Procés Constructiu |\nÉs un tipus de construcció caracteritzada per la alta precisió en el procés de construcció i per l'òptima qualitat dels seus acabats. El resultat final és igual o millor que el de la construcció tradicional i els pllaços de lliurament molt més curts.\nEl procés industrialitzat de construcció de la habitatge s'assembla al procés tradicional. La habitatges es fonamenten i posseeixen una estructura metàl·lica interna que assegura la seva resistència davant de qualsevol fenomen extern. Així mateix, seus dissenys aposten per models modernistes i alternatius. Més, es tracta de construccions altament eficients a causa dels seus avançats sistemes de estalvi energètic.\nLa principal diferència respecte a altres sistemes constructius resideix en la seva tecnologia modular, que permet al client personalitzar habitatges al seu gust i redueix tant preus com terminis de construcció. Posseeix diverses avantatges en comparació amb les habitatges prefabricats i les tradicionals.


Associació Lleimat: d’octubre 2014\nDes de la FEEMCAT (Federació d’Entitats per l’Ensenyament de les Matemàtiques a Catalunya) oferirem Tallers d’Anemx+Matemàtiques adreçats a l’alumnat de 4t de l’ESO, amb una certa destresa i gust per les matemàtiques, i més en concret per la resolució de problemes que es realitzaran en sessions de 3 hores els dissabtes al matí o bé en tardes no lectives (preferentment dimecres o dijous).\nMés informació i les bases del Taller:\nPublicat per Associació LLEIMAT a 10:37 Cap comentari:\nJa estem preparant la propera Jornada LLEIMAT, tenim la data concreta 21 de febrer.\nMés endavant us anirem donant més informació.\nPublicat per Associació LLEIMAT a 10:11 Cap comentari:\nBOJOS PER LES MATES\nTrobareu més informació i els documents a omplir a: http://feemcat.org/bojos/\nPublicat per Associació LLEIMAT a 10:03 Cap comentari:\nEls Concursos de Matemàtiques, una manera de millorar-ne l'aprenentatge.\nEstem preparant un Taller, al CRP del Segrià, adreçat als docents de primària i secundària per aquest trimestre.\nÉs una activitat que pretèn analitzar el Fem Mates i altres concursos per veure com la participació ens pot ajudar en la millora de la nostra pràctica docent i en l'aprenentatge per part dels alumnes d'estratègies.\nHo farem en tres sessions.\nEntre sessió i sessió caldrà posar en pràctica a la classe les propostes que s'han pactat i analitzar en la propera sessió els resultats obtinguts.\n6093211609 Els concursos de matemàtiques, una manera de millorar-ne l'aprenentatge\nTaller. CRP del Segrià (Lleida). Del dimarts 21/10/2014 al 18/11/2014 de 18:00 a 20:30 (3 sessions)\nPublicat per Associació LLEIMAT a 4:33 Cap comentari:\nII COPA CANGUR\nLa SCM està a punt de convocar la segona edició de la Copa Cangur .\nJa sabeu és una activitat adreçada a alumnes de 2n i 3r d'ESO.\nA Lleida també hi haurà una seu , ja ens estem preparant.\nLes inscripcions començaran el 17 de novembre, està previst realitzar l'activitat la 3a setmana de gener.\nPodeu trobar la informació al següent enllaç IICopa Cangur\nMés informació i les bases de l'activitat a: http://www.cangur.org/la-copa/\nPublicat per Associació LLEIMAT a 4:32 Cap comentari:


Dòlars de Hong Kong a Córdobas oro nicaragüenca - Gràfic de 30 dies - Taxes de canvi\nEl gràfic de sota mostra les taxes de canvi històriques entre la Córdoba oro nicaragüenca (NIO) i el Dòlar de Hong Kong (HKD) entre 28/10/2020 i 27/11/2020.\nVeure mitjana mensual de taxes de canvi històriques de la Córdoba oro nicaragüenca en comparació amb el Dòlar de Hong Kong.\nVeure taxes de canvi històriques de la Córdoba oro nicaragüenca en comparació amb el Dòlar de Hong Kong en forma de taula.\nmínim = 4,4822 (19 de novembre) mitjana = 4,4952 màxim = 4,5217 (9 de novembre)\nEl gràfic anterior mostra les taxes de canvi històriques entre la Córdoba oro nicaragüenca i el Dòlar de Hong Kong. Si vols veure les taxes de canvi històriques entre el Dòlar de Hong Kong i una altra divisa, si us plau, selecciona una divisa de la llista a continuació:


Assegurança d'accidents per a viatgers | Bankinter\nTransferència a caixer\nProtecció de Trànsit\nSi l'única cosa que veus aquí és una carretera, aquesta és la teva assegurança.\nUna assegurança d'accidents pensada per als que passem molt de temps a la carretera: amb moto o amb cotxe.\nEt protegeix a tu i els teus\nCompta amb dues garanties: una per defunció i una altra per invalidesa absoluta i permanent.\nAmb cotxe o moto.\nUna assegurança que et protegirà en els teus desplaçaments sempre que el vehicle en què viatgis sigui d'ús privat i no tingui més de nou places.\nPer als teus desplaçaments en cotxe.\nO per als teus desplaçaments amb moto.\nLa nostra assegurança també té en compte els desplaçaments i viatges amb motocicleta sempre que sigui inferior a 125 cc.\nPots fraccionar el pagament.\nSi et resulta més còmode, pots fraccionar el pagament de la prima de l'assegurança trimestralment.\nPer molt poc més, pots assegurar el teu cònjuge.\nPer molt poc, realment per molt poc més, pots contractar aquesta garantia extra que us protegirà a tots dos.\nNo cal cap reconeixement mèdic i la pots contractar ara mateix i des del web.\nAmb el servei Bankinter.\nExplica'ns què necessites. Posarem a la teva disposició els nostres més de 50 anys d'experiència per ajudar-te. Aquesta és la nostra filosofia decididament personal que ja gaudeixen més d'un milió de clients.\nTercera part d'avantatges\nQuarta part d'avantatges\nCinquena part d'avantatges\nConsulta Cobertures Cobertures\nCobertures de l'assegurança Protecció de Trànsit\nHi ha dos models de cobertura segons el nombre d'assegurats: un únic assegurat, o assegurat i cònjuge.\nMort per accident: 125.000 €.\nInvalidesa absoluta i permanent: 250.000 €.\nPrima anual: 118,22 €.\nPrima trimestral: primer trimestre 30,74 €/resta de trimestres 30,74 €.\nAssegurat i cònjuge\nMort per accident: 65.000 €.\nInvalidesa absoluta i permanent: 130.000 €.\nPrima anual: 118,27 €.\nPrima trimestral: primer trimestre 30,79 €/resta de trimestres 30,74 €.\nCondicions de l'assegurança Protecció de Trànsit\nL'assegurança d'accidents Protecció de Trànsit està disponible per a persones menors de 64 anys.\nL'edat límit de garantia és de 65 anys.\nNo necessita reconeixement mèdic.\nUn accident és una causa violenta, sobtada, externa i aliena a la intencionalitat de l'assegurat, que produeixi la mort o invalidesa absoluta i permanent de l'assegurat, i que no sigui accident de circulació.\nQuè es considera accident de circulació?\nQualsevol accident que tingui lloc a la via publica en el qual intervé un vehicle terrestre a motor o una motocicleta que estigui en funcionament i que produeixi la mort o invalidesa absoluta i permanent de l'assegurat.\nQuan es considera una invalidesa absoluta i permanent?\nEs refereix a la incapacitat total, permanent i irreversible de l'assegurat per realitzar qualsevol tipus de treball, ofici o activitat remunerada. Qualsevol tipus d'invalidesa ha d'estar dictaminada per un jutge, mitjançant sentència de l'organisme laboral competent.\nPuc contractar una assegurança d'accidents si ja tinc contractada una assegurança de vida?\nSón assegurances complementàries. Algunes assegurances de vida ofereixen la possibilitat de complementar l'assegurança principal amb una cobertura addicional en cas d'accident. El cost addicional sol ser reduït i el capital assegurat pot arribar a duplicar o triplicar el capital contractat.\nEm puc desgravar la prima en la declaració d'hisenda?\nNo, les primes abonades per assegurances d'accidents no donen dret a deducció en l'IRPF.\nInformació bàsica sobre protecció de dades. A Bankinter Seguros de Vida, SA de Seguros y Reaseguros tractarem les teves dades amb les finalitats següents: necessàriament es tractaran les teves dades (i) per donar compliment a les obligacions legals, (ii) per a la gestió integral i centralitzada del contracte d'assegurança, (iii) per sol·licitar o verificar dels metges i prestadors de serveis sanitaris les dades i els antecedents de salut necessaris per garantir el ple desenvolupament del contracte i la satisfacció dels teus interessos, (iv) per a l'anàlisi i l'elaboració de perfils per a l'adequat desenvolupament del contracte d'assegurances, i (v) per posar-nos en contacte amb tu per informar-te sobre productes o serveis que puguin ser-te d'interès en ser similars als que tens amb nosaltres. Per poder informar-te sobre els productes i serveis anteriors s'analitzaran les teves dades personals amb la finalitat d'elaborar un perfil que permeti que les comunicacions comercials que se't remetin per qualsevol canal s'ajustin tant com es pugui a les teves necessitats, gustos i preferències. Pots consultar la informació addicional sobre protecció de dades de Bankinter Seguros de Vida, SA, de Seguros y Reaseguros.


Tabernacle – Nova Escola Catalana\nHi ha diferents explicacions sobre la raó de ser del Mixcan, la Tenda de Reunió que els Fills d'Israel construeixen als peus del Sinaí. El santuari plegable i portàtil, que acompanya al Poble d'Israel durant els quaranta anys al desert, i que acaba instal·lant-se a Shilo. Una d'elles, per exemple Moisès ben Maimó, relaciona de forma directa l'ordre de construir el Mixcan com a reacció a la transgressió gravíssima del Vedell d'Or. Però a la paraixà d'aquesta setmana, Tsav, Moisès ben Nakhman ens diu una altra cosa. «Pren Aaron junt amb els seus fills, els vestits, l'oli de la unció, el bou de l'ofrena per transgressió, els dos moltons i la cistella de pa sense llevar (Vaikrà-Levític 8:2)». Segons Raixí, aquesta secció sobre els set dies de consagració dels sacerdots, té lloc set dies abans de la construcció final del Mixcan, que va ser el primer de Nissan, perquè no hi ha un ordre cronològic estricte en la narrativa de la Torah. I com...\nI va dir [el nom de les quatre lletres] a Moisès dient: parla a Aaron i digues-li: quan encenguis els llums, que il·luminin cap al davant del canelobre, els set llums. (Bamidbar-Números 8:1-2) Just després de relatar tots els sacrificis i ofrenes de cadascuna de les onze tribus durant la dedicació del Tabernacle, els primers versets de la següent paraixà són per ensenyar a Aaron com ha d'encendre la menorà. «Per què la secció que tracta del canelobre segueix a la secció de les ofrenes de dedicació dels prínceps? La raó és que quan Aaron va veure les ofrenes dels prínceps, es va posar trist perquè ni ell ni la seva tribu hi van participar; per la qual cosa, el Sant, beneït sigui, li va dir: "Per la teva vida! La teva contribució és d'un significat molt més important que el seu, perquè tu encendràs i arreglaràs els llums cada matí i cada nit"». I això és el que diu Raixí. Però com...\n17 de maig de 2018 by Nova Escola CatalanaNo Comments\nUn cop s'entreguen els manaments, un any un mes i un dia després de marxar d'Egipte (Bamidbar 1:1), el poble d'Israel comença a estar llest per marxar del Sinaí. I quina és una de les primeres coses que ha d'aprendre? A part de comportar-se, a organitzar-se dins del campament, a muntar-lo i desmuntar-lo. En resum, a moure's. Es donen instruccions precises, un cop s'ha comptat a tots els homes capaços d'anar a la lluita (Bamidbar 1:2), per tal de situar-los al campament. Les onze tribus envolten a la tribu de Leví, que al mateix temps acampa al voltant del Tabernacle (Bamidbar 2:1-31). I de la mateixa forma que les onze tribus se situen d'una forma específica i es determina l'ordre en què es mouran, qui anirà al capdavant i qui a la rereguarda, els fills de Leví també estan disposats d'una forma, i no d'una altra (Bamidbar 3:23-38). Per tant, al centre del campament hi trobem el Tabernacle. Els Guerxonites es van situar...\nTorahBamidbar, Mixcan, Tabernacle\nComentaris a la Torà de Nakhmanides: Sinaí 2.0\n15 de març de 2018 21 de novembre de 2018 by Nova Escola CatalanaNo Comments\nEls israelites acaben de construir el Tabernacle, i Moisès l'ha de muntar, posar totes les peces a lloc i santificar-lo. Quan acaba tot el procés, «el núvol va cobrir la tenda de reunió i la glòria del [nom de les quatre lletres] va omplir el Tabernacle» (Xemot-Èxode 40:34). Moisès ben Nakhman ens explica que el núvol el cobreix per totes bandes, quedant la tenda amagada. I al seu interior, la glòria del [nom de les quatre lletres] ho omple tot, de la mateixa forma que es diu en referència al Mont Sinaí, «dins del dens núvol a on estava el [nom de les quatre lletres]». I Moisès no podia entrar ni tan sols a l'atri, per causa del núvol que tot ho omplia, i no li estava permès anar dins el núvol. I encara es repeteix al verset següent, «la glòria del [nom de les quatre lletres] omplia el Tabernacle», per tant, com hi podia entrar? Doncs no tenia permís per entrar-hi,...\nTorah, Tornant de LiornaMixcan, Pekudé, Revelació, Sinaí, Tabernacle\n15 de febrer de 2018 13 de novembre de 2018 by Nova Escola Catalana2 Comments\nEls fills d'Israel segueixen als peus del Sinaí. Moisès ha pujat cap a la muntanya, endinsant-se al núvol que n'envoltava el cim i comença la seva primera estada de 40 dies i les seves nits (Xemot 24:18). I just abans, Déu els havia entregat els primers deu manaments de forma directa, fent sonar una veu des del mig del núvol i el foc. I després, Moisès els havia explicat alguns altres manaments (Xemot, del capítol 21 al 23). I es realitza el pacte de sang entre Déu i els fills d'Israel (24:3-8). I a la paraixà d'aquesta setmana, Terumà, ha-Xem comença a donar indicacions a Moisès per a la construcció de coses: l'arca del testimoni; la taula per al pa de la presència i un joc de receptacles; la menorà; i el Mixcàn, el Tabernacle, el primer santuari --portàtil--, on s'hi haurà de posar tot (Xemot 25:8-40 i 26). Per què? Pel rabí Moisès ben Nakhman de Girona, per tal de guardar el...\nTorah, Tornant de LiornaMixcan, ocult, Ramban, Tabernacle


En el bienni 1967-1968 a València hi havia 7 anelladors. Lluís Pechuán Albiñana que anellà 7.076 aus. Joan J. Barral Coll que ho feu amb 1.171 ocells, entre ells una de les primeres baldrigues. J. M. Ricart anellà 1.683 aus, entre altres un duc petit (Asio otus) i una tallareta sarda (Sylvia sarda) a més recopilà noms populars valencians dels ocells. Francesc Llorens Moncholí anellà 53 aus i J. I. Tamarit 4 aus. A Alacant sols treballava E. García Fogués que va anellar 473 aus i J. Bengochea Meyer que anellà 42 aus a Castelló.\nEl mes d'abril la Societat Espanyola d’Ornitologia (SEO) va organitzar les primeres Jornades Ornitològiques Espanyoles a la vila andalusa de Jerez de la Frontera. Els ornitòlegs valencians Jose Julio Tato Cumming (Alacant, 1918-1989) i Lluís Pechuán Albiñana van presentar una comunicació sota el títol "El llac de l'Albufera de València" on proposaven la creació d'una reserva ornitològica a la Mata del Fang per protegir les colònies reproductores d'agrós.\nEl WWF va obrir la seua delegació a Espanya sota el nom d'ADENA. L’organització va elegir com a president al príncep hereu Joan Carles Alfons Víctor Maria de Borbó i Borbó-Dues Sicílies (Roma, 1938), tot i que era un reconegut aficionat a la caça. Com a vicepresident triaren una figura emergent en l'àmbit de la natura, al falconer i comunicador naturalista; Félix Rodríguez de la Fuente (Poza de la Sal, 1928-1980).\nColón y Carvajal amb l'emèrit en una jornada de caça\nEntre altres directius del WWF estigueren el falangista i president de la Federació de Caça Jaime de Foxá i Torroba (Madrid, 1913-1976) i l'administrador de la Casa Reial, un altre conegut caçador, Manuel de Prado i Colón de Carvajal (Quito, 1931-2009). Com assessors tècnics fitxaren a José Antonio Valverde Gómez (Valladolid, 1926-2003) i Francisco Bernis Madrazo (Salamanca, 1916-2003). Anys després el contingent de directius naturalistes estigué representat per Jesús Garzón Heydt (Sopeña de Cabuérniga, 1946) i Javier Castroviejo Bolivar (Bueu, 1940).\nUn jove J. C. de Borbó caçant al palau de las Marismillas, Doñana\nEl WWF era tan persuasiu recaptant fons que inclòs aconseguiren que Coca-cola els pagarà anuncis a la televisió espanyola. En maig de 1969 havien recaptat 25 milions de pessetes amb els quals compraren 3.214 hectàrees més de Doñana, aconseguiren protegir els estanys, “lucios”, de Mari López i el Lobo.\n"...inauguró esta Central Nuclear primera que inicia en nuestra Patria la era atómica industrial"\nEs va inaugurar la primera central nuclear de l’estat, l'anomenaren José Cabrera, però popularment fou coneguda com la Nuclear de Sorita, a Guadalajara. El reactor era de tecnologia d’aigua a pressió del fabricant nord-americà Westinghouse.\nSala de Control de la nuclear de Sorita\nEl projecte l'havia conduït l'empresa Unión Eléctrica Madrileña (UEM), posteriorment canvià de nom i fou Gas Natural Fenosa, més recentment tornà a canviar a Naturgy. La inauguració oficial de la nuclear la presidí el dictador el 12 de desembre, amb ella s'iniciava l'era atòmica industrial espanyola. L'any 2006, una volta acabada la vida útil de la central es va desconnectar definitivament de la xarxa elèctrica i començà el seu desmantellament definitiu que finalitzà l'any 2009.\nCRÒNICA DE 1968\nL'Àrea Metropolitana de València assolia aquest any el milió d'habitants, 310.031 corresponien a la població dels 41 municipis que estaven a menys de quinze quilòmetres, sumant els 613.997 empadronats del cap i casal, s'acostaven prou a la xifra redona. Representaven el 55,85% del total provincial que era d'1.654.304 habitants. Resultà que més de la meitat de la població de la província vivia en el 6% de la superfície total.\nLoriguilla vell, Arxiu RMiB\nEl mes de març es va traslladar el poble de Loriguilla, després que l’any anterior acabaren les obres de l’embassament. Anaren a un indret entre Riba-roja de Túria i Xest. En 1975 aconseguiren segregar-se de Riba-roja i tornaren a ser municipi independent.\nL’1 d’abril clausuraren la Universitat de València per a aturar les freqüents protestes dels estudiants. Aquest curs s'aprovà la creació de l'Institut Politècnic Superior de València que junt amb el Centre d’Enginyeria d’Alcoi creat en 1964 donarien pas a la Universitat Politècnica, l’any 1971. A l'institut valencià començaren a impartir Arquitectura, Enginyeria Industrial, Camins i Telecomunicacions. El 18 de maig actuà Raimon Ramon Pelegero i Sanchis (Xàtiva, 1940) a la Universitat Complutense de Madrid.\nA Alacant es va inaugurar el nou Centre d'Estudis Universitaris (CEU) on estava l'antic aeròdrom de Rabassa, al costat de Sant Vicent del Raspeig. Comença amb dues facultats, la de Ciències i la Filosofia i Lletres. Pertanyia orgànicament a la Universitat de València. Tot i que es va concebre com a hereva de l'antiga Universitat d'Oriola que havia funcionat fins a 1834. El primer curs tingué 230 alumnes i el primer cap d'estudis fou el catedràtic d'Òptica, el doctor Mariano Aguilar Rico (1923-2019). Aquest va ser el bressol de la Universitat d’Alacant.\nEn agost es va instal·lar una potent bomba que per primera volta garantia el subministrament d’aigua potable a Villena.\nA l'octubre el ministre de Comerç anuncià que la quarta planta siderúrgica que havia de construir l’estat es faria a Sagunt.\nJulio Iglesia i los Gritos a Benidorm\nAquest any se celebrava la desena edició del Festival de la Cançó de Benidorm que guanyà Julio Iglesias acompanyat del grup Los Gritos, interpretaren "La Vida sigue igual", s’endugueren la Sireneta d’Or mentre Massiel guanyava el Festival de la Cançó d'EUROVISIÓ. El festival de la música de Benidorm era una de les estratègies per publicitar internacionalment el destí turístic de la Costa Blanca, marca que abasta tota la façana costanera d'Alacant.\nMartin Luther King i Robert F. Kennedy\nMentre fora de les nostres fronteres en l’anomenat any de la utopia, el món canviava a tota velocitat gràcies a la conjunció de grans esdeveniments com els Moviments Contraculturals dels Estats Units, el Maig de 68 francés, la Primavera de Praga, la matança d’estudiants de Tlatelolco, a la plaça de les Tres Cultures de Mèxic, la Guerra del Vietnam o els assassinats de Martin Luther King o Robert F. Kennedy. A casa nostra aquest fou un any amb poc destacable, l'únic ressenyable és que es multiplicava la quantitat de turistes que ens visitaven, eixe any vingueren un total de 19.183.973 estiuejants.\nETA obrí foc assassinant per primera volta, aquest any mataren a tres persones. Un d'ells fou el policia acusat de torturador per centenars de detinguts, el cap de la Brigada Polític-Social de Guipúscoa, Melitón Manzanas González (Sant Sebastià, 1909-1968). L’any 2001 un govern de la democràcia espanyola li va concedir la Gran Creu de la Reial Ordre del Mèrit Civil a títol pòstum.\nL’11 d’agost es va realitzar un referèndum a l’aleshores denominat Comunitat Autònoma de la Guinea Equatorial, els resultats recolzaren la decisió d'assolir l’independència i el 12 d'octubre es declareren oficialment com l’estat independent de Guinea Equatorial.\nL'ambaixador americà Llewellyn E. Thompson i el ministre d'Exteriors soviètic Andrei Gromyko signen el Tractat de No Proliferació Nuclear, l'NPT, a Moscou.\nEs va signar el Tractat de No Proliferació Nuclear (NPT), aquest acord limitava la possessió d'artefactes militars nuclears a cinc països: els Estats Units, Regne Unit, França, URSS i la Xina. Fins aleshores eren els únics que havien fet assajos nuclears, a més eren els cinc membres permanents del Consell de Seguretat l'ONU. Espanya no volgué ratificar aquest tractat esperant poder fabricar la seua bomba atòmica en un futur pròxim. Francisco Franco Bahamonde (Ferrol, 1892-1975) estava disposat a aconseguir-la, tot i que tenia por de les represàlies nord-americanes, que sempre li pressionaven perquè no ho intentara.\nEs va organitzar a París l'anomenada Conferència de la Biosfera de l'Organització de les Nacions Unides per a l'Educació, la Ciència i la Cultura (UNESCO) per a intentar aconseguir un equilibri entre el desenvolupament i la protecció del Medi Ambient on es va generalitzar l'ús del concepte de desenvolupament sostenible. Gràcies a les conclusions d'aquesta cimera es va obrir el programa de les Relacions entre l'Home i la Biosfera (MAB) en 1971.\n1968 ADENA Barral Coll Borbón caça ecologistes història J. I. Tamarit J. M. Ricart Juan Carlos Loriguilla Moviment Contracultural naturalistes Nuclear ornitologia País Valencià Pechuán Sorita\nEtiquetas: 1968 ADENA Barral Coll Borbón caça ecologistes història J. I. Tamarit J. M. Ricart Juan Carlos Loriguilla Moviment Contracultural naturalistes Nuclear ornitologia País Valencià Pechuán Sorita


Protecció solar. Canal Salut\nEviteu l'exposició excessiva al sol\nUn estil de vida saludable: el sol, un plaer amb precaució. Obre en una nova finestra.\nRecomanacions per protegir-vos del sol\nAmb l'arribada de l'estiu, augmenten les activitats a l'aire lliure i l'exposició al sol. Si es vol prendre el sol, cal fer-ho amb cura. Només 15 minuts d’exposició a les radiacions ultraviolades poden danyar la pell.\nPassar llargues estones sota els raigs de sol o no utilitzar fotoprotecció són accions que comporten riscos com ara les cremades, l’envelliment prematur de la pell, o el desenvolupament d’un càncer de pell.\nProtegeix-te la pell de la radiació ultraviolada del sol (infografia en pdf) [865,33 kB ]\nTrieu un filtre solar adequat i apliqueu-lo correctament\nÉs important que conegueu el vostre fototipus de pell a l'hora de triar una crema solar. El fototipus recull els trets físics que identifiquen el comportament i la resposta de la pell davant l’exposició al sol. Com més baix sigui el fototipus, més elevades han de ser les mesures de protecció solar.\nUtilitzeu un filtre solar amb factor de protecció a les radiacions A i B elevat (superior a 20).\nApliqueu-lo sobre la pell ben seca per tot el cos i en quantitat suficient, uns 20 minuts abans de l’exposició al sol, sense oblidar les orelles, el nas i els llavis.\nRenoveu l’aplicació cada dues hores, després de banyar-vos o si sueu molt.\nPoseu-vos-en la quantitat adequada i vigileu-ne la data de caducitat.\nPreneu mesures de prevenció addicionals\nL’aplicació de filtres solars no es pot considerar una manera segura de protegir totalment la pell, ni un mitjà per perllongar l’exposició al sol.\nProtegiu-vos tots els dies, també els ennuvolats, ja que les radiacions passen a través dels núvols.\nComenceu a prendre el sol de manera gradual i eviteu l’exposició prolongada i les hores de màxima intensitat, de les 12.00 h a les 16.00 h.\nUtilitzeu barrets d’ala ampla, per protegir també el coll i les orelles, i cobriu el cos amb roba, sobretot si us esteu llargues estones exposat/da al sol.\nPorteu ulleres de sol que filtrin les radiacions ultraviolades A i B, preferiblement amb banda lateral.\nExtremeu les precaucions amb els nadons i els infants\nEls nadons i els infants durant els primers anys de vida són molt sensibles als efectes de les radiacions solars i als cops de calor, per això se'ls ha de protegir de l'exposició directa al sol i donar-los aigua perquè mantinguin una bona hidratació.\nDurant el primers mesos de vida, eviteu exposar-los a les radiacions directes del sol, encara que estigui ennuvolat i, sobretot, eviteu que els toqui el sol directament sobre el cap.\nEviteu sortir a passejar les hores de més calor del dia, quan la intensitat de les radiacions solars és més alta, entre les 12 del migdia i les 4 de la tarda. Si esteu a l'aire lliure busqueu espais d'ombra. En el cotxe eviteu el sol directe utilitzant cortines para-sol.\nEls infants, quan estiguin al sol, sempre han d'estar protegits amb roba i portar el cap tapat amb un barret que els protegeixi les orelles i el clatell.\nCal que utilitzin la protecció solar adequada per l'edat.\nRecordeu, també, que els infants petits, amb l'arribada de la calor i la pujada de les temperatures durant els mesos d'estiu, estan especialment exposats a patir cops de calor i deshidratació. Els infants tenen una menor capacitat d'expressar la set; per tant, és important tenir-ho en compte i oferir-los aigua perquè estiguin hidratats.\nAquestes recomanacions són vàlides tant si esteu de vacances a la platja com a la muntanya.\nEvita riscos: protegeix els teus fills de la radiació solar. Obre en una nova finestra.\nFotoprotecció i càncer de pell\nLes cremades solars augmenten els risc de desenvolupar càncer de pell. Ara bé, el fer d'utilitzar productes fotoprotectors no s'ha de considerar una manera segura de perllongar l’exposició al sol. Els efectes de la radiacions ultraviolades a la pell són acumulatius i progressius: la suma d’hores d’exposició al sol al llarg de la vida també augmenta la predisposició a patir càncer de pell. Per això, evitar estar al sol molt de temps i buscar l'ombra és tan important com aplicar un protector solar adequat al tipus de pell de manera correcta.\nD'altra banda, cal tenir en compte que el “sol artificial” no és més segur que el sol. L'efecte de les llums per bronzejar, que també emeten radiacions ultraviolades, és el mateix que el del sol de migdia quant al risc de càncer de pell.\nRecordeu que estar bronzejat no és un signe de salut. El fet que la pell canviï de color és senyal que s’hi ha produït un dany. La vermellor i el bronzejat són reaccions de defensa de la pell davant l’agressió que suposa l’exposició intensa a les radiacions ultraviolades.


Figueres serà una de les seus del Mobile Week Catalunya 2022 per apropar la tecnologia als ciutadans\nTindrà lloc del 25 al 28 de maig amb conferències i tallers destinats a empreses, joves i infants\nFigueres serà un any més una de les seus del Mobile Week Catalunya. Durant quatre dies, del 25 al 28 de maig, la capital de l'Alt Empordà acollirà xerrades, conferències i tallers destinats a tota la ciutadania.\nL'objectiu, apropar la tecnologia als ciutadans. Els temes que es tractaran durant aquests dies són per exemple: canvis digitals en les empreses, recursos tecnològics per a la gent, noves formes de fer gastronomia, els vehicles autònoms, com afrontar l'addicció a les xarxes...\nTambé tindrà lloc un Family Day, un esdeveniment familiar relacionat amb el món tecnològic on tota la família podrà gaudir de tallers i activitats (taller infantil per construir cotxes autopropulsats, taller de robòtica, minecraft com a eina educativa i taller stop-motion).\nTambé està destinat a emprenedors, Pimes i autònoms. Joves empresaris locals, autònoms i empreses podran assistir a tallers i xerrades sobre ciberseguretat, digitalització, e-commerce i posicionament de marca a internet. El Centre d'Innovació Empresarial Ferran Sunyer també acollirà activitats.\nLa participació de Figueres a la Mobile Week Catalunya s'emmarca en la voluntat del govern municipal de generar oportunitats en el creixent sector TIC i promoure i potenciar les empreses tecnològiques com ara la creació d'un hub tecnològic.\nLa regidora de Noves Tecnologies, Ester Marcos, ha explicar que "des de l'Ajuntament de Figueres, apostem per celebrar la Mobile Week a la nostra ciutat amb la intenció de crear un espai de reflexió sobre l'impacte i els usos de la tecnologia en el nostre dia a dia" i ha afegit que "pocs esdeveniments poden ser tant transversals com aquest, doncs hi tenen cabuda des dels perfils més professionals, i persones de totes les edats, perquè poden trobar en la tecnologia eines i utilitats per les seves necessitats i inquietuds quotidianes".\nUn total de 16 àmbits territorials de tot Catalunya organitzaran activitats en el marc de la Mobile Week Catalunya 2022, la quarta edició d’aquesta iniciativa de Mobile World Capital Barcelona impulsada juntament amb la Generalitat de Catalunya per apropar la tecnologia a la ciutadania. La Mobile Week Catalunya 2022 aspira a minimitzar les bretxes digitals de la ciutadania, tot aportant eines i recursos per afrontar el dia a dia en matèries com ara drets digitals, entreteniment i nous mitjans digitals, habilitats professionals digitals i educació o desinformació.


Articles de totes les locals - Pàgina 1848\nSant Cebrià de Vallalta Diumenge, 25.4.2010 22:06h\nPla: ‘Les onades de consultes cada vegada són més ambicioses’\nEl portaveu d'Esquerra, Josep Pla, ha valorat positivament la participació de la consulta popular que aquest diumenge s’han celebrat a municipis d’arreu de Catalunya. Ha Sant Cebrià, on la participació ha estat de més del 15%. A més, ha dit que ‘les onades són cada vegada més ambicioses. Ha agraït l’esforç de la vintena de voluntaris que s’hi han implicat durant mesos per portar a terme aquestes onades de consultes independentistes. Pla ha explicat que ‘una de cada sis persones han votat, i ho ha fet a favor del sí’. Per això el portaveu de la secció local opina que ‘cada vegada més gent veu que la independència de Catalunya és necessària per a la dinamització de les nostres comarques i per la competitivitat de les nostres empreses’. Pla ha afegit que amb la sentència adversa del Tribunal Constitucional ‘creixerà encara més el descontentament dels ciutadans envers l'autogovern de Catalunya’. Josep Pla ha fet aquestes declaracions des de la seu d'Esquerra Sant Cebrià acompanyat del secretari d'imatge i comunicació Eloi Coll\nERC Piera Diumenge, 25.4.2010 15:22h\nINAUGURACIÓ DE LA FIRA DE SANT CRIST I DEL NOU CARRER PIERETA\nEl dissabte 24 d’abril l’alcalde de Piera, Jordi Madrid, i el president d’Esquerra Republicana de Catalunya, Joan Puigcercós, van inaugurar la Fira de Sant Crist 2010. En aquest mateix acte es va realitzar la inauguració del nou carrer Piereta. La remodelació d’aquesta infraestructura permetrà als pierencs i peierenques gaudir d’un espai més modern per passejar, gràcies a l’amplada de les aceres. I així aquesta via emblemàtica de la nostra vila podrà convertir-se en un eix més important pel poble.\nPremià de Mar Diumenge, 25.4.2010 14:50h\nInaugurada la nova biblioteca Martí Rosselló i Lloveras.\nAhir es va inaugurar la nova biblioteca que es va omplir de gom a gom de veïns que volien conèixer les noves instal·lacions i que es varen començar a gestar els nostres regidors de cultura. L'acte d’inauguració va ser presidit per la directora general de Cooperació Cultural de la Generalitat, Anna Falguera en nom del conseller Joan Manuel Tresserras i pel president de la Diputació de Barcelona, Antoni Fogué, l'alcalde, aixi com els Regidors de Cultura, Josep Maria Molins i el seu antecessor el company Ernest Casadesús. El centre obrirà les seves portes al públic de manera oficial el día 26 a les quatre de la tarda.\nSant Cebrià de Vallalta Dissabte, 24.4.2010 22:10h\nMont-roig del Camp Dissabte, 24.4.2010 15:15h\nEsquerra està present als actes de Sant Jordi\nPer segon any consecutiu Esquerra va estar present en els actes que es van fer per Sant Jordi al Parc Maria Martori. Vam repartir xocolatines i coca pels més petits, i degut a l’èxit que va tenir l’any passat, enguany vam repartir-ne el doble. En una de les cares de la xocolatina hi havia el logo d’Esquerra. També vam aprofitar la diada de Sant Jordi per començar la distribució del Butlletí Nº1 d’Esquerra-Mont-roig del Camp, a través del qual volem donar a conèixer la gestió que Esquerra, com a grup municipal que forma part de l’equip de Govern, està duent a terme a l’Ajuntament.\nVilafranca del Penedès Dissabte, 24.4.2010 02:00h\nEl Ple aprova per unanimitat una moció d'Esquerra en defensa del turisme del Penedès\nAquesta nit el Ple de Vilafranca ha aprovat per unanimitat (ERC, PSC, CiU, CUP, PP i ICV EUiA) una moció d'Esquerra en defensa del sector turístic del Pendès. Us adjuntem el text íntegre de la moció: MOCIÓ DEL GRUP MUNICIPAL D'ESQUERRA EN DEFENSA DEL SECTOR TURÍSTIC DEL PENEDÈS Atès que els municipis del Penedès tenen potencialitats turístiques comunes i complementàries, que inclouen des de l'oferta de platja fins a les masies rurals, la cultura, la gastronomia i la viticultura, les festes i tradicions que s'esdevenen al llarg de tot l'any, l'enoturisme i un entorn paisatgístic i natural de gran valor, entre d'altres. Atès que la marca Penedès és un catalitzador de gran valor afegit d'aquesta oferta individualitzant-la i permetent la seva promoció en el mercat. Promoció que beneficia no només el sector turístic, també el sector vitivinícola, el de productes artesans, així com tots aquells que la seva zona d'elaboració i producció és un valor en si mateix per ser el Penedès.\nSanta Susanna Divendres, 23.4.2010 11:34h\nLa secció local d'Esquerra Republicana de Catalunya a Santa Susanna fa una crida a la participació de la consulta de diumenge vinent que se celebrarà al nostre municipi. Animem a tota la ciutadania a pronunciar-se en relació al desig que la nostra nació esdeveningui un estat propi dins la Unió Europea. Es tracta d'un exercici democràtic que enforteix la cultura cívica i política de la nostra societat i, per tant, creiem que cal participar-hi Nosaltres independència, i tu?\nFederació de Lleida Dijous, 22.4.2010 17:13h\nEsquerra col•labora amb la consulta\nCarmel Mòdol estarà el mateix diumenge 25 a partir de les dos del migdia, a la mesa electoral del Col•legi d’Agrònoms. Amb aquesta participació Esquerra vol que els ciutadanes i ciutadanes tinguin totes les facilitats per poder votar el proper dia 25. Altres càrrecs del partit també participen en la resta de localitats on es fa la consulta, com és Àngel Vidal al municipi d'Arbeca.\nSant Vicenç de Castellet Dijous, 22.4.2010 16:38h\nJaume Masats repeteix com a alcaldable d’Esquerra a Sant Vicenç\nEsquerra de Sant Vicenç ja ha triat al seu candidat per a les eleccions municipal del proper 2011. Serà Jaume Masats, que repetirà com a alcaldable de la formació republicana en aquesta població. Ahir al vespre Masats va ser escollit per unanimitat per a encapçalar la llista d’Esquerra en una assemblea de militants celebrada a la seu de la secció local. Masats és l’actual regidor de les àrees d’Urbanisme i de Medi Ambient –regidoria que encapçala des de la renúncia de Montse Bach- de l’Ajuntament santvicentí. En la presentació de la seva candidatura –que va ser l’única i comptava amb el suport de l’executiva local-, Masats va agrair la confiança dipositada en ell i va oferir i demanar al mateix temps “honradesa, lleialtat, sentit comú i treball. Aquestes constants continuaran sent la meva divisa”. El candidat santvicentí d’ERC es va referir a alguns dels principals projectes municipals de cara al futur i va fer partícips als presents a l’assemblea “el somni d’aconseguir l’alcaldia".\nSant Feliu de Llobregat Dijous, 22.4.2010 16:02h\nSant Jordi 2010 Us fem saber que el 23 d'abril, tindrem, com sempre una Parada a la Plaça de la Vila. Us convidem a participar de la Diada de Sant Jordi amb l'adquisició d'una rosa o d'un llibre, com a símbol d'amor i de cultura. La vostra col·laboració serà la vostra aportació per tirar endavant el projecte que a tots ens uneix. No falteu a la cita! Hi serem des de les 11 fins a les 9 del vespre. Esquerra Sant Feliu\nSant Joan Despí Dijous, 22.4.2010 14:01h\nLluís Fabrés, escollit cap de llista d'Esquerra a Sant Joan Despí\nFabrés, de 41 anys, serà la tercera vegada que es presenta com a cap de cartell. És el portaveu del Grup Municipal d’Esquerra, i està a l’oposició d’un Govern format per PSC, ICV-EUiA i CiU. El nostre candidat és regidor des del 2001, quan va entrar a l’Ajuntament substituint l’actual diputat Xavier Vendrell. Va ser Tinent d’Alcalde a aquella mateixa legislatura, càrrec del qual va plegar mesos més tard per discrepàncies amb el PSC. Des de llavors, ha estat sempre a l’oposició. Segons Fabrés, em torno a presentar perquè tinc ganes i força de tirar endavant el projecte d’Esquerra a Sant Joan, i a la nostra ciutat li cal una empenta no només en quant a nous projectes, sinó també en qüestions de regeneració democràtica i transparència. Lluís Fabrés és casat, i pare d’un nen i una nena. Treballa a una empresa textil i és soci del FCB, D’Ómnium Cultural i del Centre Excursionista Despí.\nSant Joan Despí Dijous, 22.4.2010 13:53h\nEl ple de l'Ajuntament aprova per unanimitat una moció d'Esquerra per a salvar la torre de Cal Felip\nLa torre de Cal Felip és un Bé Cultural d’Interès Nacional com Can Negre i la Torre de la Creu. El Ple de l'Ajuntament de Sant Joan Despí va aprovar dijous al vespre per unanimitat una moció del Grup Municipal d’Esquerra on es proposa que la Direcció General del Patrimoni Cultural, depenent de la Conselleria de Cultura i Mitjans de Comunicació, realitzi una visita d’inspecció a la Torre de Cal Felip, ubicada a la finca del mateix nom, a la zona de la Ciutat Esportiva del FCB. A l'any 2000, Esquerra ja va sol·licitar a Patrimoni que atorgués el màxim nivell de protecció patrimonial a la Torre, ja que es tractava d’un element fortificat de l’Edat Mitjana. Pocs mesos més tard, la Direcció General del Patrimoni confirmava en la seva resposta que la Torre s’inclouria com a BCIN-MH en la relació Castells de Catalunya, afegint-se d’aquesta forma a Can Negre i la Torre de la Creu com a elements més destacats del patrimoni santjoanenc. Des de llavors, segons el portaveu del Grup Municipal, Lluís Fabrés, “hem intentat en nombroses ocasions que l’Equip de Govern acomplís la Llei i dignifiqués la Torre de Cal Felip, però han mostrat una despreocupació absoluta, i ara, davant les notícies aparegudes a la premsa que el FCB ha venut uns terrenys a la Ciutat Esportiva a una empresa privada per a fer-hi equipaments comercials, ens preocupa que un “accident” pugui tirar a terra aquesta fortificació”.\nSant Pere de Ribes Dimecres, 21.4.2010 17:35h\nORIOL JUNQUERAS EL 25-A, VISITA SANT PERE DE RIBES\nAquest diumenge 25 d’abril, amb motiu de la consulta popular que es celebrarà a Sant Pere de Ribes, al mateix temps que a 212 municipis del nostre País, l’eurodiputat d’Esquerra Republicana de Catalunya, el company Oriol Junqueras, acompanyarà a la regidora d’Educació i Esports del nostre Ajuntament, Carme Farràs a dipositar en el seu vot. La trobada serà diumenge a les 9 del matí, a l’escola El Pi, de Ribes carrer E. Maristany, després oferirà una roda de premsa, a l’acabar marxarà cap a Subirats on iniciarà un tomb per diversos municipis de l’Alt Penedès, que també celebrem la consulta.\nSant Vicenç de Castellet Dimecres, 21.4.2010 16:27h\nMarc Trulls, nou regidor d'Esports de Sant Vicenç\nEn Marc Trulls i Méndez va prendre possessió del seu escó de regidor de l'Ajuntament de Sant Vicenç de Castellet en el transcurs de l'últim ple municipal del passat dia 31 de març, en el seu parlament va deixar constància de la seva il·lusió i ganes de treballar pel bé del poble, tot i ser conscient que entra a l'equip de govern en uns temps difícils i econòmicament dolents. Per part del Sr.Alcalde i dels portantveus dels grups polítics que formen el consistori se li va donar la benvinguda i se li va desitjar encert en la seva tasca..En Marc Trulls, és un jove de 25 anys, enginyer, molt vinculat al Club Natació Castellet i practicant de triatló. Ha estat Hereu de Sant Vicenç de Castellet i també Hereu del Bages. Es una persona molt coneguda i vinculada al teixit associatiu, esportiu i cultural de la vila. Políticament parlant és membre de la junta local de les JERC i també d'ERC, i a més forma part de la comarcal del Bages de la JERC. Tindrà delegada la regidoria d'esports.\nPremià de Mar Dimecres, 21.4.2010 15:48h\nCatalunya del Nord Dimarts, 20.4.2010 13:33h\nLa recepció de les emissions de la televisió pública catalana a la Catalunya Nord, condemnades a desaparèixer amb el pas a la tecnologia digital, era un dels reptes importants per Esquerra al Govern de la Generalitat del Principat. Amb l'anunci fet per el Conseller Tresserras a la Casa de la Generalitat a Perpinyà davant representants del món associatiu nord català, elegits i representants de les institucions de la Catalunya Nord es visualitza l'èxit de, d'una banda la bona gestió i la tossuderia d'Esquerra al Govern com també la complementarietat i efectivitat de la pressió feta per associacions i entitats nord-catalanes per mor d'evitar la desaparició de la nostra llengua de les televisions de les comarques del Nord. Els centenars de cartes d'entitats, ajuntaments o individuals, recollides en poques setmanes demostren fins a quin punt la demanda de la presència de TV3 al Nord del país és àmplia i transversal. El primer pas, el més difícil, és fet i el repte, aprovat amb nota.\nTeià Dimarts, 20.4.2010 12:57h\nEsquerra Teià és l'únic partit que aposta pel "sí" en la consulta del 25A\nDissabte passat el teatre de La Palma va acollir el debat polític sobre la consulta popular que se celebrarà el proper 25 d’abril a Teià. Al debat, moderat pel periodista Ernest Blanch, van assistir els caps de llista de les diferents formacions polítiques que tenen representació a l’Ajuntament de Teià: Emma Peiró, per Esquerra; Antoni López, per TxT; Josep Botey, per CiU; i Ángeles Montoya, pel PSC. Estructurat en quatre preguntes, el debat es va centrar en les diferents postures que els partits polítics tenen, a nivell municipal, sobre la consulta popular del 25A. Tant CiU com TxT van apostar per la participació en aquesta consulta, i l’actual portaveu del PSC va manifestar clarament que el seu partit no defensava anar a votar. D’aquesta manera, l’única formació que va apostar clarament pel “sí” va ser Esquerra Republicana de Catalunya. En aquest sentit, l’alcaldable d’ERC, Emma Peiró, va afirmar que “el dret a decidir és un dret inalienable a qualsevol comunitat política, tal com ha reconegut l’ONU”; i és que “és determinant saber en què volem invertir els nostres recursos”.\nAnoia Dimarts, 20.4.2010 12:34h


Tornem a començar: Amb G de Gallinada, de Gràcies, de Genial\nPublicat per Gabriela a 21:12\nMoltes felicitats a tots i totes! segur que ho vareu fer molt bé. No us vam poder escoltar tot i que la Clàudia, l'Ares L. i la Mar de primer ho van intentar posant l'orella a la porta. De totes maneres us hem vist al diari.\nAquesta cantata és molt bonica, la vam gaudir quan elles la van cantar al febrer.\n13 de maig de 2008 a les 22:42\nGabriela, un escrit tant bonic deu ser la punta de l'iceberg d'una experiència, com tu dius,inoblidable.\nHola, moltes felicitats a tots i totes, la veritat és que vam pasar una estona fantàstica. Ens va agradar el montatge, les cançons, els actor però el que més em va agradar va ser veure la cara d'emoció,satisfacció i felicitat dels nens i nenes del sant jordi. aquells sonriures eren fantàstics. Enhorabona a tothom per la feina feta\n14 de maig de 2008 a les 9:59


Poemes al Pati: Gerard Mas, escultor hiperrealista i irreverent\nÉs Gerard Mas un escultor irreverent? No ho sé, però estic segur que està dotat d'un sentit de l'humor explosiu. El vaig conèixer per un reportatge a BTV (Barcelona TV), al programa Escletxes, dedicat als creatius catalans. Gràcies pel programa. No parlen del santoral del Barça ni de Fórmula 1, un petit pas per millorar la humanitat.\nAquesta paio, en Mas, es dedica a una cosa prou curiosa: a l'escultura, que és material i no audiovisual, que es treballa amb les mans i no amb un dit (el del ratolí), que requereix molt ofici, art, temps i un gran desig. Vaja, que fa una cosa poc habitual. I mirant les imatges de les escultures que deixo, crec que no cal dir gaire de la seva capacitat com a escultor.\nA més, lluny de les abstraccions, es dedica al hiperrealisme però filtrat, matisat, remogut i sotmès a voluntat pròpia. Deixo les seves escultures i deixo el vídeo del programa. També la seva web, fantàstica (http://www.gerardmas.com/esp-obra.htm)\nSembla que se'n foti de les escultures de l'art clàssic, sembla que hi ha una crítica la món pop-art, sembla que aquest artista va pel seu compte, que és com han d'anar els grans artistes. No estic segur, el millor es veure el video i treure'n conclusions pròpies. Crec que se'n riu, però al fer-ho transcendeix el moment i fa alguna cosa més profunda. Se'n riu de la tradició, però a la vegada queda un no sé què de reconeixement.\nAh, del autor: neix al 1976 a Sant Feliu de Guíxols, estudia a la Llotja de Barcelona i és un escultor de por. Llarga vida als sants!\nEtiquetas: artistes catalans\nHelena Bonals 26 de junio de 2013, 1:28\n"sembla que aquest artista va pel seu compte, que és com han d'anar els grans artistes", hi estic d'acord. Són sorprenents, aquestes escultures, i sí que són irreverents!\nIgor 28 de junio de 2013, 11:07\nVaig tenir la sensació, mirant el reportatge, que l'escultor fa el que vol. O millor dit, fa exactament el que vol.\nMolt sorprenent la seva obra.


Montse Virgili | Ara.cat\nCaitlin Moran llueix un ble platejat de superheroïna de X-Men on li neixen els cabells i un llamp d’amoníac que il·lumina una closca privilegiada. Amb els superpoders de l’humor i la paraula ha vingut a...\nLa memòria sempre s’aproxima a la ficció. Cada cop que mirem enrere, inventem. Karl Ove Knausgård ha volgut escriure la seva autobiografia i d’aquest barallar-se amb el passat n’ha sorgit una catedral de...\nMathias Énard, treu-nos d’aquí!\nDavid Foenkinos (París, 1974) és una estrella a França. Les seves novel·les són supervendes i fins i tot el mateix escriptor, acompanyat del seu germà, ha portat al cinema una de les seves últimes...\nPríncep de certeses\nMartí Sales ens ha fet gruar però hi torna. Acaba de publicar Principi d’incertesa, un nou llibre després de Dies feliços a la presó (Empúries, 2007). Feia estona que l’esperàvem i ha aparegut amb un...\nQuan sonava Heroes de David Bowie, l’any 1977, Christiane F. ja feia un parell d’anys que estava enganxada a l’heroïna. Va tastar-la per primer cop quan tenia 13 anys en un concert del seu ídol, Bowie....\nUn home passejant per Barcelona\n“Els grans artistes diuen coses complexes i interessants i no paren de fer-ho fins que es moren”, deixa anar Quico Pi de la Serra i, entre les parets sòbries d’aquesta sentència, al músic barceloní se li...\nUn rescat propi de Dennis Lehane\nPassa poques vegades que l’adaptació cinematogràfica d’un llibre ens arribi abans que el mateix llibre, però quan parlem d’un autor com Dennis Lehane té lògica que el procés pugui intercanviar-se. L’enginy...\nSet vides per oblidar l’amor perdut\nLa setena vida de Kaspar Schwarz és un gat que ha aparegut exòtic i sigil·lós en un carreró de la literatura catalana. Té el nervi i l’estructura d’un llibre d’art, farcit de fotografies, i també, al mateix...\nUna paròdia culinària\nLa majoria de novel·les dedicades a la cuina fan olor de caramel i pastís embafós de castanyes. No és el cas d’ El xef, debut de Simon Wroe, periodista britànic i gastrònom. Els fogons de The Swan, el...\nUna terra per conquerir\nAls Estats Units, si la presentadora de televisió Oprah Winfrey recomana un llibre al seu club de lectura, l’autor i l’editor del volum ja poden començar a buscar-se un piset a les Bahames. Desconec el...\nMeravellosos excèntrics en busca de l’amor\nSi a l’Europa del segle passat la família britànica Mitford s’hagués presentat a qualsevol concurs que mesurés el nivell d’excentricitat d’una nissaga, segur que aquesta colla d’aristòcrates haurien ocupat...\nL’art d’estimar: d’Ovidi a les aules\nA Una nit amb Umberto Eco, Pep Bertran, l’autor nascut a Mataró l’any 1971, entrellaça els pensaments acadèmics d’un professor de filosofia d’institut amb els records de les seves proeses sexuals....\nPoc sabíem de Joan Oller abans de la reedició de La barca d’Isis. L’obra més reconeguda del barceloní havia estat fins ara Quan mataven pels carrers, una novel·la que relata els anys del pistolerisme a...\nLa història dels nens l’escriuen els adults\nLa portada de la novel·la de Howard Buten ens explica sense paraules el llibre: és la història d’un nen refulgent d’imaginació que ha de sobreviure en el món gris dels adults. El groc cridaner de...\n'La torre mestra', un pastitx pertorbador\nFins fa gairebé 3 anys, el nom de Jennifer Egan era desconegut per a la majoria de lectors catalans. Només una petita secta, la que devora suplements literaris sense que n'importi la llengua, n'havia llegit...\nQui vol ser mestressa de casa?\nNo hi ha cap glamur en el fet de ser mestressa de casa encara que se n'exerceixi en una mansió victoriana a principis de segle XX, enmig del bucòlic paisatge anglès. Això ho sabia prou bé E.M. Delafield,...\nL'Enciclopèdia Catalana de Virginia Woolf\nNo existeixen les casualitats, ens encastem als esdeveniments com l'automòbil que xoca amb determinació contra un mur, a càmera lenta. D'aquesta manera, Marta Pessarrodona, amb l'excusa d'aprendre anglès,...\nAgulles del deu\nTricot és una història d'amistat entre tres amigues teixida amb agulles del deu, que són agulles d'un escriure ràpid i generós. Així elabora el discurs la jove escriptora gallega Ainhoa Rebolledo, que viu a...\nArrecerada en la botànica salvatge de la bona literatura, l'editorial Males Herbes acaba de publicar Pistola, amb música de fons , la primera novel·la de l'escriptor Jonathan Lethem, una de les veus més...\nMisteris de llautó\nL'ou d'or és la nova entrega de les aventures de l'inspector Brunetti, el personatge fetitxe de l'escriptora nord-americana Donna Leon. El lector de novel·la negra col·lecciona aventures de comissaris,...\nA la banda de Canaan és el segon llibre de l'irlandès Sebastian Barry traduït al català. Fa quatre anys, Edicions de 1984 publicava L'escriptura secreta , una de les obres més conegudes de l'escriptor i...\nGuia'ns tu, Valero\nJo només il·lumino la catalana terra , anuncia ufanós Valero Sanmartí al títol del llibre. Un cop empassada la teva proclama, aviso que mai havia pagat tan a gust la factura de la llum. Sigues la meva...\nDe bon inici, el títol No soy Sidney Poitier ens intriga. Un cop el comencem a llegir i descobrim que el nom del protagonista és exactament No soy Sidney seguit del cognom Poitier ens abandonem a la...\nUn recull de contes dominat per la primavera\nNo és un miratge aquest llibre, encara que la prosa de Josep M. Argemí estigui poblada de boirines, lluminària fràgil i blancors sepulcrals. Camina ferma, la seva literatura, dins una enfiladissa de...\nDeu grecs per a una crisi\nSi en l'anterior novel·la de Petros Màrkaris, Amb l'aigua fins al coll ,el comissari Kostas Kharitos es dedicava a descobrir qui decapitava directius d'entitats bancàries a cops d'espasa, a Liquidació...\nEL LLIBRE DE LA SETMANA | 05/01/2013\nRetrat d'una societat esclavitzada, salvatge i ignorant\nL'escriptura no es pot separar de la vida. Per això Toni Morrison es dedica a crear històries "des de la negritud", com diu. L'autora nord-americana escriu a partir dels seus orígens, l'Ohio en l'Amèrica de...\nApocalipsi de trineu\nTothom vol participar de la festa, fins i tot els països rics. Finlàndia s'apunta a l'apocalipsi com aquell que va a Port Aventura, per diversió i a la seva manera. Amb El guaridor , l'escriptor Antti...\nVides de segona mà\nEls llinatges japonesos passen desapercebuts igual que els cotxes en un embús nocturn: Kawakami, Kawabata... Pronunciats en veu alta, recorden el nom d'un joc infantil. L'únic que porta els llums llargs...\nUn escriptor que es mulla\nOblideu-vos, lectors, de la dificultat lògica de pronunciar el nom d'aquest escriptor brasiler perquè és l'únic d'aquest llibre que fa pujada. Els lleopards de Kafka , editada per Raig Verd, és una ...\nMisteri al Bazar Moderno\nAl rètol de fora es llegia Bazar Moderno amb una grafia obliqua dels cinquanta, emmidonada com una camisa acabada de planxar. Un mosaic de rajoletes blaves que només havia vist a la piscina del poble feia...


Mercè Foix rep la Medalla Centenària de Bene... - Govern.cat\nquery_builder 11 abril 2014 09:50\nMercè Foix rep la Medalla Centenària de Benestar Social i Família\nEl director dels Serveis Territorials del Departament a Lleida, Josep M. Forné, li lliurarà la medalla\nEl director dels Serveis Territorials de Benestar Social i Família a Lleida, Josep M. Forné, lliurarà aquest dissabte al migdia la Medalla Centenària del Departament a la senyora Mercè Foix. A l'acte, que se celebrarà a l’església de Belianes, també hi assistiran amics i familiars; així com representants de l’Ajuntament i del Consell Comarcal de l’Urgell.\nMercè Foix i Cendra va néixer el 8 d’abril de 1914 a Belianes. Va passar la infantesa i la joventut en aquest poble, fins que, un cop casada, va anar a viure a Barcelona. Tanmateix mai ha perdut el vincle amb Belianes i sempre que ha tingut l'oportunitat, hi ha passat uns dies. Ella i el seu marit van tenir dues filles i actualment també té tres néts.\n12:30|Medalla Centenària.Església de Belianes|Belianes (Urgell)\nEl director dels Serveis Territorials de Benestar Social i Família a Lleida, Josep M. Forné, lliurarà la Medalla Centenària del Departament a la senyora Mercè Foix.


El matarranya - Esplai Viatges\nEL MATARRANYA: ENTRE EL PATRIMONI MONUMENTAL I L’ESPECTACULAR NATURA EN LA FRONTERA. La comarca aragonesa del Matarranya, al nord-est de la província de Terol és un indret que s’introdueix en els tres regnes l’aragonès, el català i el valencià. És de parla catalana, com indiquen molts dels seus topònims (Vall de Roures, Tastavins, Lledó…). El seu nom li ve del riu Matarranya (o Tastavins), que naix a la valenciana Tinença de Benifassà i creua tota la comarca de sud cap a nord. Posseeix un patrimoni natural de gran valor, que forma part de l’unitat ambiental dels Ports de Tortosa, Ports de Beseit i la Tinença de Benifassà, una zona muntanyosa fronterera molt abrupta amb grans boscos, fauna salvatge i espectaculars paisatges calcaris. Els seus pobles conserven un ric patrimoni històric, amb un interessant urbanisme i nombrosos palaus i castells medievals, com l’imponent conjunt monumental de la capital comarcal, Vall de Roures.\n23 abril.- EL PARRISAL-LES GORGES DEL RIU MATARRANYA\nA les 07:30 hores, eixida de València, des de l’Institut Lluís Vives (vorera carrer de Xàtiva).Ruta fàcil (dificultat baixa) per les impressionants parets de roca d’El Parrisal, seguint el riu per un canó de 2 metres d’ample i seixanta d’altura, amb bells tolls d’aigües clares i color turquesa. Per la vesprada, ens desplaçarem a Vall de Roures i recorrerem el seu destacat patrimoni: pont i portal de les i muralles (s.XIV), Castell i palau (s.XII-XV), església gòtica i ajuntament (s. XVI). Allotjament i sopar a Vall de Roures.\n24 abril ROQUES DELS MASMUT-PENYA-ROIA-VALÈNCIA\nExcursió a l’espectacular paisatge rocós de més de 100 metres d’espessor de les Roques del Masmut, mola calcària rogenca que dona nom a Penya-roja. Dinar i visita a Penya-Roja de Tastavins amb l’Església de Santa Maria (s. XVIII), la mudèjar Mare de Déu de la Font, el Museu dels dinosaures… Tornada a València, per a arribar cap a les 20 hores.\nHotel rural de qualitat a Vall de Roures\nSigues el primer a opinar “El matarranya” Cancel·la les respostes


Carod-Rovira refà ponts amb Israel però descarta obrir-hi una oficina diplomàtica\nEl vicepresident del govern, Josep-Lluís Carod-Rovira, refà ponts amb Israel, on és de visita oficial. Carod-Rovira s'ha entrevistat amb el president hebreu, Shimon Peres, i ha volgut trencar l'estigma amb què va acabar la seva última visita a Israel, marcada per l'afer de la corona d'espines. El número 2 de l'executiu català ha descartat obrir una oficina diplomàtica al país hebreu.\n17/11/2008 - 12.44 Actualitzat 17/11/2008 - 18.53\nEl vicepresident del govern, Josep-Lluís Carod-Rovira, s'ha reunit a Jerusalem amb el president d'Israel, Shimon Peres, a qui ha agraït el suport de Tel Aviv al nomenament de Barcelona com a seu de la Unió pel Mediterrani. Carod-Rovira, a més, ha mostrat l'interès de la Generalitat per aprendre d'Israel en matèries com les noves tecnologies i la gestió de l'aigua. En aquest sentit, ha anunciat que aquesta visita oficial, que té com a objectiu "reforçar els llaços de col·laboració" entre aquest país i Catalunya, segons ha explicat la Generalitat, no serà l'única.\nEl vicepresident ha assegurat que en un futur pròxim una delegació empresarial farà una visita al país hebreu per analitzar els aspectes positius d'una relació econòmica entre tots dos països, especialment en aquests dos sectors capdavanters. Catalunya i Israel, referent mundial en tecnologia i política hidrològica, ja mantenen relacions institucionals per potenciar la col·laboració tecnològica i turística. Tots dos governs van acordar al juliol impulsar la cooperació entre els sectors de l'aigua amb la finalitat d'incrementar l'eficàcia de la gestió d'aquest recurs davant del canvi climàtic.\nEl vicepresident català, que ha elogiat la tenacitat del poble jueu per conservar la seva identitat, ha descartat, d'altra banda, l'obertura d'una oficina diplomàtica a Israel. El viatge de Carod-Rovira a Jerusalem també inclou una reunió amb el viceministre d'Afers Estrangers d'Israel, Majali Whbee, i una visita al Museu d'Història de l'Holocaust de Jerusalem, Yad Vashem, on farà una ofrena floral a les víctimes.\nL'aturada a Jerusalem s'emmarca en el viatge oficial de Carod-Rovira a la capital de Jordània, Amman, on també es reunirà amb el ministre d'Afers Estrangers de Jordània, Salaheddin Al-Bashir, abans de participar en la Mesa de Donants de l'Agència de les Nacions Unides d'Ajuda als Refugiats de Palestina a l'Orient Mitjà (UNRWA), creada per atendre les necessitats bàsiques dels refugiats.\nCarod es reuneix amb Peres


Maria Magdalena, ecce mulier | CalaixWebloc\n← Ja som més a prop…\nXIII Mitja Marató Ciutat de Vilanova i la Geltrú →\nMaria Magdalena, ecce mulier\nPresentació del llibre publicat per Arola Editors, Maria Magdalena, “ecce mulier”. Música, plor i èxtasi en l’adveniment del Barroc.\nEns hem proposat dibuixar el personatge de Maria Magdalena entre el Renaixement i el Barroc a partir de diferents itineraris artístics i del seu periple metamòrfic a traves dels segles. Des de les primeres noticies que van anar configurant la llegenda medieval, hem procurat mostrar i interpretar els rostres de l’eremita il·luminada i evanescent, el de la “Dulcis amica Dei”, el de la Venus Púdica, fins arribar a la Magdalena penedida i extàtica . L’hem contemplat també a partir de la seva capacitat per generar dramatúrgia, des dels drames medievals que van restituir en ella l’antic cicle regeneratiu de la terra, a partir del seu protagonisme en els cicles de Pasqua. Representa, a la manera de les dones místiques del moment, aquest intent d’individualitzar i experimentar des dels sentits les practiques religioses; a la vegada, el seu model de convertida i penitent funciona com una icona, eficaç a tots els programaris cristians d’una època molt marcada pel fonamentalisme. Rica i polièdrica, restitueix en l’imaginari col·lectiu el sentit mes primigeni de l’element sacre, lligat a la transgressió i al cicle de la vida; a la vegada, supera en clau cristiana els seus elements tràgics, amb l’ascensió moral i la vivència del transit. Com correspon a la seva vessant mes barroca, el seu essencial contingut eròtic esdevindrà en art vehicle del plor transformat en espasme extàtic.\nA càrrec de la professora d’Historiografia i d’Història de les Dones a la URV, Dra. Coral Cuadrada; comptarem amb la presència de l’autora, Rosa Tamarit Sumalla. L’acte es clourà amb un breu recital de música vocal del segle XVII, a càrrec de l’autora.\nDates: 11/12/2011 de 19:00 h a 20:30 h\nLloc: Foment Vilanoví – Carrer de Santa Madrona, 1 – VNG\nOrganització: Foment Vilanoví\nBy calaixinformatiu  Posted in agenda\t Etiquetat Dulcis amica Dei, ecce mulier, FOMENT VILANOVÍ, Maria Magdalena


Foto Colectania i la Fundació Suñol inauguran la col·lecció de Martin Z. Margulies | Bonart\n25/10/2016\t21 febrer 2012\nExposicions Barcelona\tFoto Colectania i la Fundació Suñol inauguran la col·lecció de Martin Z. Margulies\nAvui dimarts 21 de febrer la Fundació Foto Colectania i la Fundació Suñol presentaran simultàniament l’exposició L’estatge de l’home. Fotografies de la Col·lecció Martin Z. Margulies, una mostra que reuneix grans noms de la fotografia com Ed Ruscha, Walker Evans, Dorothea Lange, Berenice Abbott o Andreas Gursky, entre uns altres, per debatre entorn de la qüestió de com l’home habita el món amb més de 165 obres de 50 artistes. L’exposició, comisariada per Régis Durand, reuneix una extraordinària selecció d’obres de tots els estils i tècniques per oferir una mirada particular sobre el que significa habitar i construir el món. Aquesta mirada es plasma en els tres àmbits en els quals s’estructura l’exposició. El primer analitza la forma física i espiritual d’habitar el món; el segon, la manera en què l’home s’enfronta a ell; i el tercer, relata com la fotografia mostra el pas del temps. L’últim d’aquests àmbits s’exposarà en la Fundació Suñol, mentre que els altres dos es veuran en la Fundació Foto\nMartin Z. Margulies atresora des de fa més de 30 anys una de les col·leccions d’art més importants del món. Amb especial atenció a les obres dels artistes més reconeguts, la col·lecció inclou obres de moviments tan importants com el Modernisme Europeu, l’Expressionisme Abstracte, el Pop Art, el Minimalisme, l’Art Conceptual, l’Art Povera, el video i la fotografia vintage i contemporània. La col·lecció fotogràfica, inclosa en la llista de les 25 millors del món, té la seva seu des de 1999 en una nau industrial reformada en el districte d’art Wynwood de Miami, The Warehouse, on també desenvolupa una intensa activitat didàctica.\nA la imatge, William Eggleston. Untitled (Blue Car on Suburban Street), Memphis, TN (1970) © Eggleston Artistic Trust, cortesia Cheim & Read, Nova York.


frontera | BonDia Diari digital d'Andorra.\nInici / frontera\nL'ambaixador espanyol a Andorra, Àngel Ros, manté que amb el retorn al confinament comarcal a Catalunya a partir de demà, la interpretació vàlida és la que fa la Generalitat i que per tant, tornari\nLlegir més sobre Ros manté que la mobilitat queda limitada a l'Alt Urgell\nLa carretera d'accés a França.\nDv., 22/01/2021 - 11:45\nFrança exigirà a partir de diumenge a la mitjanit un test PCR negatiu realitzat 72 hores abans d’iniciar el viatge per a la majoria de ciutadans europeus que vulguin entrar al territori francès.\nLlegir més sobre El Govern desconeix com afectarà l’exigència d’una PCR per entrar a França\nEl pas fronterer, aquest matí.\nDj., 07/01/2021 - 13:20\nL'entrada en vigor del confinament municipal a Catalunya s'ha traduït en un descens considerable del volum de vehicles que han circulat durant les primeres hores d'aquest dijous per la frontera que separa l'Alt Urgell i Andorra.\nLlegir més sobre Reducció considerable del trànsit a la frontera, el primer dia de confinament municipal a Catalunya\nVehicles passant el control de la policia a la frontera hispanoandorrana.\nDt., 15/12/2020 - 15:05\nLa Generalitat accepta integrar Andorra a l'Alt Urgell a partir del cap de setmana\nLa Generalitat ha decidit finalment acceptar la proposta d'Andorra d'integrar-se a la comarca de l'Alt Urgell i poder recuperar així la mobiliat sense restriccions amb el territori veí.\nLlegir més sobre La Generalitat accepta integrar Andorra a l'Alt Urgell a partir del cap de setmana\nEl primer ministre francès, Jean Castex, en la roda de premsa celebrada aquest dijous.\nDj., 10/12/2020 - 22:02\nLa mobilitat amb la resta de França es recuperarà el 15 de desembre\nEls desplaçaments entre regions estaran autoritzats a partir del 15 de desembre, i per tant, es recuperarà la mobilitat entre Andorra i tot el territori francès.\nLlegir més sobre La mobilitat amb la resta de França es recuperarà el 15 de desembre\nEl primer cap de setmana de recuperació de la mobilitat amb França deixa pocs visitants i poc negoci a Andorra. Dissabte al matí no hi havia cap turista al Pas de la Casa i a la tarda “algun despistat”, expliquen els comerciants del poble encampadà.\nLlegir més sobre Pas de la Casa: res de caixa però confiança en les pròximes setmanes\nL’arribada de turistes francesos a partir del 15 de desembre és, ara per ara, l’única opció amb què poden confiar els comerciants del país de cara a la campanya de Nadal. Això, sempre que les dades epidemiològiques siguin positives, perquè en cas contrari França no aixecaria el confinament perimetral que de moment té en vigor.\nLlegir més sobre El turistes gals són, per ara, l’única opció per a la campanya de Nadal\nCastex durant l'entrevista d'aquest matí al canal BFMTV.\nDc., 02/12/2020 - 12:00\nFrança segueix ferma en la decisió de no obrir les estacions d’esquí i aquest matí, el primer ministre, Jean Castex, ha concretat una mica més les restriccions que ahir anunciava el president de la\nLlegir més sobre Els francesos que esquiïn a l’estranger hauran de fer una quarantena de 7 dies\nControls a la frontera hispano-andorrana.\nDv., 27/11/2020 - 20:25\nDesprés que el conseller d’Acció Exterior català, Bernat Solé, hagi afirmat que és massa aviat per anunciar cap decisió sobre l’assimilació d’Andorra a l’Alt Urgell a partir del 7 de desembre i que això depèn del fet que Andorra tingui una RO inferior a 0,9, el ministre de Salut, Joan Martínez Benazet, ha assenyalat que és possible estar per sota d’aquesta taxa per la Puríssima.\nLlegir més sobre Catalunya adverteix que és massa aviat per decidir sobre la mobilitat amb Andorra i Benazet diu que és possible complir\nAgents de la policia fan controls als vehicles que creuen la frontera cap a Catalunya.\nDj., 26/11/2020 - 14:19\nEl conseller d'Interior de la Generalitat de Catalunya, Miquel Sàmper, ha confirmat aquest migdia que encara no hi ha una decisió presa sobre la petició d'Andorra perquè es pugui equiparar el Principat a la comarca de l'Alt Urgell i avançar la represa de la mobilitat entre els dos territori el dia 7 de desembre.\nLlegir més sobre Sense decisió sobre l'equiparació d'Andorra a l'Alt Urgell per avançar la mobilitat al dia 7\nDj., 26/11/2020 - 12:44\nEl primer ministre francès, Jean Castex, ha confirmat aquest matí que els desplaçaments dels francesos a l’estranger estaran permesos a partir del 15 de desembre.\nLlegir més sobre França confirma que viatjar a l’estranger serà possible a partir del 15 de desembre


L'informe per valorar la viabilitat de l'empresa elèctrica municipal és positiu | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nL'informe per valorar la viabilitat de l'empresa elèctrica municipal és positiu\nEl govern el porta al ple d'aquest proper divendres\n16 de Febrer de 2021, per Marc Busquets\nRubio i Pellicer han exposat aquest dimarts les conclusions de la memòria encarregada per avaluar la viabilitat de Reus Energia\nEl govern sotmetrà a votació, al ple d'aquest proper divendres, la memòria en què s'apunta a la viabilitat de la creació d'una empresa energètica municipal. L'alcalde, Carles Pellicer, i el regidor de Medi Ambient, Daniel Rubio, n'han explicat els detalls aquest dimarts. Tot plegat, ha apuntat el primer, és un "primer pas" cap a un model "verd" de generació i consum d'electricitat. Reus Energia serà constituïda com a divisió de Reus Serveis Municipals (RSM) amb un cost inicial de 152.000 euros. Tindrà dos treballadors, d'entrada, els perfils tècnics dels quals són per concretar.\nEn la seva intervenció, el batlle Pellicer s'ha referit al "compromís" del govern que encapçala per preservar el medi ambient a través de tres accions, incloses aquestes al Pla d'acció municipal (PAM) per a l'actual mandat. Són l'establiment del Pla Reus energia, l'actualització del Pla d'acció d'energies sostenibles i l'anàlisi de la viabilitat de la creació de Reus Energia. L'alcalde ha volgut recordar que el plenari va autoritzar, el novembre de 2020, l'encàrrec de la memòria per avaluar la constitució de la societat, tot celebrant que el resultat hagi estat favorable.\nEl document confirma, ha subratllat Pellicer, que "anàvem en la bona direcció, perquè el que pretenem amb aquesta empresa és iniciar la transició cap a un model sostenible a través dels recursos locals". "Apostem per tal que Reus creï el seu propi futur energètic", ha conclòs. Per part seva, Rubio ha agraït la "confiança" de Pellicer en el projecte impulsat des de la regidoria de Medi Ambient i ha albirat a l'horitzó "els reptes de futur" de la nova empresa. En aquesta línia, i si bé d'entrada aquesta subministraria energia al consistori i a les societats municipals i als organismes autònoms, el regidor ha exposat que no es descarten "accions més àmplies" sempre i quan la legislació ho permeti i ha apuntat a la possibilitat d'optar a fons europeus. "L'activitat és viable des del punt econòmic", ha assegurat, "i ens permetrà anar més enllà del model de compravenda d'energia".\nL'escenari que contempla el govern és a cinc anys vista, tot plegat per aconseguir la "producció d'energia neta i renovable" per contribuir d'aquesta manera a un "canvi de mentalitat" en el sistema de subministrament i comercialització d'electricitat. "Ens avalen les directives europees i estatals que ens ajuden a crear-la (l'empresa), i d'entrada ens centrarem en la subministració i la comercialització", ha precisat. L'estudi (en base al 2019) encarregat ha revelat, entre altres dades, que el consum d'energia a Reus és de 21.277 megawatt/ hora/ any, a raó d'un preu de 94,02 euros el megawatt/ hora/ any. Amb la nova societat energètica, s'estima que els costos podrien rebaixar-se fins als 82 euros. "Primer hem de buscar un soci o partner per comprar l'energia a un cost més baix", ha explicat el regidor del govern. Set instal·lacions municipals existents permeten la generació de 340 megawatts/ hora/ any, el 2% "del que la ciutat necessita", segons Rubio. "Per tant, necessitem més capacitat de generar energia per a l'autoconsum", ha assenyalat.\nA partir del quart any d'activitat és quan es podran fer altres tasques, com estudis energètics a tercers, estudis per reducció de potencies contractades, d’optimització d’equipament per reduir la despesa elèctrica i auditories energètiques. El primer any de funcionament, l’activitat es preveu deficitària, "ja que no esta encara constituïda com a comercialitzadora i no disposa de cap ingrés", s'ha manifestat del consistori. En els anys successius, però, la memòria assenyala que "es compensa el resultat negatiu i es demostra com a clarament viable".\nEl document recull el treball de la comissió d’estudi integrada per membres de la corporació (el propi Rubio, que n'és el president; i les regidores d’Hisenda, Mariluz Caballero, i d’Urbanisme i Mobilitat, Marina Berasategui) i tècnics municipals; i valida la viabilitat econòmica, social i ambiental d'una empresa energètica municipal "com un instrument que ha d'iniciar la transició cap a un model energètic més sostenible; maximitzar la generació d’energia per mitjà de recursos renovables locals; i reduir tant el consum com els costos de l’energia, amb mesures d’estalvi i fent un ús més intel·ligent dels recursos", segons han explicat fonts municipals.\nCampanya de bones pràctiques mediambientals als edificis municipals\nMartín carrega contra 'Reus horitzó 32': 'Servirà per cobrir l'expedient'\nL'Ajuntament liquida els comptes de 2020 amb un superàvit de 5,5 milions\n3.500 abonats sense llum a Reus durant la nit\nCrida a la ciutadania per contribuir a la construcció del 'Reus del futur'\n1Reclamen l'alliberament d'un reusenc empresonat a Granada per les protestes a favor de Hasel\n2El Mas Carandell impulsa l’autonomia digital per a autònoms i petites empreses amb tallers\n3Vacunen els usuaris i treballadors de l'Associació d'Alzheimer de la covid-19\n4La Fundació Reddis organitza una conferència sobre la covid-19 en l'àmbit educatiu\n5Tarragona i Reus col·laboren en l'ús de dades obertes 'per impulsar la reactivació econòmica i social'


Què hi ha al darrere de la nova imatge de marca – The Burrow\nContinua llegint per conèixer el procés d’actualització de la marca i, el més important, els motius que l’expliquen.\nTaskrabbit va néixer l’any 2008 com a plataforma per solucionar necessitats com ara tasques domèstiques i encàrrecs. Aleshores la rapidesa era el nostre segell —hola, conillet—, però amb els anys Taskrabbit ha anat evolucionant. Avui Taskrabbit és una plataforma que posa en contacte els seus usuaris amb persones expertes i fiables com tu que els ajuden a tirar endavant qualsevol projecte de la llar, quan no tenen el temps o la capacitat necessaris per encarregar-se’n personalment.\nCom a tasker, pots dedicar-te a allò que millor saps fer i muntar el teu negoci. A Taskrabbit tu decideixes la teva agenda, tries les tarifes que vols aplicar i les cobres al 100 %. És el camí ideal per a un estil de vida flexible i econòmicament estable, cosa que no trobaràs en cap altra plataforma.\nAquí a Taskrabbit sempre ens ha guiat l’esperit del veïnat que s’ajuda mútuament, i la nova imatge de marca exemplifica la unió entre les dues bandes del nostre mercat. En el nou logotip, basat en el nom de la marca, escrivim amb minúscula tant la «t» inicial com l’«r» central perquè tingui un aspecte equilibrat i per simbolitzar que les dues bandes del nostre marketplace tenen la mateixa importància. Les dues lletres «a» són diferents perquè així expressem el caràcter únic dels clients i dels taskers; clarament diferents, però igualment importants.\nI què se n’ha fet, del conillet?\nHa estat divertit fer bromes al llarg dels anys amb la part del nostre nom que incloïa el rabbit («conill», en anglès) —et trobarem a faltar, Dia dels Innocents— i sempre formarà part de la història de l’empresa; de fet no hem canviat de nom. Ara bé, ens dediquem a posar en contacte persones, no pas conills.\nEvolucionar i deixar enrere la icona del conillet ens permet centrar-nos en les interaccions humanes i en les persones a les quals estem capacitant. La nova marca posa èmfasi en els taskers que es guanyen la vida a través de la nostra plataforma, així com en els clients que els ajuden a triomfar. Per homenatjar els taskers reals de cada dia, els presentem en els nostres nous anuncis, fugint de les imatges d’arxiu.\nDel conillet veloç a la persona com a prioritat\nActualització dels colors i la lletra\nLa renovada paleta de colors, batejats afectuosament amb noms de plantes domèstiques (monstera, falguera, cortadèria i lliri blanc) evoca el sentiment de satisfacció per la feina ben feta. La lletra, Inter, és summament versàtil, personalitzable, accessible i adaptable a internet.\nQuè és i què no és la nova marca Taskrabbit\nAmb la renovació de Taskrabbit s’ha volgut crear una marca unificada que s’enorgulleixi i respongui qui som: una comunitat de clients i taskers que s’ajuden mútuament. Estem construint una marca que anteposa les persones i se centra en el contacte, la qualitat i la confiança. Partim del nostre esperit fundacional de «veïnat que s’ajuda mútuament» i que ara es reforça perquè el temps i la flexibilitat són més valuosos que mai.\nEl que no ha canviat són els pilars fonamentals de la nostra empresa. La possibilitat que et puguis guanyar la vida amb les categories de tasques que t’agraden i en què tens traça —com ara el muntatge de mobles, trasllats, instal·lacions, reparacions menors, etc.— es manté inalterable. I ens dediquem amb cos i ànima a donar veus perquè aconsegueixis més feina.\nDona un cop d’ull a tot això i familiaritza’t amb la nova imatge de marca (i, ja que ens hi posem, aprofita-ho per actualitzar la teva disponibilitat). Esperem que t’agradi!


El Gremi d'Hoteleria del Maresme situa la ocupació turística al voltant del 67% a la comarca\nDes del Gremi han explicat que les previsions d’ocupació previstes a la comarca per Setmana Santa han canviat radicalment. Tot i que abans preveien fins a un 90%, apunten que la climatologia ha provocat una davallada i situa la ocupació al voltant del 67%. Si es confirmen les previsions, la ocupació hauria vist una forta caiguda, ja que l’any passat es va situar al 93%. Són declaracions del president del Gremi d’Hoteleria del Maresme, Jordi Noguera, a una entrevista a Ràdio Calella TV.\nNosaltres teníem fetes unes previsions fa qüestió de tres setmanes, quinze dies, que apuntaven al voltant del 86% a hotels de 3 estrelles i un 90% de 4. però el fet de la climatologia adversa aquests darrers dies, sobretot aquest darrer cap de setmana, ha fet que aquesta previsió canviés radicalment. Per la informació que jo tinc en aquests moments, estaríem entre un 67-68% a la mitjana general d’ocupació.\nAquestes són dades del Maresme, Noguera ha indicat que a Calella podrien ser encara més baixes a causa del gran nombre d’hotels tancats o que estan de reformes.\nNoguera ha apuntat que també la situació política a Catalunya podria afectar, especialment pels talls de carretera que s’han vist en els últims dies.\nPenso que pot afectar. De quina manera, en quin grau? No ho se, ho haurem de veure. Lògicament, el fet de talls de carretera, una situació política en aquests moments amb una certa anormalitat fa que pugui haver certs clients que potser dubtin de venir a passar uns dies a Catalunya, esperem que tot això mica en mica es vagi normalitzant.\nEl president del Gremi ha exposat que hi ha dos tipus de turisme: l’esportiu i el familiar.\nHi ha dues tipologies actualment: hi ha el turisme esportiu, per les competicions que hi ha aquests dies de Setmana Santa, amb activitats de futbol i altres activitats esportives, grups d’esportistes, i després el turisme familiar, de proximitat, sobretot turisme francès n’hi ha molt, i turisme nacional també sembla que és l’aposta que en aquests moments tenim a la zona.\nEls grans esdeveniments esportius, com La Volta ciclista a Catalunya o la Mitja Marató Costa de Barcelona Maresme també han aportat públic i turisme esportiu.


Cremor d’estómac | Embaràs conscient, Part natural i Suport a la criança\nTeniu cremor d’estómac?\nJo no n’he tingut fins ara, però just entrar al tercer trimestre m’ha començat… i sembla que m’hi hauré d’acostumar perquè resulta que és un problema d’espai. El fetus va creixent i em comprimerix l’estómac!\nHi ha embarassades que la pateixen des del primer mes. La musculatura de l’embarassada tendeix a relaxar-se, en general a causa de la progesterona. El to de l’esfínter esofàgic inferior disminueix i fa que el contingut gàstric, el que has menjat més els sucs gàstrics, pugi per l’esòfag provocant aquella sensació desagradable de cremor, coneguda com a pirosi.\nA vegades, menjant una miqueta passa. De totes maneres recomanen menjar en petites quantitats i diverses vegades al dia. S’han d’evitar aliments grassos, especies i exitants. Hem d’acostumar-nos a seure a la taula amb tranquilitat i mastegar correctament, relaxar-se durant el temps de digestió i reposar amb el cap lleugerament més alt que el cos.\nUn gotet de llet abans d’anar a dormir és molt útil ja que és un aliment que neutralitza l’àcid i no anar a dormir immediatament després d’haver sopat.\nTambé hi ha la possibilitat de parlar amb el ginecòleg i que ens recepti un antiàcid. Tot i així, jo soc partidària (per experiència pròpia), de mirar una miqueta en quin moment ha sorgit la cremor ja que, tot sovint, té a veure amb alguna cosa que ens ha passat durant el dia que no acabem de “païr” i només en reconèixer-la ja ajudem al cos a relaxar-se.


Contra la manada, ‘Revenge’ | Els Bastards | Blog en català de cinema, sèries i tot allò que envolta el món audiovisual\n29 agost, 2018 Comentaris (1) Visualitzacions: 1411 Cinema Jep Soler\nBona pel·lícula de gènere, molt propera al gore, amb grans dosis de sang que farà la delícia dels amants d’aquest líquid roig, relliscós i viscós. Com deia un anònim del segle XX: Una generosa quantitat de sang sempre arregla un guió discret.\nContra la manada, ‘Revenge’\nEstem acostumats que s’estrenen les pel·lícules de terror a les sales comercials tard i malament, a no ser que sigui un film d’una gran productora. Aquest és el cas de Revenge que s’ha estrenat en poques sales després d’un llarg periple per festivals de terror com el de Sitges o el de Molins, i amb moltes còpies per la xarxa que fa que tots els aficionats al gènere ja l’hagin vist de manera pirata. Cal dir, abans de posar-m’hi de ple, que el film no enganya a ningú, allò que la sinopsi ens explica és el que passa i totes les coses que et pots imaginar també hi són. Diria que el punt a favor de Revenge no és l’originalitat, sinó que és l’impacte visual i la diversió. L’argument resumit és el següent: uns amics que es reuneixen per anar a cacera pel desert mexicà, com fan de tant en tant. Un d’ells ha convidat a la seva amant i els amics es posen calents amb ella, violant-la i donant-la per morta en el fons d’un barranc. Ella ressuscita de les cendres i comença una venjança ben sanguinària.\nDebut de la directora francesa Coralie Fargeat que aprofita alguns dels estereotips més habituals en les històries de terror i de violacions per explicar el canvi personal de la Jen (Matilda Anna Ingrid Lutz) després de ser atacada per una manada de tres mascles. Tan bon punt arrenca el film ja ens mostra a la Jen com una Lolita moderna, amb l’estètica provocativa que li pertoca pel paper, baixant d’un helicòpter mentre menja un xupa-xup acompanyada pel seu amant, ric, atractiu i arrogant. La primera nit la dediquen al sexe. El pla d’ella es deixar la casa l’endemà mentre el noi es queda amb els amics de cacera. Uns amics que arriben abans d’hora i la cosa es complica de valent. En la descripció dels personatges masculins està la clau de l’argument. L’amant de la Jen és un cregut egocèntric que no suporta que la gent li porti la contrària ni li digui el què ha de fer, per això no dubte en matar-la quan aquesta li planta cara. L’amic més baixet és un cagat, una persona poruga que no és capaç d’aconseguir res en aquesta vida si ha de plantar cara a una situació complicada, per aquest motiu és capaç de violar una noia indefensa, perquè amb ella s’atreveix. El tercer amic és el típic equidistant que no vol prendre partit de res perquè no sap prendre cap iniciativa, un tipus insegur que necessita veure molt clara una situació per decidir actuar. Aquest són els tres porquets que davant la feblesa aparent d’una noia no tenen cap escrúpol per actuar com una manada devoradora.\nAquest missatge reivindicatiu social sobre la necessitat de canvi en els homes, perquè no veiem a les dones com un objecte d’ús a demanda, també va destinat a les dones, perquè sàpiguen que tenen el poder per provocar el canvi. La Jen provoca aquest canvi de manera fulminant, i aquí arriba el divertiment del film. Hi ha escenes molt destacables, sobretot quan ella es desperta després de curar-se les ferides i encara està sota l’efecte del peiot. El meu moment preferit és quan la Jen prepara una trampa al covard i a aquest se li clava un vidre al peu. Tota la seqüència és una al·legoria a la violació que reben moltíssimes dones al llarg del dia a qualsevol racó del món.\nEn definitiva, bona pel·lícula de gènere, molt propera al gore amb grans dosis de sang que farà la delícia dels amants d’aquest líquid roig, relliscós i viscós. Com deia un anònim del segle XX: Una generosa quantitat de sang sempre arregla un guió discret.\n» Cinema » Contra la manada, ‘Revenge’\nUn comentari a Contra la manada, ‘Revenge’\nVotacions bastardes: les millors pel·lícules del 2018 | Els Bastards | Blog en català de cinema, sèries i tot allò que envolta el món audiovisual ha dit:\n9 gener, 2019 a les 5:30


Harry Potter en català -> Fanfictions -> dead girl in the pool. - three\ndead girl in the pool. - three\nEnviat el dia 26/04/2022 a les 13:14:22\nÚltima modificació 26/04/2022 a les 13:14:22\nEl meu crit es deu haver sentit un quilòmetre a la rodona, tot i que no hi ha ningú per escoltar-me. Si bé abans estava confosa de com havia anat, tot plegat, almenys tenia clar què havia passat, i ja me n’havia fet a la idea. Ara, però, tot ha canviat. La veu interior que em deia que en Colm mai no m’hauria tocat ni un pèl tenia raó, però l’alternativa que he descobert m’ha agafat totalment de sorpresa. En Derek. En Derek està involucrat en el meu assassinat; probablement, a jutjar pel que ha explicat en Colm, és ell mateix, qui em va matar, fent-se passar per ell. No sé quina de les dues opcions m’horroritza més.\nLa visió dels dits d’en Colm a la finestra, intentant tornar a pujar, em dona un segon d’alleujament, i és aquest mateix instant d’estar aturada que en Derek aprofita per llençar-me alguna cosa als peus. Em giro cap a ell, desafiant, decidida a demanar-li explicacions i a exigir-li que pugi en Colm si no vol que l’imputin per dos crims, perquè si es pensa que no el denunciaré per la seva cara bonica s’equivoca de mig a mig, però quan intento avançar com ja he après a fer-ho, em trobo que alguna cosa em manté enrere amb força i em quedo clavada al lloc.\nMiro a terra i hi veig un mirall daurat, sense cap detall que el diferenciï de qualsevol altre, exceptuant el fet que un fil de llum blavosa l’uneix amb els meus peus. Ben aviat m’adono que no només em té quieta al lloc: a més a més, m’estira enrere.\n―Ah, veig que ja te n’has adonat ―fa en Derek, amb un to de veu fred que no li havia sentit abans i apuntant l’objecte dels meus peus amb la vareta―. És un mirall encantat, no n’havies vist mai cap? Els venen principalment a Janus Galloglass, a la Ronda d’Alla, tot i que diverses botigues de la Ronda Golallop sempre en busquen, també. Sembla un mirall normal, però hi viu un fantasma dins. Bé, en aquest, no encara, però és qüestió de temps que trobi un habitant. I saps què és el millor del cas? Que el fantasma no pot parlar ni sortir-ne. Mai.\nEm mira amb un somriure maquiavèl·lic i la desesperació s’apodera de mi. M’adono de cop que si no faig res per evitar-ho, d’aquí uns minuts sent optimista desapareixeré del món sense morir-me del tot i passaré l’eternitat dins d’un mirall. Totalment sola. I probablement, amb mi fora de joc, si en Colm no cau tot sol, en Derek l’acabarà d’ajudar.\nHe de fer alguna cosa per evitar-ho.\n―Què vols, de mi? ―li pregunto―. No ho entenc. Per què ho estàs fent, tot això? Demana’m què vols que faci, i ho faré, però per favor, para!\n―Haver-ho pensat abans! ―crida―. Et penses que volia arribar aquí, jo?\nTé la cara totalment desencaixada, més que quan va rebre el tercer rebuig de l’Escola d’Art, més que quan el seu pare li va dir que no li pensava pagar estudis artístics. Un moviment a la seva esquena em crida l’atenció, i hi miro, alegrant-me de no veure l’expressió desesperada d’en Derek uns segons. Darrere seu, les mans d’en Colm recuperen terreny de mica en mica, gràcies a Merlí. Si no es cansa abans i li puc guanyar temps, potser…\n―Llavors, per què hi has arribat? Què t’he fet, jo?\n―Que què m’has fet? Donar tota la teva nova fortuna a nens que no coneixes de res, això has fet! I tot mentre em tenies a mi a casa, treballant d’una feina que odio per poder-me pagar les classes de pintura i no podent dedicar-hi tot el temps que voldria! Per què et penses que no m’han agafat, aquest any, tampoc, a l’Escola d’Art, si no? Només que hagués tingut més temps lliure…\nSento el que diu, però em sembla que no pugui ser. Tot això és per l’herència? Si semblava la mar de conforme, quan li vaig explicar que volia que els diners fossin pels orfes! A més a més, sap perfectament com va ser la meva infantesa sense pares. Com pot ser que no entengui que necessito ajudar altres nens en situacions semblants o pitjors?\nEl fil que m’uneix amb el mirall em fa una estrebada, i quan miro avall, trobo que els meus peus ja són dins i no es veuen. Se m’acaba el temps.\n―Però si necessitaves diners, no podries haver-ho demanat? A més a més, no guanyes res, traient-me del mapa, perquè ara sí que no podràs agafar res!\n―Oh, però el teu testament no diu pas això, amor. L’he trobat avui, saps? El nou, vull dir, el que vas escriure la setmana passada. Està a punt per portar al notari. No ho sabíem, que l’havies canviat per deixar-m’ho tot a mi. Deixa que t’ho agraeixi, ara podré deixar la feina i tindré una casa per mi sol!\nNo. Ho pot fer, això? Canviar el meu testament, així per la cara? Tindria un cert sentit, llavors, que m’hagi mort, és clar, però… no em podria imaginar una situació més horrible.\nEn Colm rellisca un moment i ofego un crit, però aconsegueix tornar-se a agafar i reenfoco l’atenció a en Derek. Cada vegada està més amunt, cosa que vol dir que jo m’enfonso més i més al mirall. D’aquí poc, no hi haurà marxa enrere. No hi ha temps per demanar més explicacions, ho sé. Tot i això, sí que hi ha una cosa que necessito saber, un detall que no entenc.\n―I en Colm? Per què l’involucres, a ell, que no hi té res a veure? No podies matar-me i ja està?\n―Matar-te on, a casa? I que sospités tothom de mi? Ni de conya ―respon―. La festa em va semblar el millor lloc. I si em veia algú, que el culpessin a ell era una bona solució. Així tenia altres preocupacions, i a més a més, algú li havia de baixar els fums.\n―Fums? En Colm?\nCom més sento, més tinc la sensació que hi ha d’haver una càmera oculta o he d’estar somiant.\n―Sempre creient-se més llest que els altres, i guanyant a escacs sense tenir-ne ni idea, i tu adorant el terra per on camina. T’has parat a pensar mai com em sentia jo?\n―Per què, perquè algú era més llest que tu i no ho podies suportar?\nLa mirada que em deixa anar en aquest moment, idèntica a la que vaig veure als ulls d’en Colm mentre m’apuntava amb la vareta, em fa saber que he anat massa lluny. I el mirall ja m’arriba per la cintura.\n―Derek ―li suplico―. Per favor. Parlem-ne. Prometo que em calmaré. Però treu-me d’aquí.\nEn Derek somriu amb superioritat, mirant cap avall, on el meu cos està mig desaparegut. No deixa d’apuntar al mirall amb la vareta, assegurant-se que res no va malament, que no podré sortir mai d’aquí.\nDe cua d’ull, però, veig que a l’altra punta de l’habitació, un braç d’en Colm arriba a la base de la finestra, i una barreja d’emocions comença a bullir dins meu. Per començar, alleujament, un alleujament enorme, perquè sé que en Colm aconseguirà pujar i, almenys, no tindrà el mateix destí que jo. Alhora, però, desesperació, ja que quan finalment arribi a dalt, jo ja estaré tota enfonsada dins del mirall i no hi haurà res a fer, perquè en Derek no canviarà d’opinió.\nPer mi, tot s’ha acabat.\n―Ho hauries pogut demanar, saps? Si ho haguessis demanat, t’hauria ajudat.\nEl canvi en el meu to fa que en Derek relaxi lleugerament les espatlles i m’analitzi amb una expressió neutra, que no em deixa llegir els seus pensaments. Mentre em miri a mi, no veurà en Colm, que està a punt de pujar. Mentre estigui preocupat pel mirall, li puc donar una oportunitat.\n―Aquest és el tema ―diu fredament, mirant avall cap a la meva cara, que ja és l’única part de mi que es veu, i em ve un calfred a l’espinada que ja fa hores que no tinc i que ara mateix ni tan sols s’aprecia―. No t’ho hauria de demanar.\nLlavors, sé que vaig firmar la meva sentència el mateix dia que vaig fer testament. I tot i que sé com acaben les coses, no em penedeixo d’haver-ho fet. Ara mateix, el que em fa més ràbia, és pensar que els diners no seran pels nens. El màxim que puc esperar és que s’adonin que el testament és fals, i que no en facin cas. Potser, si en Colm aconsegueix escapar-se…\nMiro cap a la finestra, perquè necessito veure’l per última vegada, i just llavors, la seva cara apareix dins del marc, amb les onades de fons. Les nostres mirades es creuen, la meva agraïda de poder-li dir adéu d’alguna manera, i la seva aterrida quan s’adona que, per molt que salti a dins de la biblioteca, no serà a temps de fer res per salvar-me. Intento fer-li saber que no passa res, que no ha estat culpa seva, però de cop, posa una expressió estranya de determinació. L’última cosa que veig abans que el mirall m’engoleixi els ulls i es torni tot negre és com es deixa caure.\nIntento moure’m, fer puntades de peu, per sortir d’aquí, però és inútil. He quedat totalment paralitzada, sense veure, sentir o notar res més que l’aire que entra per la finestra oberta i em toca la part de dalt del cap, l’última que falta per enfonsar-se. La finestra oberta per on en Colm s’ha llançat, i no entenc res. Per què ho ha fet? Ha relliscat? Ha pensat que, si jo moria, ell també volia fer-ho? Suposo que no ho sabré mai. I que d’aquí poc, tindré l’eternitat en solitud per davant, prou temps per fer totes les teories possibles.\nI plorar. Podem plorar, els fantasmes?\nLa meva ment s’està convertint en un lloc molt fosc, com si es replegués sobre mi mateixa, i de cop, no puc controlar els meus pensaments, que brollen de mi qui sap a on com un torrent desbocat. Vull cridar, i donar cops, i trencar alguna cosa, vull notar que em fa mal el coll, o que em costa respirar. El que sigui en lloc d’aquesta buidor, d’aquest dol inacabable per mi, per tot el que he perdut, i per en Colm. Una eternitat em sembla poc temps per plorar-ho tot.\nGairebé no noto els braços que m’agafen per sota les espatlles i m’alcen, i no és fins que la llum de l’exterior m’enlluerna que m’adono que el fil que m’estirava cap avall ha deixat de tenir efecte en mi. Els instints reaccionen abans que jo i em tiro amunt ràpidament, traient el cos de dins d’aquell mirall infernal, i allunyant-me’n tant com sigui possible, cap a l’altra punta de la biblioteca.\nDes d’on veig la forma translúcida d’en Colm, dret al costat del cos inert d’en Derek.\nTantes preguntes, i cap no té resposta.\n―És viu ―m’aclareix en Colm, amb la veu lleugerament enrogallada―. Només té una lleugera hipotèrmia i s’ha desmaiat abans de poder acabar l’encanteri. Sabies que quan els fantasmes travessen els mortals, els baixa la temperatura?\nLa imatge d’en Colm entrant disparat per la finestra i superposant el seu cos al d’en Derek, que es desmaia entre espasmes, s’instal·la al meu cap per no marxar. En Colm, que ara és un fantasma, com jo. Que ha mort, i ha decidit tornar.\n―És l’únic que se m’ha acudit ―fa, com si es disculpés, en certa manera, com si no acabés de fer una cosa encara més gran que salvar-me la vida―. Amb el temps que tenia, no podia fer res més.\nI llavors, m’adono d’una altra cosa. Em poso les mans sota les aixelles, on encara noto el seu contacte de quan m’ha tret del mirall. Contacte. Després d’hores travessant tot allò que he intentat tocar, he après una cosa que no sabia dels fantasmes.\nSense dubtar-ho ni un segon, floto cap a ell, que sembla que encara no sap com mirar-me, que encara no s’ha fet càrrec de la seva situació, que només pensava a salvar-me, i ara segueix preocupat per com estic.\nEl meu millor amic. El meu germà.\n―Gràcies ―li dic, només, i just després, obro els braços i l’abraço.\nLlegit 18 vegades


EDUCACIÓ INFANTIL : 2015\nPublicat per MªÀngels Trimiño a 17:44 1 comentari:\nEducar la mirada forma part de les activitats que sovint proposo als meus petits alumnes, i quan arriba la tardor, treballem els colors propis de l'estació utilitzant el paper de cel.lonafa, juguem a mirar a través dels diferents colors ,com ara el groc, taronja, vermell.\nUna activitat on els nens i nenes experimenten,.\ni un cop hem jugat una estona a mirar a través dels papers, proposem de posar-los enganxats a la finestra i així poder ...\n"mirar de colors".\nPublicat per MªÀngels Trimiño a 19:33 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: activitats de tardor, art, colors de tardor, educacio infantil, espais d'experimentació, P-3, P-4, P-5, paisatges de tardor, recursos experimentació, recursos mates\nSovint un dels recursos que utilitzo per treballar la tardor i a la vegada la lecto-escriptura és la presentació d'un poema relacionat amb l'estació de l'any.\nAquesta vegada he utilitzat un senzill poema que segur totes i tots coneixeu:\nAmb les nenes i nens de P-3 he representat aquest poema mitjançant l'art, i hem comfeccionat un mural artístic on utilitzant la técnica del collage hem enganxat elements relacionats amb la tardor, del nostre racó d'observació. Després hem fet regalims ruixant pintura dels colors típics dels paisatges de l'època. Us deixo una mostra del resultat.\nPublicat per MªÀngels Trimiño a 21:54 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: activitats de tardor, art, colors de tardor, manualitats, P-3, paisatges de tardor, poema de tardor, recursos experimentació, recursos plàstica, recursos tardor, regalims, tardor\nA P-3 começo a treballar el coneixement de les parts del nostre cos , assimilar-les, i a representar-les. Una de les activitats on entren en lloc aquests continguts més concrets en relació al coneixement del nostre cos, és la representació a través del dibuix de la figura humana.\nAquesta vegada he aprofitat la tardor per fer un quadre artístic conjunt en el qual experimentem amb els colors de tardor, utilitzem la tècnica plàstica de l’estampat amb paper de diari, i ens representem a través del dibuix.\nEl resultat de l’activitat l’hem anomenat:\n“Autoretrats de Tardor”\nEl suport de l’obra artística és una peça de cartró de forma rectangular.\nPer pintar-la amb els colors de tardor hem utilitzat pintura de color groc, taronja, vermell, i marró.\nHem fet una bola amb un full de paper de diari, i l’hem utilitzada per fer estampació a sobre del cartró. D’aquesta manera el resultat deixa el fons amb una textura, que ens recorda a les obres de J.Pollock.\nEls nens i nenes s’han dibuixat en una cartolina utilitzant un retolador negre. I el dibuix resultant l’he enganxat a sobre del quadre de tardor, per acabar,els noms de les nenes i els nens els he escrit a sobre d’una de les fulles recollides i portades al racó d'observació.\nEtiquetes de comentaris: activitats de tardor, art, colors de tardor, dibuix, educacio infantil, espais d'experimentació, manualitats, paisatges de tardor, recursos plàstica, recursos tardor, tardor