductor de la furgoneta incendiada ha hagut de sortir corrents del vehicle mentre circulava perquè ha vist les flames al capó - Poble Andorrà\nEl conductor de la furgoneta incendiada ha hagut de sortir corrents del vehicle mentre circulava perquè ha vist les flames al capó\nQuan els bombers han arribat el cotxe ja s'estava calcinant, en mitja hora han aconseguit extingir el foc i en principi l'origen és accidental\nLa furgoneta sinistrada.\nCap a tres quarts de dues de la tarda els bombers han rebut l’avís que s’estava cremant una furgoneta Mercedes a Aixirivall. El conductor estava circulant de pujada quan de cop han començat a sortir flames del capó. L’home s’ha espantat i ha sortit corrents de cotxe, deixant el vehicle enmig de la carretera i envoltat d’altres cotxes.\nLa situació revertia cert perill perquè el lloc on s’estava cremant la furgoneta podia acabar amb l’incendi expandint-se a altres vehicles. La fumarada del foc es veia des de tota la vall.\nEls bombers han arribat ràpidament amb dues unitats d’intervenció, segons fonts del cos. Quan els efectius han pogut fer-se càrrec de la situació, la Mercedes de matrícula andorrana ja era insalvable perquè literalment s’estava calcinant. En mitja hora s’han aconseguit aturar les flames.\nL’origen del foc encara no se sap de forma definitiva, però tot apunta, segons el cos, a una situació accidental per un problema mecànic del vehicle. Gairebé està descartat que hagi estat una bretolada o algú que hagi actuat amb mala intenció. La resposta definitiva no arribarà, però fins que s’acabi l’anàlisi de la policia científica.\nAndorra continuarà rebent residus de la Cerdanya per cremar al forn i enviant a Catalunya deixalles de vidre o pintures


Al-Aryam - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nL'illa d'Al-Aryam (abans Bu Khushaishah, nom que encara porta el cap del nord-oest i el llogaret que hi ha a aquest lloc) és una illa de l'emirat d'Abu Dhabi (Emirats Àrabs Units) a la costa de l'emirat, a uns 35 km a l'oest d'Abu Dhabi (ciutat), entre l'illa de Bahrani (a l'est) i la península de Ras Zuabyyah a l'oest de la que la separa el canal de Barashi. És una illa arenosa amb aportacions de capes fines de sal, i amb poc metres d'altura màxima (tota la costa del nord i nord-est té alguns turonets però amb altures reduïdes).\nÉs de propietat privada i no s'hi pot accedir. La vegetació és reduïda limitada a plantes que aguanten la sal excepte pels manglars a la costa oest (Avicennia marina). La seva superfície és d'uns 50 km². Mesura 8 km de llarg per 6 d'ample.\nHi vien algunes gaseles de l'arena i de la muntanya (Gazella subgutturosa i Gazella gazella) i alguns òrix d'Aràbia (Oryx leucoryx). A la vora de l'illa es veuen de vegades dofins i morses. A la part oriental hi ha una espècie de llac o llacuna que ha estat declarat reserva marina amb prohibició de pescar, i en aquesta zona creixen els falcons del tipus Pandion haliaetus (9 parelles el 2000).\nFou ocupada al primer mil·lenni fins a temps recents, probablement per comunitats de pescadors. El llogaret de Bu Karwah, al sud-est, està datat del segle xvii o XVIII i s'ha trobat poteria, i restes d'ostres perleres (Pinctada radiata) i de caragols de mar (Hexaplex kuesterianus i Terebralia palustres).\nEls habitants obtenien l'aigua acumulant la que queia a l'hivern, i van tallar cisternes a la roca; la cisterna de Bu Karwah té 5 metres de llarg, 3 d'ample i 2 de fondària.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Al-Aryam&oldid=19411278»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 31 des 2017 a les 15:39.


Inici > Premi Catalunya d'Ecodisseny 2019\nEl Premi Catalunya d’Ecodisseny 2019  reconeix productes en el mercat i en desenvolupament dissenyats, fabricats o executats a Catalunya que integrin en el seu disseny consideracions per millorar-ne el comportament ambiental al llarg del seu cicle de vida . Valora principalment la incorporació d'estratègies d'ecodisseny i la contribució a l'economia circular, la qualitat del disseny i la innovació.\nEstà adreçat a dissenyadors, fabricants de productes o estudiants de Catalunya, que estan ubicats o tenen el domicili o la seu social a Catalunya.\nLes sol·licituds es podran presentar des del 15 de gener de 2019, fins el 28 de febrer de 2019.\nEn aquesta tercera edició el premi consta de 3 categories:\n• Producte (per a productes en el mercat)\n• Producte en Desenvolupament (per a productes no comercialitzats)\n• Disseny Jove (per a estudiants i titulats novells)\nEnguany, el premi està dotat econòmicament amb 6.000 € per productes/serveis en el mercat o en desenvolupament i amb 3.000 € en la categoria Disseny jove. A més, ofereix també altres beneficis als guanyadors i participants, com ara la presència a l’exposició i al catàleg del Premi i la participació en altres activitats de difusió.\nPer tal de consultar tots els detalls sobre el premi, les condicions de participació i presentar una candidatura podeu consultar la pàgina web del Premi premiecodisseny.gencat.cat , on trobareu tota la informació.\nPer a qualsevol dubte podeu escriure a l'adreça de correu electrònic: premiecodisseny.arc.tes@gencat.cat \nURL d'origen: https://www.sostenible.cat/noticia/premi-catalunya-decodisseny-2019


Comença la MegaPromo.cat, el teu .cat per menys de 10 €!! - Fundació .cat\nNotícies > Comença la MegaPromo.cat, el teu .cat per menys de 10 €!!\nComença la MegaPromo.cat, el teu .cat per menys de 10 €!!\n04 juliol 2012\nAvui estrenem la MegaPromo.cat (#laMegaPromo) 5.000 dominis .cat per menys de 10 € a l’any a través de diferents registradors; una acció per acostar el .cat a tothom fent camí cap una propera rebaixa de preus general, també en les renovacions.\nDes de la Fundació puntCAT vam contactar els vint-i-cinc registradors que estan acreditats per a registrar el .cat davant ICANN i els vam proposar participar a la MegaPromo.cat, oferint-los fins a cinc mil dominis a un preu molt reduït. Habitualment el cost d’un .cat per als registradors és de 20 €, en aquesta promoció els hem rebaixat el preu del domini a 7 €. De tots ells, onze registradors s’han sumat al nostre esforç i han acceptat el repte, oferint els dominis que els hem assignat a menys de 10 € pel registre; com sempre els preus finals varien en funció de cada registrador i dels serveis addicionals associats al domini que contracteu. La campanya comença avui i acaba el 31 d’octubre, fet que comporta que uns registradors hi participin des d’avui i fins que se’ls acabi el bloc de descomptes assignat, i d’altres s’hi afegiran posteriorment. Et mantindrem informat!\nSi vols més informació, consulta el nostre comuniCAT de premsa.\nI si no vols deixar passar aquesta oportunitat, entra a https://lamegapromo.cat compara les MegaOfertes i escull una a la teva mida. Mai has tingut un moment millor per agafar el domini de la teva vida!


Colau i els líders sindicals assistiran a la protesta per la imputació de Mas - Diari de Girona\nColau i els líders sindicals assistiran a la protesta per la imputació de Mas\nAquest dimarts declararan com a imputades davant el TSJC Irene Rigau i Joana Ortega\nefe 12.10.2015 | 20:03\nL'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, i els líders de CCOO i UGT a Catalunya, Joan Carles Gallego i Josep Maria Álvarez, participaran demà a la plaça de Sant Jaume en una concentració de suport als imputats per la consulta alternativa del 9N, el president Artur Mas i dues conselleres.\nL'acte, convocat per l'Associació de Municipis per la Independència, Òmnium Cultural, l'Associació Catalana de Municipis i l'Assemblea Nacional Catalana (ANC), se celebrarà a les 19:30 hores a la cèntrica plaça de Sant Jaume, on s'instal·larà un escenari i es llegirà un manifest contra la imputació de les autoritats catalanes que van fer possible la votació del 9N.\nAquest dimarts declararan com a imputades davant el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) la consellera d'Ensenyament en funcions, Irene Rigau, i l'exvicepresidenta Joana Ortega, mentre que dijous, dia 15, ho farà el president Artur Mas.\nCoincidint amb la sessió de declaracions de demà, les entitats sobiranistes han convocat actes de suport davant el TSJC, però també, a les 19:30 hores, concentracions davant els ajuntaments catalans.\nA Barcelona, l'acte se celebrarà a la plaça Sant Jaume i comptarà amb l'assistència, ja confirmada, dels secretaris generals de CCOO i UGT a Catalunya i de l'alcaldessa Ada Colau (Barcelona en Comú), a més d'altres representants d'entitats i partits polítics, segons han informat avui les entitats convocants\nEn concret, la participació de l'alcaldessa barcelonina en aquest acte es concretarà en la lectura d'un manifest contra les imputacions del 9N, segons ha informat l'Ajuntament.


Racionalisme | Estils | 48H Open House Barcelona - El festival d'Arquitectura des del 2010 Racionalisme – 48H Open House Barcelona – El festival d'Arquitectura des del 2010\nEl projecte aprofita un edifici preexistent inacabat, situat en un barri obrer de Badalona. Va ser l’únic lloc que el capellà de la parròquia de Sant Jaume va poder adquirir. L’actuació mostra alguns dels elements més representatius de l’obra de Moragas, responent a l’estratègia d’una actuació econòmicament assequible per resoldre tant els elements exteriors com els acabats interiors, que remeten a una arquitectura realista de la qual aquesta obra constitueix una de les primeres manifestacions.\nEDIFICIS DE CODERCH AL CARRER DE SANT MUÇ\nA mitjans del segle xx, es va dur a terme la fase principal d’urbanització d’un dels carrers més tranquils de Sitges, el de Sant Muç, i entre els arquitectes que més obres van firmar-hi trobem l’estudi Coderch-Valls, amb encàrrecs d’habitatges unifamiliars per a Josep Mirabent i Magrans, per a Noel Clarasó i per a la família Gonzálex-Vigano, la Villa Saudade. Hi destaquen els dos conjunts d’apartament fets per a Lluís Torrents, en el que fa cantonada amb l’avinguda de Sofia, a la planta baixa del qual hi ha la farmàcia familiar, i el conjunt d’habitatges conegut com a Baracoa.\nEDIFICIS D’OCI AL FRONT MARÍTIM (CHIRINGUITO, PICNIC, PISCINA MARIA TERESA I KANSAS)\nEls espais més concorreguts de Sitges són el passeig de la Ribera i el passeig Marítim, en els quals trobem diversos establiments de restauració que permeten gaudir de la proximitat del mar i les platges. Destaquem el Chiringuito, un petit edifici d’estil tradicional ideat l’any 1943 per l’arquitecte José Antonio Coderch, el mateix autor, juntament amb el seu soci Manuel Vall, del projecte del PicNic, antiga Orxateria Valenciana, projecte del 1942-1944. Completant el conjunt, la Piscina Maria Teresa, del 1931, que formava part del complex d’oci, juntament amb el Casino Playa de Oro, situat al terreny que des del 1954 ocupa el Restaurant Kansas, un edifici racionalista de fusta, actualment totalment desaparegut, que va ser construït mitjançant la reutilització de gran part dels elements que havien format el pavelló de Txecoslovàquia a l’Exposició Internacional de Barcelona del 1929.\nCASA CODERCH (SANT FELIU DE CODINES)\nLa Casa Coderch és un habitatge unifamiliar de 400 metres quadrats de superfície situat al terme municipal de Sant Feliu de Codines. Obra de l’arquitecte José Antonio Coderch, de l’any 1972, sota encàrrec de la seva germana, per esdevenir la casa d’estiueig familiar. L’habitatge s’estructura en dos sectors, a partir del nucli d’accés, separant la zona de dia i de nit, amb un accés diferenciat per al servei. La zona de nit està formada per sis habitacions, cadascuna amb un bany propi, a més de l’habitació principal, que disposa de vestidor independent.\nLa zona de dia té un ampli menjador, amb accés directe a la terrassa, i dues sales adjacents de major i menor dimensió, connectades amb la piscina i la terrassa exterior. L’espai exterior agafa un paper protagonista, al qual la casa s’aboca, amb una façana retranquejada que maximitza l’entrada de llum i vistes entre l’interior i l’exterior. Per tal de controlar l’entrada de llum del sol, totes les obertures disposen de persianes metàl·liques amb lames regulables, que, a més, poden quedar totalment plegades, per deixar l’obertura lliure.\nL’habitatge disposa d’un estudi en planta primera, el despatx del pare de família, que disposa d’una petita terrassa independent.\nAMPLIACIÓ DE L’ESCOLA TÈCNICA SUPERIOR D’ARQUITECTURA DE BARCELONA (ETSAB)\nAmpliació d’un edifici, de planta rectangular i caràcter vertical, per la part sud, amb formes orgàniques i de caràcter horitzontal. El nou volum es desenvolupa en planta baixa i semisoterrani, i s’hi ubiquen les aules teòriques i l’aula magna de la universitat. La majoria de les aules s’orienten a nord (fet que porta l’arquitecte a descartar l’ortogonalitat en favor de l’ús de la línia corba), i les que estan situades a sud s’il·luminen a través de patis que aporten llum indirecta i tamisada. A més, les aules es distribueixen de manera que els alumnes mirin cap al jardí, afavorint sempre una relació interior-exterior de l’edifici amb l’entorn. El tractament exterior de l’ampliació es diferencia de l’edifici existent i adopta la plaqueta ceràmica (pitxolí) com a material d’acabat (un material tradicional que s’adapta bé al projecte), creant un contrast de forma i materials que puntualment interaccionen. L’ampliació connecta amb l’edifici existent a través d’un gran vestíbul d’accés que articula el pas entre els dos edificis. Aquest vestíbul avui s’habilita per a exposicions, activitats culturals… i pren una dimensió pública.\nEDIFICI D’OFICINES TRADE\nConjunt de quatre torres d’oficines de planta lobulada, tres de les quals estan unides per la planta baixa, que recupera els conceptes del moviment modern per als gratacels de vidre i innova amb un mur cortina expressiu que es corba de manera sinuosa. El projecte és un exemple de les possibilitats de formalització de paisatges urbans des de la mateixa arquitectura (per la forma, per l’efecte mirall de la façana, que interrelaciona el conjunt amb l’entorn…). Constructivament, a l’edifici apareix una contradicció entre la pell envidriada (que aporta lleugeresa a les torres) i els ampits interiors de fàbrica d’obra (un recurs que l’arquitecte aplica en l’arquitectura domèstica).\nEl projecte de reforma interior d’una de les plantes d’oficines mantindrà al màxim l’esperit de la planta original (recuperarà l’estructura interior perduda de quatre oficines per planta), i s’actualitzaran les instal·lacions i els acabats tenint en compte les necessitats de les oficines del segle XXI.\nTorre de 70 metres d’alçada (22 plantes) construïda durant l’alcaldia de Josep Maria de Porcioles, que va projectar una ciutat plena de gratacels. El projecte, situat en un xamfrà de l’Eixample barceloní, concentra l’edificabilitat en una cantonada i crea un sòcol de sis plantes que s’alinea amb l’edificació veïna. La torre és un volum esvelt, de planta octogonal, que arrenca de terra i, tot i l’alçada, manté un caràcter discret, gràcies a l’ús del revestiment de gres fosc i una secció variable que trenca la monotonia de la façana. Actualment, aquest edifici d’estètica brutalista manté l’ús original d’oficines per al qual va ser projectat.\nVISITES GUIADES SENSE INSCRIPCIÓ PRÈVIA.\nEl projecte de l’Institut Français de Barcelona parteix de la voluntat dels arquitectes d’assumir el seu paper de caràcter urbà. Es tracta d’un gran volum neutre de forma paral·lelepípede (volum definit per les ordenances) on se centren els esforços en la creació d’espais oberts: gràcies al fet que el projecte no esgota l’edificabilitat permesa, s’aconsegueix separar l’edifici dels edificis veïns (dotant-lo de caràcter institucional) i retirar-lo del trànsit i el soroll del carrer i de l’avinguda Diagonal. Destaca la imatge contundent d’una façana ordenada on es repeteixen les proporcions de buits i plens (la distància de massís és igual a la del buit de la fusteria, i es repeteix en tota la superfície) i llisa (les fusteries queden enrasades per la cara exterior de la façana). L’última planta del projecte, que originalment estava destinada a l’habitatge del director, actualment acull una residència d’artistes.\nHABITATGES PER A LA COOPERATIVA OBRERA LA MAQUINISTA\nPromogut per l’Institut Nacional de la Marina per eliminar part de les barraques de la platja i oferir més habitatge als pescadors de la Barceloneta, el projecte és un conjunt d’onze blocs que contenen cent seixanta habitatges socials, una mostra de la voluntat dels arquitectes de solucionar els problemes urbans. En primer lloc, es tracta l’alta densitat del barri agrupant l’edificació en forma d’U i alliberant un espai públic central. En segon lloc, per donar condicions mínimes d’habitabilitat als habitatges, es dissenya un mòdul en forma de T que, estratègicament col·locat de manera perpendicular sobre el pati central, aconsegueix que els habitatges siguin totalment exteriors (les sales d’estar i les habitacions principals miren a la plaça central, i les habitacions secundàries s’aboquen al carrer). Finalment, apareixen uns paraments oblics en façana que condueixen les visuals en diagonal i eviten que els habitants percebin l’estretor del carrer. L’any 2012 es va dur a terme una rehabilitació per reparar-ne elements malmesos (coberta, frontals, balcons, etc.), i es va fer amb la voluntat de recuperar la imatge de la façana més fidel possible a l’aspecte original del projecte.\nConeix els edificis més representatius del districte de Collblanc-la Torrassa i l’obra dels arquitectes Antoni i Ramon Puig i Gairalt. Aquests arquitectes representen l’arquitectura hospitalenca dels anys ’20 i ’30 del segle XX. Fills de l’Hospitalet, van anar evolucionant des de formes modernistes i noucentistes per acabar centrant-se en el seu estil més característic: el racionalisme, propugnat per arquitectes de la talla de Mies Van der Rohe i Le Corbusier. Durant el recorregut visitarem els edificis més emblemàtics dels arquitectes i descobrirem la important tasca d’urbanista que Ramon Puig i Gairalt va realitzar en qualitat del seu càrrec d’arquitecte municipal de L’Hospitalet i la seva atenció a l’arquitectura domèstica – les peculiars cases de passadís destinades a la comunitat obrera.\n– Pont d’en Jordà\n– Castell de Bellvís\n– Plaça Espanyola\n– Casa del Cargols\n– Teatre Joventut\n– Plaça i Mercat de Collblanc\n– Gratacels de Collblanc\nL’edifici “Gratacels de Collblanc”, s’erigí entre 1931 i 1933, per. L’augment massiu de fluxos migratoris va portar a l’arquitecte municipal Ramon Puig Gairalt a projectar aquest model d’habitacle innovador tant perquè representa el concepte de densificació en alçada – de 44,50 m d’alçada insòlita a l’època, essent, en el moment, la casa més alta de Catalunya -, com per les innovacions tecnològiques i avantguardistes properes al moviment racionalista – expressivitat mitjançant fórmules volumètriques i una estructura piramidal -. 11 pisos, 34 cèl•lules d’habitatge, escala lateral amb caixa d’ascensor i patis de ventilació de forma poligonal o rectangulars configuren aquest Gratacel, un símbol de la ciutat, símbol de progrés i modernitat.


La crisi del coronavirus obliga a accelerar el judici de la Urbana | betevé\nLa crisi del coronavirus obliga a accelerar el judici pel crim de la Guàrdia Urbana i evitar la suspensió\nSegons fonts del TSJC, l'estat d'alarma no suspendrà el judici perquè els acusats estan en presó preventiva i, per tant, és una causa prioritària\nMarta Martorell | Divendres, 13 de Mar del 2020, a les 11.29\nEl magistrat que presideix el judici pel crim de la Guàrdia Urbana ha explicat, abans de continuar amb l’interrogatori de l’acusada, que una vocal suplent té febre i l’han enviada a l’hospital. Davant d’això i tenint en compte la crisi del coronavirus, el jutge ha pres dues decisions: d’una banda, ha prohibit l’entrada de públic i el judici s’està fent a porta tancada. Només hi han deixat accedir els familiars de les parts.\nD’altra banda, ha habilitat sessió aquest divendres a la tarda i el dissabte, 14 de març. Està previst que aquesta tarda comenci la declaració de l’acusat amb l’interrogatori de les acusacions i continuï demà contestant les defenses. Dissabte a la tarda, també estan previstes les proves documentals. Així dilluns, es podran fer els informes i les conclusions finals.ll\nD’aquesta manera, el magistrat vol accelerar el final del judici per evitar que s’hagi de suspendre. L’article 47 de la llei del Tribunal del jurat només permet suspendre un judici cinc dies com a màxim. En cas que la suspensió hagués de ser superior, com podria ser per aquest cas del coronavirus, la llei obliga a tornar a començar el judici des del principi, fins i tot havent d’escollir un nou jurat i, això, la sala ho vol evitar.\nL’estat d’alarma no afecta\nL’estat d’alarma, que decretarà aquest dissabte el govern espanyol, no cancel·larà la sessió que hi ha prevista ni tampoc tot el judici. Segons fonts del TSJC, és una causa prioritària, ja que els dos acusats estan en presó preventiva. Per això, malgrat el decret de l’executiu, la vista oral continuarà en marxa a porta tancada.


Gran èxit de públic als restaurants emblemàtics de Menorca que han obert les portes al Cooking Films 2022 – Foodies on Menorca\n5 juny, 2022 - by Bep Al·lès - Deixa un comentari\nMaó, 5 de juny de 2022.- El Cooking Films acomiada avui la seva setena edició a Menorca, després de quatre dies de projeccions i activitats a quatre municipis de l’illa: Ciutadella, Maó, Sant Lluís i Alaior. Les sessions als restaurants Mon, Es Tast de na Sílvia, Cristine Bedfor i Biniarroca, que han obert les seves portes amb menús únics i projeccions de títols vinculats a la gastronomia, han exhaurit totes les entrades i han tingut una extraordinàrica acollida per part del públic. Aquesta nit serà l’humorista i cineasta José Corbacho (Tapas, Pelotas) l’encarregat de presentar l’última obra de Benito Zambrano, Pan de limón con semillas de amapola, que posarà el punt final al Cooking Films 2022 al Restaurant Biniarroca, a Sant Lluís, on el xef Jordi Preto desplegarà la seva cuina d’autor en un entorn privilegiat. Carme Ruscalleda, Raül Balam, Nicolás Coronado i Ruth Llopis han apadrinat enguany el certamen.\nLa implicació de tot el teixit gastronòmic menorquí\nL’actriu ciutadellenca, Ruth Llopis en el Cooking Films 2022\nLa implicació de tot el teixit gastronòmic menorquí i de reputats xefs de l’illa consoliden la ferma aposta del certamen pel patrimoni alimentari i el producte de Menorca. Destaquen noms com el de Felip Llufriu, un dels xefs menorquins més tècnics i cap de cuina amb els germans Roca durant més d’una dècada, que va obrir les portes de Mon, el seu restaurant a Ciutadella, en la nit inaugural del certamen. L’endemà ho faria Sílvia Anglada, xef d’És Tast de na Silvia, únic restaurant de les Illes Balears certificat Slow Food i Km. 0, i ahir, l’hotel Cristine Bedfor de Maó, amb una carta dissenyada per Ses Forquilles, basada en el producte local i de temporada de l’illa.\nLa secció Cooking Pro del festival, en la qual s’han programat quatre activitats enfocades al producte local, la restauració després de la crisi i l’economia circular, ha tingut el cinema Ocimax de Maó com a seu principal. En elles han participat nombroses veus del teixit gastronòmic i agrícola menorquí, com Jaume Gomila (impulsor de la Menorca Regió Gastronòmica), Rebecca Morris (directora de Menorca Preservation), Sergio Riudavets (agricultor de Productes Ecològics Santo Domingo), Belly Ester (presidenta de la Cooperativa San Crispín), Bep Al·lès (president Associació de Periodistes i Escriptors Gastronòmics de Balears), José Bosch (president CAEB Menorca), Pep Pelfort (membre Associació de Periodistes i Escriptors Gastronòmics de Balears), Joan Canals (vins Ulisses) i Pau Sintes (recentment nomenat millor xef jove de Menorca).\nObrint al cinema espais singulars de Menorca\nPrimera projecció del Cooking Films 2022, al Jaciment de Torralba d’en Salort.\nUn any més, el certamen ha convertit en improvisades sales de cinema algunes localitzacions singulars de l’illa, com el jaciment de Torralba d’en Salort i Can Xeixa, forn de llenya del 1880 que acollirà avui diumenge un taller de pa adreçat al públic infantil i la projecció del curt d’animació belga Alex & Sylvia, de Christian Lachel.\nEn anteriors edicions, espais com el Lloc de Lluriach, on es fabrica el tradicional formatge artesà, l’emblemàtic Mercat del Peix de Ciutadella, la finca de Mongofre Nou, l’obrador de cervesa Grahame Pearce o les Bodegues Binifadet han acollit projeccions del certamen, que reivindica la força del cinema com a experiència compartida.\nArticle anterior Sílvia Anglada, ambaixadora gastronòmica de Menorca\nSegüent article Mr Jaume, de nou en mans de la família Mesquida


Més de 1.200 vehicles han passat pel primer ... - Govern.cat\nquery_builder 21 juny 2021 14:34\nMés de 1.200 vehicles han passat pel primer control que serveix per conscienciar els visitants d'un ús sostenible i respectuós al Parc Natural del Delta de l'Ebre\nS’emmarca en el pla de xoc del Departament d’Acció Climàtica per evitar la massificació dels espais protegits aquest estiu\nMés d’una vintena de membres de diferents cossos de seguretat van informar dissabte els usuaris d’uns 1.200 vehicles que eren dins del Parc Natural del Delta de l’Ebre sobre la importància de fer-hi una estada responsable i respectuosa. Aquest ha estat el primer d’una sèrie de controls que es repetiran al llarg de la campanya d’estiu, que no té com a objectiu principal sancionar sinó informar, conscienciar i potenciar conductes respectuoses envers l’entorn. L’operatiu de sensibilització ha tingut una bona acollida per part visitants i turistes també serveix per explicar les mesures que aquest estiu han de fer possible, a l’entorn d’aquest espai, compatibilitzar la conservació dels seus valors naturals amb la qualitat, el gaudi i la satisfacció de l’experiència turística i de la població local.\nEls quatre controls informatius han tingut lloc a la zona del Trabucador i la platja de l’Eucaliptus; al Serrallo i l’Alfacada; a la platja de la Marquesa i bassa d’Arena, i un quart punt de control a la platja de l’Arenal fins al Goleró. Hi van participar el cos d’Agents Rurals, els Mossos d’Esquadra, la Guàrdia Civil (SEPRONA) i les policies locals dels 5 ajuntaments implicats (Amposta, Sant Carles de la Ràpida, Deltebre, l’Ampolla i Sant Jaume d’Enveja).\nEl Departament d’Acció Climàtica, Alimentació i Agenda Rural, conjuntament amb diferents ajuntaments del territori, ha posat en marxa una sèrie de mesures per evitar les massificacions als espais naturals protegits aquest estiu. Al delta de l’Ebre, destaquen la regulació de la circulació i la creació d’aparcaments, la millora de la senyalització, la presència d'agents cívics, els dispositius d’informació i el control de la pernoctació.\nZones de nidificació i regulacions d’aparcaments\nEl Parc ha reforçat la vigilància informativa a les colònies de cria d’ocells de la Punta del Fangar, l’illa de Buda i el Garxal durant els mesos de juny i juliol i tots els caps de setmana. En aquest sentit, s’ha instal·lat una caseta amb un/a informador/a en aquests punts estratègics per informar sobre la importància de preservar espècies protegides com la gavina corsa, la gavina capblanca, el xatrac comú, el xatrac becllarg o el corriol camanegre.\nA la platja de Migjorn, es farà una regulació de l’aparcament amb pals i cordes per protegir la vegetació natural i també a la de l’Eucaliptus, on, a més, s’ordenarà el pas de vehicles de la via principal, l’aparcament i la protecció de les zones amb vegetació natural. En aquesta platja, l’Ajuntament d’Amposta reforçarà la informació amb dos agents cívics durant el període estival.\nConjuntament amb l’Ajuntament de Sant Carles de la Ràpita, s’iniciarà una prova pilot durant els mesos de juliol i agost que començarà l’1 de juliol per controlar l’afluència de vehicles al Trabucador mitjançant el pagament per estacionar. La mesura consisteix en el pagament per controlar l’afluència i el nombre de vehicles que accedeixen a la barra i dirigir-los cap a 3 punts d’aparcament.\nEn aquesta prova pilot, s’establiran taxes per accedir-hi: els cotxes hauran de pagar un import de 5 €, les caravanes o autocaravanes de 8 € i les motos de 3 €. Les persones empadronades a la Ràpita no hauran de pagar la taxa. Els diners obtinguts de les taxes es revertiran en el manteniment del Trabucador, és a dir, es destinaran a fer front a les despeses que suposa la seva regulació i la conservació de l’espai natural.\nDes de l’estiu de 2020 i a conseqüència del temporal Glòria, només es pot accedir als primers 2 kilòmetres de la zona del Trabucador i es calcula que hi poden arribar a accedir un miler de vehicles diaris en els dies de màxima afluència. El 3 d’abril d’aquest any coincidint amb Setmana Santa es van comptabilitzar 539 vehicles pernoctant de manera il·legal en totes les zones del Parc Natural.\nUn dels punts de control per conscienciar els visitants al Parc Natural del Delta de l'Ebre 42


La mina Grott | La Catifa Voladora\n← Diari d’un viatge: 5 – Un campament base anomenat Endurance\nEdifici Winterthur o la casa de les celles →\nLa mina Grott\nPublicat el 12/04/2015 per Violant Martí\nProp del Pantà de Vallvidrera mig amagat per la vegetació, hi ha una espècie de forat que s’endinsa a l’interior de la muntanya: és l’entrada de la mina Grott.\nLa mina Grott és un túnel de gairebé un quilòmetre i mig que es va construir el 1855 per fer arribar l’aigua del pantà de Vallvidrera a Sarrià, a l’altra part de la muntanya. Va arribar a trnasportar fins a 400 metres cúbics d’aigua al dia. Amb el temps va caure en decadencia i es va tancar el túnel.\nEl 1908 pel mateix túnel es va inaugurar un trenet entre Sarrià i el pantà de Vallvidrera. En cada viatge transportava 36 persones i només amb mig any de funcionament va arribar a traslladar 40.ooo persones.\nEl Parc d’Atraccions del Tibidabo i l’empresa explotadora del tren de Sarrià van pressionar fins que van aconsseguir el tancament definitiu del trenet .\nActualment hi passa una tubería d’aigua que transporta aigua de Barcelona a Sant Cugat.


Andorra i Indonèsia celebren el 25è aniversari de l’establiment de relacions diplomàtiques amb una recepció virtual\n30-04-2021 | 17:12hs\nLa recepció d’aquest divendres forma part del conjunt d’activitats previstes per celebrar el 25è aniversari de l’establiment de relacions diplomàtiques entre ambdós països\nAquest divendres s’ha celebrat virtualment la recepció per commemorar el 25è aniversari de la signatura de relacions diplomàtiques entre Andorra i Indonèsia. Una celebració organitzada pel ministeri d’Afers Exteriors i l’Ambaixada del país asiàtic acreditada al Principat i amb seu a París. La recepció ha comptat, per part andorrana amb la ministra d’Afers Exteriors, Maria Ubach, i la titular de Cultura i Esports, Sílvia Riva. Per Indonèsia hi ha pres part l’ambaixador Armanatha Nasir i la ministra d’Afers Exteriors, Retno Marsudi.\nUbach ha destacat durant l’acte, titular “Andorra – Indonèsia: connectant la gent, construint el nostre futur”, que en temps de pandèmia és important poder optimitzar els mitjans tecnològics que es tenen a l’abast per seguir reforçant les relacions bilaterals amb altres països. Nasir per la seva banda, ha subratllat que els joves d’ambdós països, amb les seves idees creatives i innovadores, contribuiran en gran mesura a explorar el potencial que encara té la cooperació entre Andorra i Indonèsia.\nPer últim, Marsudi, ha evocat en el seu missatge enregistrat que ambdós països comparteixen reptes de futur, com l’empoderament de les dones i els joves, el desenvolupament sostenible, el turisme o la promoció de la digitalització. Alhora ha remarcat que, tot i el context sanitari actual, cal seguir treballant i explorant nous àmbits de cooperació més creatius i innovadors.\nUn cop finalitzats els parlaments, els participants han pogut gaudir d’un fragment de la dansa tradicional indonèsia, l’anomenat ball de la màscara Kelana, acompanyada pels sons inconfusibles del Gamelan, originari de l’illa de Java. A continuació, la jove artista andorrana Iris Tallada ha il·lustrat l’aliança de les noves generacions dels dos països en un quadre, inspirant-se en els sons i els moviments de l’espectacle. Justament, ha pintat dos ballarines abillades amb les vestimentes típiques dels dos països i que uneixen els seus braços.\nLa recepció d’aquest divendres forma part del conjunt d’activitats previstes per celebrar el 25è aniversari de l’establiment de relacions diplomàtiques entre ambdós països que tindran lloc durant tot l’any 2021.


El Vendrell es prepara per viure una intensa Setmana Santa\nIniciInformacióEl Vendrell es prepara per viure una intensa Setmana Santa\nTradició i espiritualitat conviuran al Vendrell durant la Setmana Santa, unes celebracions que "cada any es viuen intensament per més persones, tant pels propis vilatans com pels visitants que rep aquestes dates el nostre municipi", segons la regidora de Cultura, Eva M. Serramià.\nEl programa d'actes té una cita destacada aquest proper diumenge 20 de març, Diumenge de Rams, a les 12h, quan es durà a terme la gran benedicció de rams a la Plaça Francesc Macià, a la què seguirà la processó fins a l'església i la Missa.\nJa a la tarda, a partir de les 16.30h, El Vendrell viurà un altre acte tradicional de la Setmana Santa: la processó del Diumenge de Rams organitzada per la Hermandad de Nuestro Padre Jesús de las Penas y Nuestra Señora del Consuelo i que enguany compleix 25 anys. L'estació de penitència sortirà de l'església amb els dos passos de l'entitat: el primer, Nuestro Santísimo Padre Jesús de las Penas, calçat per 30 portants, comandats pels capatassos Ildefonso Muñoz i Raúl Sánchez, i anirà acompanyat musicalment, un any més, per l'Agrupació Musical Virgen del Consuelo del Vendrell, composta per 45 músics.\nDes de l'entitat s'ha explicat que ens els propers mesos la Hermandad celebrarà els seus 25 anys amb diversos actes que s'aniran concretant més endavant. Ja se sap, però, que el 6 de desembre es farà un Besamà de Nuestra Señora del Consuelo; per la propera Quaresma s'organitzarà un Quinari a l'altar Major de l'Església; el 30 de setembre una Missa, possiblement oficiada per l'Arquebisbe de Tarragona, en què li serà imposada la corona a la Verge i l'1 d'octubre, una processó amb un recorregut diferents dels carres habituals.\nD'altra banda, el Vendrell viurà aquesta Setmana Santa 2016 un altre acte destacat; la Processó del Silenci de Divendres Sant, que començarà a les 22h. Aquesta, segons el Mossèn Joan Maria Padrell, rector de la parròquia de Sant Salvador, tindrà algunes petites novetats en la sortida atès que es commemoren els 25 anys dels Armats del Vendrell. En acabar la Processó, el Cor Orfeó parroquial cantarà el tradicional Miserere.


Tot buidant la infermeria - Diari de Girona\nTot buidant la infermeria\nAlex Granell, Borja Garcia i Johan Mojica deixen enrere els seus respectius problemes físics i s´entrenen amb normalitat a Riudarenes en una sessió on també prenen part Eloi Amagat i David Timor, amb el grup des de dilluns\ncarles rosell riudarenes 12.10.2017 | 07:09\nA falta d'alegries en forma de bons resultats i punts, Pablo Machín ha rebut amb els braços ben oberts les últimes bones noves que han colpit el vestidor. La infermeria es va buidant i això sempre és benvingut. Semblava que, com fa un any, la tardor es convertiria en una època amb massa lesionats, fet que hauria estat un autèntic maldecap per al cos tècnic. No serà així. Si més no, de moment. La nòmina d'absents, força gruixuda la setmana passada, s'ha reduït de manera abismal i d'una tacada. Homes com Eloi Amagat, David Timor, Johan Mojica, Borja García i Àlex Granell han canviat de bàndol i si fins fa res treballaven al marge o es posaven en mans dels recuperadors i fisioterapeutes, ara s'exerciten amb el grup. Sense problemes. Sense molèsties. Preparats per jugar, si s'escau, aquest diumenge contra el Vila-real a Montilivi, on la victòria és una obligació per intentar evitar caure en posicions de descens.\nDilluns, l'equip tornava a la feina i ho feia amb una sessió al camp annex de Montilivi. Eloi i Timor es van exercitar amb tota normalitat. A ells, se'ls unien ahir Àlex Granell, Johan Mojica i Borja Garcia a Riudarenes. Molt bones notícies, sobretot perquè Machín recupera bona part dels seus futbolistes, tots ells absents divendres passat en l'amistós que el Girona va disputar en aquest mateix escenari contra el Montpeller francès i que va acabar amb victòria per als blanc-i-vermells (3-2). Eloi, fins ara absent a la Lliga, no ha entrat en cap de les convocatòries oficials i feia temps que treballava al marge per culpa d'una lesió muscular. El gironí ha fet net i ahir s'entrenava al mateix ritme que els seus companys. També David Timor. El migcampista va patir un trencament d'un dit del peu a principis d'agost, quan encara jugava al Leganés. Dos mesos després, està recuperat i ara només ha d'agafar el ritme per poder competir i cobrir les exigències de la Primera Divisió.\nÀlex Granell, de la seva banda, va desaparèixer del mapa després del partit de Leganés. Va ser suplent contra el Barça i va quedar fora de la convocatòria amb el Celta. Machín ni tampoc el club van destapar quin tipus de lesió patia ni se li va posar cap temps de recuperació; ahir se'l va veure al damunt de la gespa de Riudarenes, entrenant com un més i podria reaparèixer diumenge. Borja no s'ha perdut cap partit, però va acabar ben tocat el duel a Balaídos, marxant coix quan va ser substituït. La setmana passada va treballar a mig gas; si fa no fa com Johan Mojica, reservat en l'amistós contra el Montpeller. Tots dos ja estan bé i disponibles per enfrontar-se al Vila-real.\nEn canvi, mentre que Pedro Alcalá està descartat (es va operar el 2 d'octubre i encara li queda com a mínim un mes per tornar), Marc Muniesa és dubte. A Leganés va haver d'abandonar la gespa per una lesió al bíceps femoral dret. En principi, en tenia per a unes tres setmanes, termini que es compleix avui mateix. Ahir encara no es va entrenar amb el grup i caldrà veure si ho fa algun dia d'aquesta setmana, per saber si arribarà a temps per vestir-se de curt diumenge.


L'Associació d'Estudiants de L'Hospitalet presenta la VIII edició del concurs LHTéTalent 2020 i les novetats del Pinya’s Winter Fest. - El Tot L'Hospitalet - Baix Llobregat\nLa cantant Suu i la humorista Inés Hernand seran les mestres de cerimònies d’aquesta edició\nL’HtéTalent és el concurs de talents que l’Associació d’Estudiants de L’Hospitalet (AELH) ofereix cada any a tot el jovent de la ciutat.\nAquest any el projecte més versàtil i amb més història de l’entitat canvia de format una vegada més,\nPer adaptar-se a la situació actual: l’edició 2020 es centra exclusivament en el talent musical i inclou només una gala, on artistes solistes i grups optaran al premi de gravar una maqueta amb «Casa de la Música», per ser reproduïda a les millors plataformes musicals del moment.\nEls i les artistes finalistes de l’edició del concurs d’enguany són dos solistes, Derek Párraga i Isamar Borgen, i dues bandes, Acid Hooks i Los de Mantenimiento.\nLa final del concurs es celebrarà dissabte 19 de desembre del 2020 en el marc del Pinya’s Winter Fest, l’esdeveniment que es desenvoluparà a l’Espai Jove Ca n’Arús (Av. Carrilet 312) a partir de les 18h i es retransmetrà també de manera virtual en streaming a la web www.espaijovelh.cat.\nA més, aquesta edició del Pinya’s Winter Fest comptarà amb la participació de dues artistes d’excepció: Inés Hernand, comunicadora, còmica i advocada, que serà la presentadora de la gala, i Suu, una de les artistes catalanes més seguides i escoltades de l’actualitat, autora de «Tant de bo», la cançó de l’estiu a TV3 i Catalunya Ràdio.\nCom cada any, l’Associació d’Estudiants de L’Hospitalet participa en la campanya de Nadal de la Creu Roja de L’Hospitalet “Cap nen sense joguina”, i és per això que tots els beneficis generats a través de la venda d’entrades seran destinats a la compra de joguines solidàries, ni bèl·liques ni sexistes, gràcies a la col·laboració amb Abacus Cooperativa. La venda d’entrades es realitzarà exclusivament per internet a través de la web www.espaijovelh.cat.\nAcid HooksAssociacio d'Estudiants de L'HospitaletCasa de la MúsicaCreu Roja LHDerek PárragaEspai Jove Ca n’ArúsInés HernandIsamar BorgenL’HtéTalentLos de MantenimientoMúsica en vivoPinya’s Winter FestSUU