Mn. Enric Moliné descansa en pau per a la Vida Eterna - Montalegre\nEn el matí del 21 de maig de 2021 es va celebrar a cos present les exèquies de Mn. Enric Moliné Coll, sacerdot numerari de la Prelatura de l’Opus Dei, el qual durant molts anys va desenvolupar el seu ministeri amb ferma dedicació i amor a aquesta Església de Santa Maria de Montalegre. Mn. Moliné va traspassar a la nit del 19 de maig de 2021, envoltat dels seus germans en la vocació.\nVa oficiar el funeral a Montalegre el vicari de la delegació de l’Opus Dei a Catalunya, Mn. Ignacio Font Boix, i concelebraren 11 preveres, entre ells el vicari general del Bisbat de la Seu d’Urgell, Mn. Ignacio Navarri Benet. Mn. Font va fer una homilia de pocs minuts tal com desitjava el difunt, però, a continuació, va fer un parlament en relació a les virtuts i treballs desenvolupats per Mn. Molinéal llarg de la seva vida. El cadafal va estar cobert per l’estola morada i envoltat de 4 canelobres encesos. A l’interior, les restes mortals del sacerdot anaven revestides per l’alba blanca i la casulla morada. Després del funeral, amb el sentiment encongit, però amb el convenciment de que descansa en la pau de Déu, Mn. Enric, com així li deien, va ser traslladat i enterrat en un dels tumults per a numeraris que disposa la Delegació de Catalunya de l’Opus Dei al Cementiri de Montjuïc de Barcelona.\nMn. Moliné va néixer a la Seu d’Urgell (Lleida) a l’any 1933. Va realitzar el servei militar a Cartagena, a la Marina Espanyola. Era doctor en Teologia per la Universitat Lateranense (Roma), amb una tesi sobre Tertulià, i llicenciat en Ciències Químiques i en Filosofia i Lletres per la Universitat de Barcelona. Ordenat sacerdot, va exercir el seu ministeri en diversos llocs, Londres i Oxford entre ells, i com hem dit a Barcelona.\nÉs autor de Los siete Sacramentos (1988), Els últims dos-cents anys del monestir de Gerri (Garsineu, 1998) i de molts altres estudis d’investigació històrica, alguns de notable extensió, apareguts en revistes especialitzades o en les actes de diferents congressos. Ha col·laborat en diverses obres col·lectives com el Diccionari d’història eclesiàstica de Catalunya (1998-2001) i el Episcopologi de l’Església d’Urgell (Societat Cultural Urgel·litana, 2002). També ha publicat diversos fullets de divulgació sobre temes de teologia i d’història. Finalment, i ja va per la seva sisena edició el 2014, Los Padres de la Iglesia, una guia introductòria als Pares de l’Església i els seus escrits, una visió clara del desenvolupament d’aquests autors, testimonis autoritzats de la doctrina i vida cristiana.\nVa participar en nombroses activitats promogudes per l’Associació d’Amics del Camí de Pallerols a Andorra, entitat que li ha dedicat a la web un article, amb nombroses fotos de les processons amb la Mare de Déu del Roser a coll, pels camins que es despleguen en els voltants i en què Mn. Enric va estar present, peregrinant i celebrant la santa missa.\n25 maig, 2021 - Actualitat\t0 comentaris


Casa Ramon Muntaner (Peralada) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLa casa Ramon Muntaner és un edifici del municipi de Peralada (Alt Empordà), inclòs en l'Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.\nCasa Ramon Muntaner\nPl. Gran, 3. Peralada (Alt Empordà)\n42° 18′ 28″ N, 3° 00′ 27″ E / 42.307912°N,3.007581°E / 42.307912; 3.007581Coord.: 42° 18′ 28″ N, 3° 00′ 27″ E / 42.307912°N,3.007581°E / 42.307912; 3.007581\nEdifici cantoner de planta baixa, tres pisos i coberta de teula que està situat a la plaça Gran de Peralada. La façana principal presenta una distribució asimètrica d'obertures, que reflecteix les diverses intervencions experimentades al llarg del temps i que han alterat l'harmonia del conjunt. L'aparell és de carreus regulars disposats en filades horitzontals. Cal destacar el porxo d'accés, amb dos grans arcs apuntats a la banda de la plaça i un tercer al mur lateral esquerre. Al primer pis trobem dos balcons, un dels quals té una finestra coronella original; al segon pis, dues finestres rehabilitades recentment, així com el pis superior, que no pertany a l'època de construcció de la resta de l'edifici.\nTot i que, segons la tradició, l'edifici fou la casa natal de Ramon Muntaner i, per tant, existia ja el segle xiii, les característiques de la construcció en situen l'origen en un moment posterior, entre els segles XIV-XV. L'atribució es fonamenta en un fragment de la Crònica de Ramon Muntaner, on l'autor situa la casa dels seus pares a l'extrem de la plaça major. Tanmateix, és probable que la plaça a què fa referència Ramon Muntaner no correspongui a l'actual, ja que el 1285 la vila de Peralada resultà destruïda en la lluita entre Felip l'Ardit i el rei Pere II el Gran, i la plaça actual es configuraria en el procés de reconstrucció posterior.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Casa Ramon Muntaner\n↑ 1,0 1,1 «Casa Ramon Muntaner». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 25 agost 2014].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Casa_Ramon_Muntaner_(Peralada)&oldid=24632642»\nDarrera modificació: 25 ago 2020 a les 17:58\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 25 ago 2020 a les 17:58.


John Cho veu el futur de la pel·lícula en el càlcul de cerca i coloració - Premis | Abril 2021\nJohn Cho veu el futur de la pel·lícula en 'Buscant' i el seu càlid de colors\nLes exigències tecnològiques del debut en la direcció de Aneesh Chaganty, 'Searching', van ser profundes. Un thriller de pantalla d’ordinador que es desplega en diverses pantalles, passant d’un ordinador portàtil a un portàtil i de nou, la pel·lícula de Chaganty requeria un maneig insensible de la tecnologia i de la forma en què es veu i es mou, però també necessitava un actor capaç d’arrelar la pel·lícula centrada en la família. en emoció i humanitat.\nels sobrants de la temporada 3, episodi 3\nAixò va venir de l'inspirat càsting del sempre confiable John Cho com David Kim, un vidu recent que ha de fer servir tots els seus intel·ligents (i un munt de temps de pantalla literal) per trobar la seva filla adolescent desapareguda Margot. L’actor “Star Trek” i “Columbus” van lliurar, convertint-se en una actuació matisada en un film que podria han estat dominats per assistència en pantalla.\nSi bé una pel·lícula com 'Buscant' podria impressionar a través de l'artesania i la tecnologia que la fa sentir tan contemporània i real - aquesta és la rara pel·lícula centrada en Internet que utilitza aplicacions i llocs web existents, no hi ha estranyes 'Facebook'. - el càsting de Cho va permetre a la característica de Chaganty aprofundir d'una altra manera en les sensibilitats modernes. Cho, un actor coreanoamericà, sempre ha barrejat els seus papers, des dels que s’enfilen en el seu bagatge cultural (des de les pel·lícules “Harold i Kumar” fins al “Better Luck Tomorrow” de Justin Lin) i els que no (com Kogonada “Columbus” i el seu primer treball de suport a la sèrie “American Pie”).\n'Buscant' es trobava en aquesta darrera categorització, una pel·lícula en què la carrera de Cho no es va incloure a la narració i un càlcul desprenent que esperava veure més a Hollywood.\n'Quan es dispara, tot es tracta de' funciona en aquest moment '>\nPer Cho, que fa temps que es va moure entre pel·lícules indie i imatges d’estudi, les expectatives que el temien del paper estaven arrelades a les exigències de fer una pel·lícula que es produís a les pantalles d’ordinador. Per a la majoria de les funcions, el seu David es queda fixat en les pantalles de portàtils de Margot i de Margot, només interactuant ocasionalment amb altres a través de xats, correus electrònics i vídeos 'en directe'. És un treball insular.\nJohn Cho a 'Buscant'\n'El problema era que no tenia cap gent que mirés en la seva majoria, i que era extremadament difícil per a mi sentir que estigués connectat', va dir Cho. 'Crec que confieu en buscar una altra ànima per verificar que esteu connectat amb aquesta persona i feu que l'escena sigui autèntica. ... Em va semblar que hagués de desenvolupar una relació molt més íntima amb el director. Vaig haver de confiar en ell per a la geografia de la pantalla, perquè eren tots els punts argumentals i tot eren tots aquests micro moviments tan importants. Si bé en un plató tradicional, crec que les meves relacions més fortes són amb els actors, mentre que la meva relació més forta va ser amb el director. Només vam haver d’estar molt a prop ”.\nCho està desitjós de desviar els elogis no només a Chaganty, sinó també a la resta de l'equip creatiu que va fer que la seva actuació sembli tan bona dins d'un univers creat i creat molt després que hagués rodat les seves escenes.\nfantasma a la closca johansson\n'Hi ha un món en què tots els gràfics no semblen tan bons', va dir. 'Vaig estar molt contenta quan vaig veure la pel·lícula, estava tan pensat. Vaig quedar tan profundament impressionat amb el temps entrat en aquestes pàgines web i la profunditat de caracterització. Un desplaçament realment a través de Facebook va pensar molt, perquè veuríeu cinc perfils i cada perfil era una fotografia diferent que havien de fer i havien de decidir sobre una postura i gustos i disgustos diferents i tot això. Només té un veritable respecte pels personatges. '\nSi bé les pel·lícules en pantalla d’ordinador encara no han esclatat com a gènere singular, hi ha hagut altres casos d’èxit, com ara la franquícia de terror “Unfriended” i el perfil de thriller “Perfil.” De Timur Bekmambetov i rsquo; sobre la seva dedicació a fer més gran quantitat de pel·lícules en pantalla en els propers anys.) Per a Cho, el recent plantejament d'aquest tipus de pel·lícules ha estat qüestió no només de la captació de la tecnologia, sinó també del públic que entén com pot funcionar com a entreteniment.\nreacció espiga fre\n'No crec que poguéssim fer aquesta pel·lícula ni tan sols cinc anys enrere, perquè hi havia com que el vocabulari col·lectiu del públic no hi fos quan es tractava d'alfabetització informàtica', va dir Cho. 'Ara hi és, però com que tots estem atrapats, heu de ser aguts i heu de ser reals i no podeu fer res de fals. No podeu fer moviments falsos a la zona. ... Em ve de gust avançar, hi haurà tantes pantalles més presentades a pel·lícules. Crec que serà un departament independent. '\nCho també pensa que la marea està girant quan es tracta d’un altre tipus de representació a la pantalla que tan fàcilment s’utilitza “Cerca”. Èxits recents de taquilla com 'Black Panther', 'Get Out', 'Hidden Figures' i 'Wonder Woman' demostren que diverses pel·lícules poden guanyar molts diners, mentre que un estudi del 2017 va triturar els números i va arribar a la mateixa conclusió.\n'Crec que és només l'edat, això és una suposició, però és l'edat de les persones que controlen les tasques de recerca', va dir. 'Crec que amb la fractura de l'economia del negoci cinematogràfic no hi ha realment un incentiu a ser falsos en la representació. Crec que l’incentiu és ser més autèntic, més real i representar amb més precisió el que està passant a la societat. Sóc una classe alcista en el futur d’una manera que ni tan sols feia cinc o deu anys. ”\nAmb més de 20 anys d'experiència en la interpretació, Cho resisteix a la idea que ha estat cada cop més exigent a mesura que la seva estrella ha augmentat. En canvi, ofereix que el seu èxit prové d’alguna cosa més personal, el tipus d’intel·ligència emocional que va fer que el seu treball a “Busqués” fos tan convincent.\n'Em sento com si fos més vell i estigués còmode amb inclinar-me en els meus instints i buscar coses que em parlin a nivell personal', va dir. 'És el que és ara. No es tracta tant de ser alegre com del que em segueix corrents. Sembla fals, però realment no ho és. Intento ser menys estratègic sobre les coses i no plantejar-me la pregunta: 'Què he de fer després?', Però em trobo a la meva pregunta: 'Quina connexió tinc amb aquest material? Com puc contribuir? ''\nVa afegir amb una rialla: 'Estic satisfet de dir que em sento així no pensar en la seva carrera ha donat els seus fruits en el sentit que ha estat bo per a la meva carrera. '\nEl 'cercar' està disponible en format digital, Blu-ray i DVD.


Posidònia i altres herbes: La Nicole, per exemple\nLa Nicole, per exemple\nLa Nicole és una nena de quatre anys que pateix un tipus de leucèmia i a la seva edat ja s'ha sotmès a dues operacions de transplantament de moll de l'òs. Aquestes dues intervencions no han tingut èxit perquè entre la família no hi ha ningú que sigui més del 50% compatible amb ella per poder donar-li teixit sa per al transplantament.\nDavant d'aquesta situació, els oncòlegs han apuntat la possibilitat que els pares tinguin un altre fill genèticament compatible amb la Nicole que li pugui proporcionar cèl·lules mare del cordó umbilical. Aquestes cèl·lules transplantades al moll de l'òs normalitzaran la formació de les cèl·lules sanguínies i la Nicole podrà superar la leucèmia.\nPerò la Nicole no necessita un germà qualsevol, sinó que ha de tenir unes característiques histològiques determinades. Des de 2006 les lleis espanyoles permeten l'aplicació de tècniques de selecció d'embrions amb finalitats terapèutiques, però no és fins a l'octubre de 2008 que es va obtenir el primer "nen-medicament" a Espanya.\nLa qüestió no és mèdica, doncs diversos hospitals espanyols tenen els equips tècnics i humans necessaris per fer aquest tipus d'anàlisis i teràpies de reproducció assistida. Es tracta d'una qüestió legal, ja que la Secretaría de la Comisión Nacional de Reproducción Humana Asistida del Ministerio de Sanidad y Consumo ha de donar el vist-i-plau a tots i cada un dels casos.\nEn el cas de la Nicole, el mes de novembre de 2008 es van començar els tràmits de sol·licitud dels permisos, la documentació completa va arribar al Ministerio de Sanidad y Consumo el mes de gener i no s'ha resolt fins el mes de maig. I a més s'ha resolt de manera negativa: els metges i els pares de la Nicole NO tenen autorització per a fer un nen-medicament per a la Nicole. La recomanació és un tercer transplantament de medul·la òssia d'un altre donant.\nEls pares, i també els metges que atenen la Nicole, creuen que la opció d'un germà "a la carta" és la que resoldrà de manera definitiva la leucèmia de la nena i per això s'han decidit per anar a l'estranger a realitzar aquest tractament de reproducció assistida. Sortosament la Nicole està estable i respon bé a la medicació, de manera que encara pot esperar uns mesos que neixi el seu germà (o germana).\nI jo em pregunto, per què hi ha d'haver un comité d'experts al ministeri de sanitat que dictamini qui pot beneficiar-se d'aquestes teràpies i qui no? Els metges que atenen cada pacient no tenen prou criteri per determinar la conveniència o no d'un tractament? Si a l'estranger no hi han posat pegues, perquè en posen a Madrid? Que entri o no a la seguritat social es pot discutir, però per què negar una teràpia mèdica? I a més, com poden trigar 4 mesos a decidir una cosa de vida o mort? I l'angoixa dels pares de veure que passen els dies i no s'aclareix res? I la Nicole? No hi pensen en la Nicole?\nLa Nicole està malalta i la tecnologia ha de servir per millorar la qualitat de vida de tothom.\nPublicat per Iris Gual a 16:36\nPer fi algu ho explica tal com és.\n15 de maig de 2009, a les 17:20\nGràcies, però només és tal com ho veig jo.\n15 de maig de 2009, a les 19:07\nDoncs jo estic totalment d'acord amb tu, per tant suposo que, tal i com ho veus tu, ho veiem molta més gent. El que passa és que de vegades no hi pensem, no ens posem en aquests temes perquè són llunyans a nosaltres, als nostres problemes immediats i propers.\nJo tampoc ho entenc. Quin és el problema? Per què la resposta ha estat negativa, alguna explicació? Perquè si no llavors es dispara la imaginació i es multipliquen les preguntes. És que han pensat que aquesta família no s'estimarà la criatura nascuda per, entre d'altres coses, salvar la vida de la seva germana? És que tenen por que ara tothom vulgui un fill o una filla "a la carta"?\n16 de maig de 2009, a les 12:19\nNúvols de col·lecció\nPremi pel Centre d'Estudis Sinibald de Mas


Previsions del Consell (11 de desembre) - Consell de Mallorca\nnull Previsions del Consell (11 de desembre)\nPrevisions del Consell (11 de desembre)\n11-12-2019 / 09.00 h\nA les 9.00 hores. El conseller de Turisme i Esports, Andreu Serra, assisteix a la inauguració de la tercera edició de la trobada Mallorca loves MICE. (Palau de Congressos de Palma, c/ Felicià Fuster, 2, Palma).\nA les 09:30 hores. Es celebra el Consell Executiu del Consell de Mallorca. Es permetrà l’enregistrament d’imatges (mut) a l’inici de la reunió. A les 10.15 hores, la presidenta del Consell, Catalina Cladera, juntament amb el conseller de Promoció Econòmica i Desenvolupament Local, Jaume Alzamora, oferirà una roda de premsa sobre el Pla d’Inversions Municipal 2019. (Sala de juntes del Consell, c/ Palau Reial, 1, Palma).\nA les 09:30 hores. La directora insular de Patrimoni, Kika Coll, presideix la Ponència de Patrimoni. (Sala d'actes de la Misericòrdia, damunt la biblioteca de Cultura Artesana, Plaça de l'Hospital, 4, Palma).\nA les 11.30 hores. La consellera de Territori, Maria Antònia Garcías, juntament amb el conseller d’Educació del Govern, Martí March, assisteix a la presentació de l’experiència de l’IES Madina Mayurqa en el programa Aprenentatge Servei de la Serra de Tramuntana. (IES Madina Mayurqa, c/ Miquel Arcas, 4, Palma).\nA les 16:00 hores. La consellera de Presidència, Teresa Suárez, assisteix al sisè Ple del Consell LGTBI. (Aula 10 de l’Escola Balear d’Administracions Públiques (EBAP), c/ Gremi de Corredors, 10, Palma).\nA les 17.00 hores. La vicepresidenta i consellera de Cultura, Patrimoni i Política Lingüística, Bel Busquets, assisteix al Ple del Consell Social de la Llengua Catalana. (Parlament de les Illes Balears, c/ del Conquistador, 11, Palma).


Arran Terres de l'Ebre i del Sénia: de maig 2007\nEs constitueix una plataforma que reclama la derogació de l'ordenança de civisme de Tortosa\nPRESENTACIÓ PLATAFORMA RECUPEREM LO CARRER\nEl PuntNotícies a El Punt, dimecres 23 de maig de 2007\nPublicat per Arran Ebre i Sénia a 5:29\nEtiquetes de comentaris: control social, tortosa\nvolem cartelleres sempre i no només quan ho necessiten els partits polítics\nLa recentment aprovada ordenança del civisme contempla, entre d'altres articles repressius, la possibilitat de multar entitats i organitzacions que, fent ús del seu dret a la llibertat d'expressió, utilitzen la via pública per expressar les seues idees mitjançant pancartes, plafons o enganxines. Ordenança que, pel que es veu, no compleixen els propis partits polítics, que ja ens han tornat a omplir els carrers amb banderoles, cartells, octavetes, pancartes i demés; incomplint a més la llei electoral ja que moltes d'elles van ser penjades abans del dia assenyalat. Mentre els col·lectius socials i entitats culturals de Tortosa podran rebre multes de 1.500 € per penjar cartells fora de les dos cartelleres existents, els partits polítics tenen llocs habilitats per a poder penjar la seua propaganda “cívicament”.\nConsiderem cínic i hipòcrita imposar multes als col·lectius que utilitzen el carrer per a expressar les seues idees, i que només s’habiliten llocs per a penjar cartells cada quatre anys és tota una declaració del que entenen per “llibertat d’expressió, “democràcia” o “participació ciutadana”...\nExigim que les cartelleres electorals siguen fixes i que totes les entitats culturals i socials de la ciutat puguen utilitzar-les per a difondre les seues idees i activitats.\nÉs per això que l’Assemblea de Maulets hem fet una instància a l'Ajuntament de Tortosa demanant la fixació d’estes cartelleres per a la utilització de les diferents entitats, una reivindicació que ja han fet altres col·lectius socials i culturals de la ciutat. També s’han penjat diferents cartells reivindicant la fixació de les cartelleres, així com la hipocresia i el cinisme de la classe política.\nel jovent prenem la paraula,\nrecuperem el carrer!\nPublicat per Arran Ebre i Sénia a 14:29\nvolem cartelleres sempre i no només quan ho necess...


Montbike Trail: d’abril 2011\nEl passat diumenge vaig encetar la meva participació internacional amb el Trail des Citadelles. Podies optar per tres distàncies diferents: 20, 40 i 70 quilòmetres. La meva tria es va decantar per la del mig, sobretot perquè una de les principals característiques d’aquesta prova és l’elevada probabilitat de córrer sota unes condicions climatològiques adverses. De fet, l’any passat va nevar i, en les anteriors edicions, la pluja sempre ha fet acte de presència.\nAquest cop, la sort ens va acompanyar i el diluvi del divendres i el dissabte es va aturar miraculosament, deixant pas a l’obertura de clarianes. Allò que no vam poder estalviar-nos va ser la gran quantitat de fang que transformava en pistes d’esquí algunes parts del recorregut. A l’Ebre, no estem gaire acostumats a transitar per senders de superfície tova. Normalment ens toca fer equilibris i sortejar una gran quantitat de pedres punxoses. Aquest aspecte, juntament amb el paisatge verdós que t’embolcalla en tot moment, em porta a etiquetar aquesta cursa d’excel·lent.\nLavelanet és un municipi petit i molt ben connectat amb la muntanya. Després del tret de sortida, només et cal fer cinc cents metres d’asfalt. És cert que després te’n tornes a trobar, però és molt poc significatiu. Un altre detall que singularitza aquest trail és l’arribada. La gent espera l’aparició dels participants des de la plaça principal, quan aquests inicien el descens d’un corriol amb molta pendent. A la línia de meta només t’espera l’apuntador. Els espectadors xalen més mirant l’estil amb què baixen els corredors. Per quin motiu serà...\nII MARATO DE LA FAGEDA-III PUJADA A PALLEROLS\nHola amics,aquest diumenge ens vam reunir un bon grupet de montbikers per anar a correr i disfrutar la 2ª MARATO DE LA FAGEDA i la 3ª PUJADA A PALLEROLS.Nomes tres valents del club van realitzar la marato Cristian, Narcis i Curto que despres de molt de temps lesionat a tornat a fer una cursa.\nUna marato espectacular amb molt d'ambient sobre tot a pallerols i molt ben organitzda pels seniencs i col-laboradors on els nostres van quedar de la seguent manera:\n22- cristian moraru 4:41:17\n24-narcis querol 4:42:46\n53-joan curto 5:11:27\nA la III pujada a pallerols 10 MONTBIKERS van realitzar aquesta bonica marxa passant per pallerols un indret que molts desconeixient Joan Andreu,Adolfo,Dani,Alex,Antonio,Rolando,Pili,carrete,Neus i Benja que despres els greus problemes que hi ha tingut amb l'espatlla ja torna a ser amb nosaltres , mes fort i animat que mai.\nA la surtida , com sempre en nervis i enganes de començar a correr-trotar , pero aquesta vegada ens u van pendre al trotet fent la xarrada fins sortir del poble , una volta vam agafar la pista lo ritme va ser mes alegre , ja que feia bon correr inclus picant cap amunt.Quan vam començar la sendera ens vam ficar a caminar agafant el maxim d'aire possible fins arrivar dalt.Al meu company de dia i de nit Dani "TORINI" lo que el va animar va ser veure les vaques on va aprofitar per fer un parell de pases a camp obert com a ell l'hi agrada.\nUna volta d'alt vam passar per senders entre pinars fins a pallerols i despres una forta baixada molt tecnica i empinada ens va deixar a les portes de La Senia, uns 2km per asfalt i per fi vam finalitzar la pujada a pallerols amb un molt bon gust de boca.\nEL millor de tot va ser al arrivar , botifarra,salchitxa torradeta de pa ,cerveseta , pizza ,dolç i un molt bon massatge . M'apareix que nomes correm perque sabem lo que ens espera a la meta massa mimos, a per cert despres el trio calavera(DANI,ADOLFO,ALEX) vam aprofitar per fer una jugadeta de les nostres per fotre una mica de follon al club i a la feina jejejjee.\nRes mes nomes en queda dona la enorabona als seniencs per la gran cursa que tenen i la seva amabilitat que ens demostren cada any que anem a visitar-losfins l'any vinent.\nhttp://www.maratolafageda.cat/archivos/absolutes_marxa.pdf (classificacio marxa)\nPD: BARÇA 1 - MADRID 2\nNocturna a la Foradada\nEl divendres, nit de lluna "casi plena", 13 persones ens vam reunir davant dels congelats per a començar a caminar direcció la Foradada.\n7 Montbikers,1 cabestro (acompanyat de la seva cabestra),1 (dels dos bandos) amb Aritz el seu gos d'ulls espectaculars,1 repartidor de Seur i 2 fondistes maratonianes vam començar a pujar per la carretera per agafar la sendera del GR direcció Pla de Galls.\nA la primera pujada "costoseta"una de les maratonianes i jo ens vam quedar ressagades per detràs però no hi ha res que no arregle un possible jabalinet eixerit i ben plantat que estava pasturant pels matorrals...fent augmentar el ritme i així tornant a reunir el grup ja al final de la pujada.\nUna foto descriptiva, era de nit!\nEntre rises, tertulies i reflexions ens anem aproximant al pla de Galls on ens aturem una estona per a debatre si veiem a la gent que estava realitzant en aquell mateix moment la caminata pel Delta...en un principi sí que els vam averiguar, Gasparin ens ajuda a tots a voreu una mica més clar.\nProp ja de la Font d'Amburgà,passem pel cruse del cocó d'en Jordi...allí ens fixem en la sendereta que puja per si veiem llumetes de frontal,5 companys més sortien del cocó...(per horaris de feina no podien realitzar la sortida amb nosaltres des d'Amposta)arribem a la font sense trobar-nos amb ells.\nPrimera parada reglamentària per beure aigua,banyar-se les potetes i donar a conèixer ja les ganes d'arribar a dalt per a poder sopar (la gana mos passava davant)El Cabestro proposta pujar per Mata rodona i així ho fem!!! fila índia i a tornar-hi.\nPer fi a la Foradada!!!!vistes espectaculars...ventet i gelor!\nEnmig de la fosca veiem llumetes que s'aproximen... finalment ens retrobem amb els altres companys!!!(un que altre mig rapitenc)\nMos de bocata, trague't de cerveseta i avellanes (gentilesa de Lluiset).\nGelats de fred però relaxats i ja amb la panxa plena....soroll d'esquella!!!!\ncares atentes...pensant..."i això"?\nPepo i Dani amb ganes d'emprenyar!!!(se les pensen totes també)\nFinalment ja decidim baixar per davant...augmentant el ritmet per entrar en calor, anem durant la baixada tots bastant junts...poques paraules...mirant al terra per a no entrompessar agafem la marxeta i xino xano ens presentem al pla de Galls, despedim allí "al quinteto" que baixen la sendera que fa cap al Cocó i seguim fins arribar als cotxes.\nUna bona nit amb molt bona companyia...pensem en tornar-ho a repetir més endavant\na 9:23 0 comentaris\nSortida Nocturna a la Foradada\nEl proper divendres 15 a les 21h als congelats (dalt del Mas Miralles)\nEs soparà a la foradada.\n*Si algú es vol quedar per a vore la sortida del sol (sac de dormir).\na 10:32 0 comentaris\n8a Marxa La Selva del Camp - Muntanyes de Prades\nAquest 26 de març varem desplaçar-mos Juanjo, Narcís i jo per fer la VIII marxa de la Selva del Camp de 67,5 km, amb ± 4.900 m de desnivell acumulat. Vam sortir de la Selva del Camp a les 7 del matí amb un temps genial i 530 inscrits amb ganes de disfrutar d’aquesta bonica marxa.\nEl recorregut d’aquesta marxa es diferent a la que vam anar fa 15 dies Juanjo i jo la dels Castells de la Segarra, aquesta es molt més variada ja que es van alternant quilòmetres de pista rodejats de bosc amb senderes molt boniques, cosa que es d’agraïr i a part la fa més discreta. A la sortida Juanjo i jo varem anar junts els primers quilòmetres, però als pocs quilometres ja es va veure que alguna cosa no anava bé, Juanjo a les baixades no anava amb fluidessa, ja cap al quilometre 20 hem diu que continués que ell plegava, tenia problemes al genoll.\nJo vaig continuar amb la meva marxa lenta però segura jejeje, gaudint de l’entorn d’aquesta serra de Prades. Durant la marxa vam anar passant per diferents pobles i refugis de muntanya als quals hi havien els controls i avituallaments, tots amb moltíssim menjar i beure. Al cap de 11 hores i 45 minuts vaig arribar a la Selva del Camp cap, una vegada a l’arribada lloc Juanjo en va dir el bon resultat del company Narcís que va quedar en 4ª. posició amb un temps de 7 hores i 53 minuts, felicitats .\na 14:54 0 comentaris


Miquel Iceta (Barcelona, 1960) va començar a militar als 17 anys. Als 24 anys va entrar a l'executiva del PSC. Als 27 anys era regidor de l'Ajuntament de Cornellà. Als 31 anys va ser nomenat director del Departament d’Anàlisi del Gabinet de la Presidència del Govern. Ha estat diputat al Congrés i al Parlament i no va arribar a ser eurodiputat perquè Pere Navarro li va demanar que es quedés a Catalunya per intentar apagar els incendis del partit. Avui lidera el PSC en el seu pitjor moment de la història. És un partit en implosió. Iceta, però, intenta tapar vies d'aigua com pot. Ha donat ordres de mantenir la calma en el caos de crítics que estripen el carnet i d'enquestes electorals a la baixa.\n“No em fa por Podem. El que em sap greu és que puguin aparèixer fenòmens polítics per culpa de la manca de reflexos del Partit Socialista”\nSubscriptor Gabriel Boichat Sancho\t27 de novembre de 2014 - 21:12\nPreguntes valentes a un personatge polític que, si no m’equivoco, no és tant donat a concedir entrevistes com d’altres. Només he trobat a faltar alguna referència directa a les vostres darreres investigacions (La Caixa, Caixa Catalunya) per conèixer la seva opinió sobre aquests casos concrets i el paper de les caixes. En tot cas, gràcies per l’entrevista, Sergi!\nSUPE\t28 de novembre de 2014 - 10:52\nEl PSC , avui es un partit liquid en fase de vaporització.\nEsperem que torni a la fase solida.\nignasi\t28 de novembre de 2014 - 20:24\nTenim problemes de bon començament:\nEls uns no han entès la democràcia i els altres no entenen el Socialisme.\nNo hi ha hagut cap iniciativa pedagogica,servens de la corrupciò i la mentida.


Snowden | La Finestra Digital\nOliver Stone s’ha autoerigit en els darrers temps en el flagelador dels mals i les vergonyes del seu país. Però autoesbombar-se com l’abanderat de la veritat i denunciador màxim de les podridures de governs i poders a l’ombra, és una arma de doble tall. Sobretot si un després no prova en la seva obra que en efecte el seu objectiu era exposar veritats i si l’afany de crítica t’acaba posicionant de forma tendenciosament evident. Això és el que li passa de nou en el seu film sobre una de les figures més controvertides dels nostres temps: Edward Snowden.\nAl 2014 ens arribava “Citizen Four”, documental que acabaria guanyant l’Oscar, en que Laura Poitras plantava davant la càmera Edward Snowden per explicar-nos fins a quin punt tots nosaltres i les nostres comunicacions estem essent espiats, enregistrats i subjectes a ser utilitzats pel govern i les agències d’intel.ligència. Narrat de primera mà per l’ex-analista que va decidir fer-ho públic a risc de posar en perill la vida, la llibertat i el poder tornar mai al seu país, el relat del documental tenía les virtuds del testimoni personal. Al llarg del seu metratge s’oferia dades, opinions, declaracions d’intencions… que a la vegada ens il.lustraven i ens permetien conèixer millor el protagonista dels fets.\nAra, Oliver Stone, ha sentit la necessitat de tornar a explicar la història de manera ficcionada, i en el seu film, aporta poca cosa d’interès que no haguessim après ja a “Citizen Four”. A “Snowden” segueix la trajectòria d’Edward Snowden per l’exèrcit i els seus posteriors treballs com a analista i dissenyador de sistemes en diversos programes pels serveis d’intel.ligència dels Estats Units. Fruit de la seva feina acabarà descobrint com aquestes agències adquireixen sense mesura informació privada dels ciutadans. Finalment, decidirà recollir proves suficients de tot el que passa i oferir-se a explicar-ho a la cineasta Laura Poitras (Melissa Leo) i un grup de periodistes (Zachary Quinto, Joely Richardson…) que s’encarreguin de fer-ho saber a la opinió pública. En tot aquest procés Snowden està acompanyat de la seva nòvia Lindsay Mills (Shailene Woodley), essent la seva relació un dels punts d’especial focus de la pel.lícula.\nAixí enllaça a través de diversos flashback la vida de Snowden amb les reunions en un hotel que es van rodar per a “Citizen Four”. En fer-ho, Stone traeix les propies paraules del personatge que ha escollit per la seva nova història, perquè si una cosa s’ha cansat de dir Snowden és que el focus no ha d’estar en la seva persona sino en els fets que va decidir denunciar i el que impliquen.\nPerò ben subjecte a la seva bandera fins al punt d’haver-se deixat encegar per ella, Stone ha volgut resultar tant crític que ha perdut l’habilitat de criticar. No li endevinem a “Snowden” la ràbia, la curiositat ni les ganes d’analitzar. La pel.lícula esdevé una mena d’història de David contra Goliat, en que només es dóna veu a una part mentre es desdibuixa l’altra. I al final el que ens deixa és un biopic a l’ús, amb alguns tocs de thriller però força descafeinat a estones, que perd l’ocasió de treure suc a les moltes derivades que el tema posa sobre la taula.\nEn tot cas, mereix menció a banda la interpretació de Joseph Gordon-Levitt que fa un meritori aproximament al personatge protagonista, sobretot amb un extraordinari treball vocal que clava la veu, els matissos i com la forma d’expressar-se reflexa la personalitat d’Edward Snowden.\nPerò el seu treball és del poc destacable en aquesta “Snowden”. Un producte tou, mastegadet, que diu voler denunciar un munt de coses però no es permet desviar-se ni per un segon d’una línea argumental plana ni plantejar massa preguntes i que només sembla tenir vocació de reexplicar i rebaixar “Citizen Four” per aquells espectadors (curtets?) als que això de llegir o veure un documental els fa mandra.\nJoely RichardsonJoseph Gordon-LevittMelissa LeoNicolas CageOliver StoneShailene WoodleyZachary Quinto


Grup de Gèneres del Solsonès - Regió7\nTots coneixem grans feministes que han lluitat per aconseguir millorar la vida de les dones. Per fer-la més digna, més paritària. Perquè no hagin de carretejar tots els greuges des d'Eva i la costella, la culpa i l'esca del pecat, passant per casar-les amb energúmens i aconseguir més terres, per morir-se de tants parts..., per convertir-se en víctimes violades la nit de noces, per perdre el seu cognom, per necessitar pseudònims per ser reconegudes, per no tenir vot com si no fossin éssers humans, per ser violades per amos o fills de les cases on servien, per no aconseguir feines sense abusos sexuals, per perdre-les en cas de no accedir-hi, per tenir fills un darrere l'altre... i anar fent llista, fins a arribar a les 49 dones que aquest 2019 ja han estat assassinades per homes.\nEl moviment feminista, fundat el 1848, té com a primera gran dona Simone de Beauvoir. Però al nostre país també tenim bones feministes. Com Isabel de Villena, que va escriure la primera obra feminista en català. O Frederica Montseny, política anarquista i feminista que fou la primera dona ministra d'Espanya. O Dolors Monserdà, escriptora feminista i primera dona a presidir els Jocs Florals. O Francesca Bonnemaison, promotora de l'educació popular femenina. O Maria Aurèlia Capmany, escriptora que inicià el feminisme antifranquista. O...\nA Solsona, la causa feminista també té les seves defensores en el col·lectiu Grup de Gèneres del Solsonès. I cal lloar-les, aquestes dones, perquè, de mica en mica, van omplint la pica. Tanmateix, el col·lectiu no és exclusivament femení.\nTots plegats, encara que les dones s'hi esgarrinxen més la pell, lluiten per aconseguir un món on les diferències per qüestió de gènere no suposin discriminació. Elles han decidit unir les seves forces per reflexionar, debatre i mobilitzar-se per defensar i millorar les injustícies que les dones pateixen per l'atzarosa circumstància d'haver nascut dones.\nEl seu objectiu és combatre l'estructura heteropatriarcal que la societat actual encara arrossega feixugament. I ho fan treballant en dos eixos fonamentals: la cultura i l'educació. A Solsona, tothom coneix el cicle: Cultura amb nom de dona. Quin encert, aquest punt de vista. Fa dos anys que ens proposen activitats i tallers per advertir-nos que la lluita encara és insuficient. Que cal adonar-se que la societat que ens envolta encara és predominantment masclista. Dominada per figures masculines, on caben actituds que intenten domesticar dones, fer-les vulnerables, encasellar-les i silenciar-les. I aquestes actituds són les que afavoreixen altres formes de violència masclista.\nI és que caldria prendre per model aquest Grup de Gèneres del Solsonès. A tots els ajuntaments! Almenys, fins que la paraula feminisme perdi la seva virulència.


Nossítel-1 - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Nositel-1)\nL'N1 o N-1 (Nossítel-1, Transport-1) fou el coet dissenyat per la Unió Soviètica per posar un home a la superfície lunar durant la cursa espacial amb els Estats Units als anys 60. El coet fou dissenyat per l'oficina de disseny de Serguei Koroliov, l'OKB-1 (actualment la companyia RKK Enérguia). El mateix Koroliov dirigí el seu disseny fins a la seva mort el 1966. Posteriorment, Vassili Mixin prendria el relleu de l'enginyer en cap i acabaria la construcció d'aquest coet gegant, equivalent al Saturn V de la NASA. El programa fou cancel·lat el 1974 després de quatre llançaments fallits entre el 1969 i el 1972, i després d'haver posat els estatunidencs dotze homes a la superfície lunar amb el programa Apollo. L'URSS mantingué en secret l'existència d'aquest coet i del programa lunar N1/L3 fins a la seva desaparició el 1991.\nFinalment es trobava el vehicle Soiuz, de 9,5 metres de longitud denominat mòdul lunar orbital el (Lunova Orbitalny Korably), similar al CSM estatunidenc que romandria en òrbita al voltant de la Lluna, mentre s'efectuava l'allunatge del mòdul L.K. amb dos cosmonautes a bord. La Soiuz posseïa tres mòduls diferents: un de propulsió per maniobrar i iniciar la tornada a la Terra, una càpsula de descens en la qual els dos cosmonautes passarien la majoria del temps i un mòdul de servei esfèric situat a la part superior de la nau. Els llançaments que s'efectuaren amb maquetes de les naus que serien emprades en el viatge lunar foren tots un gran fracàs, cosa que unit als innumerables canvis que s'anaven efectuant en el seu disseny, feren que el programa s'allargués sent superat pels estatunidencs amb els vols de l'Apollo.\nEl desenvolupament de l'N-1 s'enfrontava a nombrosos problemes. El principal tenia a veure amb els motors: Koroliov prefería l'ús de combustibles criogènics, a causa del seu major rendiment. En canvi, el principal dissenyador de motors de coet soviètic Valentín Gluixkó preferia combustibles hipergòlics, amb menys rendiment i de caràcter perillós, però que podien ser emmagatzemats durant un temps indefinit i a més requerien motors més senzills. Gluixkó preferia a més aquest tipus de combustibles amb vistes al disseny de míssils balístics, car en aquest cas eren preferibles. El conflicte entre ambdós homes impedí que Koroliov s'aprofités de l'àmplia experiència de l'oficina de Gluixkó. Com a resultat, Koroliov es veié obligat a encarregar el disseny dels motors a l'oficina de Nikolai D. Kuznetsov (no s'ha de confondre amb l'Almirall Nikolai G. Kuznetsov), únicament amb experiència en motors a reacció per l'aviació.\nEl 1962, quan es comprovà que el programa Apollo seguia endavant i rebia grans fons, les autoritats soviètiques encara no havien decidit quina oficina o oficines s'encarregarien de cada projecte. Encara aleshores les autoritats prengueren en consideració el projecte de coet gegant R-56 de Mikhaïl Yangel com possible alternativa a l'N-1, tot i que acabaria sent desestimat.\nRocket and Space Corporation Energia, diversos (Rocket and Space Corporation Energia, 2001)\nGlosario selenográfico, José Carlos Violat Bordonau. Espanya, 2006).\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Nossítel-1\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Nossítel-1&oldid=17001010»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 maig 2016 a les 14:42.


El BAXI Manresa supera els problemes físics i el Casademont Saragossa (92-82) | NacióManresa\nper Xavier Sucarrats , Manresa, 15 d'abril de 2021 a les 23:04 |\nRafa Martínez ha sumat deu punts en la victòria del BAXI Manresa | J. Alberch\nVictòria d'un BAXI Manresa que no arribava a la cita davant el Casademont Saragossa en les millors condicions. Frankie Ferrari, Scott Eatherton, Seth Hinrichs, Makay Mason, Rafa Martínez, Yankuba Sima… Tots han estat a un bon nivell per doblegar un rival que no ha posat gens fàcil. I menció especial per a Juan Pablo Vaulet. L'argentí ha jugat tres dies després de trencar-se la mandíbula i només un de ser operat. L'aler lluïa una vistosa màscara creada especialment per a l'ocasió.\nPedro Martínez ha revolucionat el cinc inicial del BAXI Manresa i hi ha inclòs Dani Garcia, Rafa Martínez, Juan Pablo Vailet, Seth Hinrichs i Yankuba Sima. Sergio Hernández, tècnic visitant, ha escollit de partida Rodrigo San Miguel, Dylan Ennis, Robin Berzing, Elias Harris i Jacob Willey. Després d'un doble intercanvi entre Sima els bagencs han pres la iniciativa gràcies a un triple de Rafa Martínez. Vaulet no s'arrugava malgrat els seus problemes físics i també anotava servint-se dels seus inacabables braços (9-4, minut 4). Els visitants s'encomanaven al joc exterior per no desenganxar-se del partit. No només no s'han desenganxat sinó que han aconseguit capgirar el marcador aprofitant també que el BAXI Manresa no tenia idees en atac. Un parcial de 0-9 deixava els aragonesos amb avantatge al final del primer quart (15-21).\nL'equip bagenc ha aprofitat el desencert visitant per igualar, primer, i comandar novament el partit, després. Makay Mason i Scott Eatherton s'han combinat per aconseguir un parcial d'11-0 per al BAXI Manresa. El Casademont Saragossa ha estat sis minuts en sumar els seus primers punts al segon quart (26-21, minut 16). Quan Mason ha marxat a la banqueta, dos catalans com Rafa Martínez i Yankuba Sima han agafat el relleu anotador. El de Santpedor ha tingut un dels dies més fluids de cara a cistella de tota la temporada mentre que el gironí ha aprofitat la seva envergadura per fer-se fort sota el cèrcol visitant. El conjunt dirigit per Pedro Martínez dominava al descans (36-30).\nDos jugadors que no havien sumat cap punt, Ferrari i Hinrichs, han anotat per fer una nova estirada al marcador. Un parcial de 6-0 posava el BAXI Manresa per primer cop amb més de deu punts al seu favor (42-30, minut 22). L'avantatge s'ha estabilitzat a l'entorn dels deu punts fins que una tècnica a la banqueta manresana i una personal de Vaulet quan els visitants ja havien anotat han reduït les distàncies (47-42, minut 26). Novament Hinrichs i Ferrari han assumit pes en atac. A cap dels dos els ha tremolat el pols. En poques jugades, els bagencs han passat de veure com el seu rival s'hi acostava a gaudir d'una nova màxima renda (62-48, minut 28). Però una poderosa esmaixada de Rasheed Sulaimon, una falta antiesportiva comesa per Mason, una nova cistella de Sulaimon i una contra culminada per Barreriro impedien que l'equip local trenqués el partit. Rafa Martínez s'ha mostrat segur des del tir lliure per trencar un parcial de 0-10 (64-58, minut 30).\nFerrari i Eatherton volien decidir a favor del seu equip. El partit estava ben encarat per als interessos manresans. Però no valia refiar-se. Els records d'Andorra i Obradoiro són encara massa recents i han semblat sobrevolar el Nou Congost quan Dani Garcia ha comès una personal antiesportiva. Pedro Martínez ha fet tornar a Ferrari i Eatherton a la pista. El pivot ha aparegut quan el seu equip més el necessitava aportant rebots i punts al moment més calent de la nit. Mason i Hinrichs, aquest darrer amb un valuós tap, també aportaven (80-72, minut 38). Ennis exercia de bastió de resistència dels aragonesos. Insuficient perquè la victòria s'escapés de Manresa tot i el coratge visitant fins al darrer alè. . Un cop de dius de Jou ha dictat la sentència definitiva. Les personals a la desesperada del conjunt foraster no han canviat el signe del partit,\nIncidències Carlos Peruga, Raúl Zamorano i Jacobo Rial Barreiro han xiulat el partit. No hi ha hagut cap jugador eliminat. Abans de començar el partit s'ha guardat un minut de silenci en memòria de l'expresident de la Federació Catalana de Bàsquet Enric Piquet i l'exjugador del Bàsquet Manresa Miguel López Abril


Estableixen dos mesos de veda per a la sèpia a les badies de Pals i Roses - Diari de Girona\nEstableixen dos mesos de veda per a la sèpia a les badies de Pals i Roses\nL'objectiu és aconseguir una pesca sostenible i la cooperació entre els sectors implicats El pla defineix limitacions en l'àmbit de les captures, permisos o les arts de pesca El límit per embarcació i dia serà de 15 exemplars\ncarme vilà 07.10.2020 | 23:59\nLa Generalitat establirà una veda anual per a la pesca de sèpia a les badies de Pals i Roses. La veda afectarà tant el sector professional com el recreatiu. El govern ha donat llum verda al Pla de gestió que té com a objectiu assolir una pesca sostenible. El pla defineix limitacions tant en l'àmbit de captura com en les permisos o arts de pesca.\nÉs una de les mesures que s'han acordat en el Comitè de Cogestió de la Sèpia amb el consens dels sectors que hi estan implicats per tal de preservar el recurs.\nUna altra de les mesures és definir amb quins arts i ormeigs s'autoritza la captura. Per a la pesca professional es podrà pescar amb nanses i el tresmall. En el cas de la pesca recreativa, amb la potera.\nPer a la pesca recreativa s'estableix una limitació en el nombre de sèpies per embarcació i dia d'acord amb les condicions següents: en el cas d'anar embarcat un únic titular de llicència de pesca recreativa, el límit d'unitats de sèpia per embarcació i dia serà de 15, i, en el cas d'anar embarcats dos o més titulars de llicència de pesca recreativa, o en el cas de llicència de pesca recreativa col·lectiva, el límit d'unitats de sèpia per embarcació i dia serà de 25.\nLa pesca professional de la sèpia ( Sepia officinalis) d'arts menors i arts fixos a les confraries de l'Escala, l'Estartit i Roses té una gran importància social i econòmica a la zona. A banda del sector professional també hi ha activitat de pesca recreativa. El pla té en compte els dos sectors.\nEl sector pesquer ha estat qui ha sol·licitat que es reguli l'activitat per tal de preservar el recurs entre el cap de Begur i l'illa de Maça d'Or. La petició va portar a la constitució del Comitè de Gestió de la Sèpia a les badies de Pals i Roses per tal de redactar el Pla de gestió i elaborar un programa socioeconòmic.\nEl Comitè està integrat tant pel sector pesquer professional, el sector pesquer recreatiu , el sector científic (format per investigadors de l'ICM-CSIC i de la UAB), la Federació Territorial de Girona, les entitats socials (Low Impact Fisheries of Europe (LIFE) i Salvem l'Empordà) i l'Administració autonòmica (Direcció General de Pesca i Afers Marítims (DGPAM)).\nUn pla amb mesures\nDes del Comitè s'havia de redactar i aprovar el Pla de gestió, que ha de vertebrar les mesures que regulen el recurs pesquer alhora que estableix un programa de gestió bioeconòmica que revaloritzi el producte pesquer. En aquest sentit, el Pla inclou com a punts forts: la incorporació del model de cogestió a l'activitat dirigida a la pesca de la sèpia amb arts fixos (xarxes sepieres i nanses), la inclusió de l'activitat de pesca recreativa en un marc d'explotació comú, la territorialització de l'activitat mitjançant la participació del sector i la millora de la comercialització mitjançant l'aplicació d'un programa socioeconòmic.


Benvolguts amics d’Anela, avui volem parlar-vos dels nostres camps! El nostre producte està elaborat amb fruita de collita pròpia de camps propis de pomes i peres. Els camps dedicats a les pomes...\nDavant la situació excepcional provocada pel Covid-19 i seguint les indicacions de les autoritats, us volem informar que des d’Anela Fruits hem aplicat les mesures preventives oportunes per a...\nSense cap mena de dubte, una de les fruites per excel·lència d’Anela és la pera, cultivada en els nostres camps a les comarques gironines. Amb aquesta fruita de collita pròpia elaborem els nostres...\nLa majoria de les persones que practiquen esport són conscients de la importància que té tenir una bona alimentació, equilibrada i variada, per poder rendir al màxim durant les seves activitats i...\nÉs l'època més bonica de l'any: temps per estar amb la família i els amics més propers per gaudir i compartir els millors moments. Tot l’equip d’Anela Fruits volem desitjar-vos molt bones...


Publicat per Ferran Porta a les 20:09\nles dones savies també recorren el seu propi camí... però ens parem a totes les sabateries! ;-)\n15 de maig 2007, 8:23:00\nSegur que en cada descans que faces per refer forces i continuar la remuntada, te n'adonaràs del que has aprés per fer d'altra manera, si pot ser, el següent tram. O pot ser no...\n15 de maig 2007, 16:39:00\nHehe, Matty, ho sé, prou que ho sé... La de sabateries que m'he hagut de recórrer, fent camí conjuntament amb alguna amiga! :)\nÉs cert, Josep, estic d'acord amb el que dius. Em sembla que necessito un d'aquests descansos amb urgència (en parlàvem fa uns dies, de les escapades, recordes? Doncs ja me'n cal una altra! :) Gràcies!\n15 de maig 2007, 17:11:00


Alboraia crearà el Consell Municipal de Turisme\nEl nou òrgan participatiu millorarà la qualitat dels serveis i productes i incidirà en la professionalització del sector, entre altres funcions\nAlboraia comptarà pròximament amb un Consell Municipal de Turisme, una eina de participació ciutadana que busca la col·laboració de tots els agents socials de la localitat. Així ho ha aprovat el Ple Municipal en l’última sessió ordinària celebrada amb els vots a favor de tots els grups polítics amb representació en el citat òrgan.\nL’objectiu de l’Ajuntament és potenciar el marc col·laboratiu amb totes les persones implicades en aquest sector tan important per al municipi, un esforç conjunt en el qual ja s’ha estat treballant en el desenvolupament del Pla Estratègic de Turisme i el Pla Director de Turisme Intel·ligent, per exemple. Tot això orientat a la millora de la qualitat dels serveis i productes, la professionalització del sector, la promoció del destí i la creació de producte experiencial.\nEl nou òrgan participatiu estarà liderat per l’alcalde, Miguel Chavarría, la regidora de Turisme, Raquel Casares, un representant de cada grup polític del Ple Municipal i tots els agents socials del municipi: representants d’activitats esportives, agro-turístiques i culturals, d’allotjaments turístics, agències de viatges, restauració i gastronomia i serveis de transport. També formaran part membres del Gremi d’Orxaters, de l’Associació de Comerciants, Empresaris i Professionals d’Alboraia i la de La Patacona, del Mercat Municipal, de la Junta Local de Germandats i Corporacions de Setmana Santa, de la Junta Local Fallera, del Consell Agrari Municipal i les associacions de veïns.\nEntre les seues funcions, destaquen l’assessorament sobre les iniciatives, les polítiques i les línies estratègiques de l’acció municipal en l’àmbit de turisme, la proposta de mesures d’actuació referides al turisme, la participació en el desenvolupament i seguiment dels plans de gestió turística (Pla Estratègic de Turisme, Pla de Destinació Turística Intel·ligent i el Pla Operatiu de Màrqueting) i la col·laboració amb altres entitats públiques o privades en l’àmbit nacional i internacional.\nLa creació del Consell Municipal de Turisme suposa un nou avanç en la concepció d’Alboraia com a municipi turístic, assentat en la sostenibilitat, la intel·ligència en els sistemes de coneixement i gestió, l’hospitalitat, el codi ètic, la valorització del territori i el paisatge, la rellevància de la cultura, els senyals d’identitat i tradició local i la cooperació i participació de les entitats i organitzacions locals.\nEn definitiva, es pretén potenciar la línia de treball de la regidoria de Turisme, a més d’integrar a la localitat en el compliment del Decret 5/2020 del 10 de gener del Consell de regulació de l’estatut del municipi turístic de la Comunitat Valenciana.\nPrevAnteriorPaiporta elimina un punt negre de circulació amb la inauguració d’una nova rotonda\nSegüentL’Ajuntament de Catarroja intervindrà en el dragatge de 18.000 m³ del canal del PortNext


El Futsal es juga la 3a plaça davant la seva afició | Mataró Audiovisual\nEl Futsal es juga la 3a plaça davant la seva afició\nRedacció dv., 10/05/2019 - 13:03\nDesprés de dues victòries a domicili, el Futsal Aliança Mataró torna a jugar davant la seva afició. Ho farà dissabte a les 8 del vespre. El rival a batre serà l'Escola Pia Sabadell, que ara mateix és quart i només un punt per sota els mataronins. L'equip arriba en un bon estat de forma després de vèncer al Cover Premià a la Copa Catalunya i a L'Hospitalet a la lliga.\nA banda de l'esperit competitiu, l'equip sempre ha estat capaç de fer pinya. El grup s'ha unit en els moments delicats i ara es troben en una situació que tots haguessin firmat des d'un principi.\nEl partit contra els sabadellencs serà clau per assolir l'objectiu de l'equip, el de classificar-se per la Copa del Rei. Amb una victòria aconseguirien virtualment la tercera posició a falta de dos encontres per disputar. És per això que l'entrenador del Futsal demana que el Teresa Maria Roca estigui ple per animar la plantilla.\nCal destacar que els vermells es mantenen vius a la Copa i es troben a només una victòria de jugar la Final Four. La temporada, doncs, està sent bona i competiran fins el final per acabar de rematar-la.\nDissabte congestionat de partits a la capital del Maresme\nEl Futsal Aliança Mataró trenca la ratxa de 10 victòries consecutives


Les primàries tornen a dividir el PSOE sobre l'elecció del secretari general\nIntel·lectuals i càrrecs públics firmen un manifest demanant aquest sistema\nEl debat primàries sí, primàries no torna a dividir les files socialistes, després que un grup d'intel·lectuals i càrrecs públics del partit, en la seva majoria antics col·laboradors que donaren suport en les eleccions primàries del 1998 a Josep Borrell, hagin firmat un manifest en el qual reclamen el sistema de primàries per designar el secretari general i primers candidats.\nAquesta no és, això no obstant, la posició que defensa la Comissió Política i el sector «oficialista», que descarten aquest mètode per a l'elecció de l'aspirant a la Secretaria General i opten per ajornar aquest debat al congrés federal del mes de juliol. De fet, la diputada Amparo Rubiales assegurà ahir que amb les primàries el PSOE corre el risc de tornar a equivocar-se, com succeí amb la bicefàlia de Borrell i Almunia.\nEl sistema d'eleccions primàries està obrint l'escletxa política entre els dirigents del PSOE. Si el president de la gestora socialista, Manuel Chaves, plantejà aquest sistema com una de les «possibilitats» per elegir el cartell electoral del 2004 "i no per al secretari general que el congrés elegirà al juliol", els anomenats «borrellistes» van més enllà i advoquen per estendre aquest sistema a l'elecció del secretari general del partit.\nEn aquesta línia, un grup de destacats militants i càrrecs públics socialistes, afins a aquest corrent, han llançat un manifest a internet demanant que es generalitzin les eleccions primàries, a fi que el secretari general, els secretaris regionals i provincials, l'aspirant a la Presidència del Govern i els candidats al Congrés i al Senat siguin elegits per aquest sistema.


El CaixaForum Barcelona ha revelat la programació de les nits d'agost, del 14 al 21, amb protagonistes com la cantant escocesa Lori Watson sobre l'escenari, ha informat el centre cultural en un comunicat aquest dimecres.\nEl CaixaForum es rendeix davant el "plaer" de la pintura expandida en una exposició\nEl CaixaForum exposa més de 200 objectes luxosos de l'antiguitat\nAmb la participació de la millor cantant escocesa de Scots Trad Awards 2017, Watson oferirà un ambient folklòric per a "connectar amb el passat cultural i musical i el moment" gràcies a la seva influència pels circuits del folk, les músiques del món i la música celta a Europa, Estats Units i Canadà.\nEl quintet Ràdio Babel Marseille oferirà un viatge entre la poesia i el cant a través de la polifonia de veus i llengües que ofereix la banda, per mitjà del francès, l'àrab, el suahili, el castellà, el crioulo i l'occità.\nLa formació de jazz December Quintet, que va sonoritzar el film 'Rostre pàl·lid' del director de cinema mut Buster Keaton, recuperarà amb el seu espectacle la relació de la música en directe amb la producció cinematogràfica.\nAmb CaixaForum l'entitat financera vol atorgar als músics i grups locals l'oportunitat de tocar en un centre cultural de petit format, i on aquest any la convocatòria ha rebut 600 propostes que van des del jazz i la música clàssica a l'indie i la cançó d'autor.


Fa uns dies el programa "La Jornada" de Catalunya Ràdio va avançar la possibilitat de la disputa d'un partit entre les seleccions de bàsquet de Catalunya i Lituània. Ara, ja es pot anunciar oficialment: el dilluns dia 21 de juny, partit internacional de la selecció catalana de bàsquet al Palau Blaugrana. A l'equip masculí, entrenat per Nino Buscató i que no comptarà ni amb Gasol ni amb Raül López, i hem d'afegir la selecció femenina entrenada per Ramon Jordana.\n11/06/2004 - 00.00 Actualitzat 11/06/2004 - 10.28\nLituània, l'actual campiona d'Europa es presentarà a Catalunya amb un equip molt semblant al que es va proclamar campió. Tot i que no s'han dit noms, fins dilluns no es faran públiques les convocatòries, el president de la Federació Catalana de Bàsquet, Enric Piquet, ha dit que han fet el possible per formar dues seleccions de gran nivell. L'única pega per a l'equip que entrenarà Nino Buscató és que no participaran en el partit ni Pau Gasol ni Raül López. Gasol segueix un pla de rehabilitació per millorar de les molèsties físiques amb què va acabar la temporada, i Raül ja va dir que no aniria a la selecció espanyola per no forçar el seu genoll. Però no només la selecció catalana masculina jugarà el dia 21, la femenina també s'enfrontarà a Lituània. En aquest cas, no hi ha baixes, a priori, confirmades, i l'equip de Ramon Jordana es presentarà amb les millors jugadores: Núria Martínez, Laia Palau, Betty Cebrian... Aquest dilluns es donaran les instruccions per poder aconseguir entrades per a aquests dos partits.


Què fer aquest estiu a Barcelona - Fundació Pere Tarrés\nQuè fer aquest estiu a Barcelona?\nJa tens els teus plans preparats per passar aquest nou estiu a Barcelona? Ja has trobat un hostal a la ciutat en el que gaudir de tot el seu encant? Potser, al contrari, no has tingut temps de planificar-ho encara. O potser vinguis de visita al llarg dels mesos més calurosos de l'any. En qualsevol cas, hem volgut preparar unes quantes idees que podrien ajudar-te a organitzar uns dies de descans i oci.\nLes nits de somni a l'estiu\nLes nits d'estiu a Barcelona poden ser especialment màgiques. La combinació de temperatura perfecta i la brisa marina, sumat a l'ambient nocturn de la ciutat crea una atmosfera única. Aprofitant aquest moment pot ser que vulguis gaudir d'una visita nocturna a la Pedrera amb el tour “La Pedrera Night Experience”. En la qual podràs gaudir d'una manera única els diferents espais de la Pedrera com els patis de Passeig de Gràcia i Provença, l'Espai Gaudí (a les golfes) i el terrat. Finalitzant amb una exposició audiovisual màgica a la terrassa d'un dels edificis més famosos de la ciutat.\nUna altra proposta, gratuïta en aquest caso, és una visita a la Font Màgica de Montjuïc, en la que cada tarda-nit podràs gaudir dels bonics espectacles de llums i colors amb elaborades coreografies. L'horari d'estiu és de 21.30-22.30 i, a més, podràs gaudir d'espectacles especials els dies 21,22 i 23 de setembre.\nEls festivals d'estiu a Barcelona\nUn altre dels atractius de l'estiu a Barcelona són els festivals de música que se celebren a la ciutat al llarg dels meses més calurosos. D'aquesta manera podràs trobar festivals de talla mundial com el Sónar 2019, el qual se celebra entre els dies 18 i 20 de juliol amb una forta tradició de música electrònica.\nUna altra opció molt interessant és el famós festival “Jardins de Pedralbes”, celebrat entre el 5 de juny i el 15 de juliol. Oferint una combinació de jardins, menjar, beguda i la visita d'excel·lents artistes nacionals i internacionals com Izal o Diego el Cigala.\nUna visita cultural?\nI sense oblidar-nos dels amants del cinema, teatre, art i cultura en general; volem mencionar l'impressionant Grec Festival de Barcelona. Celebrat, com cada any, en el Teatre Grec del Montjuïc, ens ofereix, en aquesta 43º edició, una amplia varietat d'activitats a les que acudir. L'anomenat “festival més internacional de Barcelona” ens permet participar en 29 activitats de teatre, 15 d'escena híbrida, 28 de música, 15 de dansa, 5 de circ i 2 de cinema. A més de presentar activitats dirigides al públic jove i altres preparades per a tota la família. Inclús prepara activitats paral·leles al llarg de la ciutat.\nPodràs gaudir d'un total de 94 espectacles i 436 funcions repartides entre el 26 de juny i el 31 de Juliol.


LES FIGURETES DEL PESSEBRE. CASAS, LOLA. Libro en papel. 9788424647858 El Petit Tresor\nLes figuretes del pessebre estan totes a la capsa, a punt de sortir. Però hi són totes? Per si de cas, la Lola Casas ha fet un poema divertit per a cada figureta i la Pilarín Bayés l'ha dibuixada. Ara les teniu totes reunides. Cadascuna amb el seu poema. Ara no hi ha excusa per fer el pessebre recitant els poemes i posant les figuretes en ordre... si voleu!\nUn llibre amb un escenari de pessebre i adhesius de les figuretes!\nLa brillante adaptación de los episodios del Nuevo Testamento por Philippe Lechermeier se presenta de nuevo en este segundo volumen con formato rústica. Las impresionantes ilustraciones de Rébecca Dautremer se suman a las nuevas perspectivas exploradas para narrar estas historias que conforman los orígenes de nuestra cultura. ...\nDIVUIT POEMES DE NATURA I UN CONTE ENTREMALIAT\nUn recorregut per la natura al llarg d'un any en què seus habitants ens sorprenen en cada poema. La poesia de Lola Casas i les il·lustracions de Gemma Capdevila creen un imaginari poètic magnífic per a grans i petits.\tEl llibre compta amb una versió del conte de la Caputxeta Vermella i amb el pròleg del naturalista i periodista ambiental José Luis Gallego. ...\nLA PALMA, UNA BRUIXA ESCABELLADA\nLa Palma és una bona bruixa i ajuda tothom qui pot. Però se li ha girat tanta feina i va tan atabalada que fins i tot els cabells se li han esvalotat. Tornar a tenir la cabellera pentinada és un dels reptes més difícils davant dels quals la Palma s?ha trobat mai, i li caldrà demanar ajuda a amics, veïns i familiars. Ho aconseguirà? ...\nLlevar-se al matí, esmorzar, rentar-se les dents, anar a l'escola, les vacances, la primavera, anar al dentista, la festa major... quantes coses que vivim. Doncs ara les coneixerem a través dels divertits poemes de Lola Casas, una de les poetes més populars del nostre país. ...\nÉs un llibre de poemes enginyosos i divertits per a cada festa, per a cada moment important de l'any. Poemes per llegir a casa i a l'escola, per compartir amb la família i amb els amics i companys. ...\n«Et recordaré, amic, com un gran gegant llaminer a qui agradava especialment la xocolata. Et recordaré com un gat vell i experimentat que ha anat acumulant sensacions voltant les teulades de mig món i que, com a bon felí, deixa que aquestes sensacions només les coneguin aquelles persones que a ell l'interessen. Perquè, amb el teu olfacte finíssim i la teva subtil intel·ligència...\nVista previa: LES FIGURETES DEL PESSEBRE


EEUU, Xina, India, Brasil i Sudàfrica, entre altres nacions, es tanquen a l’adopció de consensos per posar en marxa l’Acord de París i accelerar la reducció d’emissions globals. Les ONG denuncien que fins i tot podria rebaixar-se l’ambició plantejada el 2015 per aquest Acord.\nVinyeta d'Atxe per Climàtica, de la Marea\nEl moviment pel clima parla obertament del fracàs del COP25. Un fracàs que es veia venir, en una cimera monopolitzada per veus de polítics, periodistes, científics i empresaris, oblidant la veu de la societat civil i la justícia social, i patrocinada per les empreses que més emissions provoquen del país, com Endesa.\nEl principal fracàs es deriva de l’escassa ampliació de l’ambició climàtica de les nacions del planeta. Mentre el nombre de països disposats a augmentar-la ben just ha canviat des de la cimera d’Acció Climàtica de Nova York celebrada el passat setembre, la suma total d’aquests 73 països compromesos no arriba al 10%. Mentrestant, els grans contaminadors globals segueixen tancats en banda. Xina, India, Brasil o Estats Units es neguen a arribar a consensos, culpant-se els uns als altres i aferrant-se a la desvinculació dels nordamericans per no responsabilitzar-se d’un problema creat principalment per ells.\nSara Shaw, coordinadora de Justicia Climàtica d’Amics de la Terra denuncia que «al final de la COP25 s’ha buidat de contingut el ja insuficient Acord de París», i els moviments socials internacionals presents al plenari han manifestat la seva decepció perquè no s’ha abordat la justícia social i no s’ha tingut en compte la veu dels moviments socials i les comunitats locals, veus amb «solucions reals» que han estat silenciades a la cimera. Una cimera del clima que ha evidenciat el cisma existent entre governs i societat.\nLes conseqüències immediates del canvi climàtic Catalunya: Risc d’inundacions a la franja dels primers 10km de la costa.\nL’Observatori de la Sostenibilitat ha publicat un informe on assegura que el País Valencià i Catalunya seran les zones de la península ibèrica més afectades per l’impacte del canvi climàtic. També son les comunitats amb més creixement urbà paral·lel a la costa, i es calcula que 75mil catalans podrien viure en zones inundables en només 10 anys. Les àrees urbanes que han crescut sobre el curs final dels rius de la cornisa cantàbrica com Gijón, San Sebastián, Bilbao o Santander també tenen árees amb un risc d’inundació significatiu. Juan Buades i Sergi Picazo, en un article de Crític, asseguren que instal·lacions bàsiques com ports, aeroports o centrals nuclears i centenars d'hotels i apartaments turístics del litoral dels Països Catalans es veuran afectats per una important pujada del nivell del mar.\nSembla doncs, que ni les grans empreses ni els governs estan disposats a comprometre’s en accions per evitar el canvi climàtic. El canvi, doncs, queda les mans de la gent, perquè tal com va dir Greta Thunberg en el seu discurs en aquesta 25ª edició de la cimera del clima, «tots els grans canvis de la història han vingut a través del poble. No cal que esperem, podem començar el canvi nosaltres, el poble.»\nAixò es precisament el que fan, a nivell local, entitats com Osmon ong. Començar per petits canvis com ara plantar arbres i crear zones verdes urbanes com a mesura per combatre les emissions. La darrera acció de l’ONG ha estat plantar gairebé un centenar d’arbres al Bosquet de la Bordeta de Lleida, amb la participació de voluntaris i veïns, veïnes i famílies amb infants del barri i de la ciutat. Un petit gra de sorra per contribuir en la defensa del planeta. Us deixem amb un vídeo de l'actuació aquí\nNotícia a partir d'aquests articles de el salto diario, el diario.es i Crític


Carles Puigdemont va inaugurar el Cavatast convidant a la indústria del cava a “no resignar-se” | RTVVilafranca\nCarles Puigdemont va inaugurar el Cavatast convidant a la indústria del cava a “no resignar-se”\nAquest cap de setmana Sant Sadurní d’Anoia ha celebrat una nova edició del Cavatast que ha tornat a tenir èxit de públic, especialment divendres al vespre i sobretot dissabte.\nEl Cavatast és la Fira més gran de cava i gastronomia del país. Durant el cap de setmana s’han serveit més de 42.000 degustacions de cava i més de 20.000 degustacions gastronòmiques, entre xarcuteria, pastisseria i xocolata. Una de les principals novetats ha estat el canvi d’ubicació de la fira, que s’ha situat a la rambla Generalitat, per oferir més espai als visitants. També com a novetat hi havia la incorporació d’una copa de cava de qualitat.\nLa 20a edició del Cavatast es va inaugurar divendres al vespre al Centre d’Interpretació del Cava, La Fassina. El president de la Generalitat, Carles Puigdemont, va donar el tret de sortida a la Fira acompanyat de la popular cuinera Ada Parellada i l’alcaldessa de Sant Sadurní, Maria Rosell.\nEn el seu discurs, Puigdemont va destacar l’important paper de la indústria del cava en la revolució gastronòmica que ha viscut Catalunya en els últims 20 anys.\nEl president va posar de relleu el paper que juga el cava com a ambaixador de Catalunya al món i el seu fort caràcter local.\nPer la seva banda, Parellada va repassar la història del cava i la relació que té amb la personalitat del poble català.\nTambé va comparar el cava com una anxaneta que culmina un gran castell.\nPer la seva banda Maria Rosell, alcaldessa de Sant Sadurní, va explicat els canvis de l’edició d’enguany del Cavatast. També va fer una defensa ferma del Penedès com a territori amb personalitat pròpia.\nL’alcaldessa va donar també la benvinguda en castellà i en euskera a representants dels ajuntaments de Cañete la Real i de Zegama, municipis agermanats amb Sant Sadurní, i va convidar a tothom a gaudir del Cavatast durant el cap de setmana.


10 anys de músics sota les estrelles - Tempo sota les estrelles\nEl festival Tempo Sota les Estrelles compleix 10 anys omplint de música i gastronomia les nits d’estiu a Girona. Del 19 de juliol al 12 d’agost, un espai idíl·lic, la millor música i cuina de km0 conflueixen per donar forma a un festival que ja és tot un referent musical de la ciutat.\nEn aquests darrers 10 anys, al Tempo s’han programat un total de 115 concerts amb un 40% d’ells gratuïts, i més de 300 músics han tocat als escenaris del Village i l’Auditori. Una programació amb artistes de renom, juntament amb l’oferta gastronòmica i les nits temàtiques del Village, han aconseguit que el Tempo adquireixi una dimensió única: potenciant una ubicació històrica i ampliant l’oferta cultural de Girona.\nAlbert Candela, director del festival, ha destacat algunes de les novetats pel que fa a aquesta nova edició, començant pel canvi d’horaris de la programació per adaptar-la als horaris europeus: “Enguany tenim com a prioritari garantir el descans del veïns, per aquest motiu, ens hem adaptat als horaris europeus i hem plantejat una programació amb més concerts de migdia i de tarda”, ha recalcat. L’horari del Village s’allargarà com a màxim fins a la 1:30h de la matinada els caps de setmana i els concerts de l’Auditori finalitzaran abans de les 12h de la nit. Una segona novetat és la incorporació del projecte Girls Young Talent de l’escola de noves arts aplicades Sarriart que dona l’oportunitat a noies joves per demostrar el seu talent vocal i pianístic a l’escenari del Tempo.\nL’alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, ha aplaudit aquestes iniciatives perquè lliguen amb “la línia estratègica de conciliació dels esdeveniments culturals amb el veïnatge”. Així mateix, ha afegit que “el Tempo quadra a la perfecció amb l’aposta del govern d’apropar la cultura a la ciutat i el talent local, així com el fet de garantir la igualtat d’oportunitats entre gèneres amb el Girls Young Talent”. “N’estem especialment contents”, ha conclòs.\nPer últim, el director del festival també ha anunciat el llançament d’una promoció sota el nom de Tempo 10: “durant 1 setmana tots els concerts de pagament estaran a 10 euros fins a esgotar existències, a excepció de Marlango i Tortured Soul, a partir d’avui a les 22h de la nit”.\nL’escenari principal del festival es situa a la Plaça dels Jurats amb l’Auditori Tempo, on es programa un cicle de concerts soul, jazz, swing i pop de primera categoria. Love of Lesbian i Marlango són els dos caps de cartell d’enguany. Marlango obrirà el festival el dia 20 de juliol amb un concert per reviure els seus grans èxits i avançar algunes cançons del que serà el seu nou disc, “Technicolor”. Santi Balmes, Julián Saldarriaga i Dani Ferrer de Love of Lesbian tocaran dos dies més tard, el 23 de juliol, per repassar els seus temes més coneguts en un format proper i amb el Barri Vell de teló de fons. A continuació, el funk, gospel i jazz amb més ànima inundaran l’escenari gràcies a Emmanuel Djob i la Jove Big Band Girona, al trio de Brooklyn Tortured Soul i als neoyorkins Lucky Chops.\nLa zona Village s’ubica al Passeig Arqueològic en un oasi urbà on naturalesa i història serveixen de marc a una experiència musical i gastronòmica. Una gran varietat de grups i cantants actuaran en aquest segon escenari amb estils pop-rock, blues, jazz, funky, indie i rumba mentre el públic gaudeix d’una oferta culinària amb menús de dinar i sopar a càrrec del Ginjoler i cocteleria a l’aire lliure.\nEnguany també s’estrena una nova secció al Village anomenada Talents Tempo en col·laboració amb l’ajuntament de Girona, l’Espai Marfà i l’Escola de Música Moderna del Girona on posem l’escenari del Village a disposició de nous talents gironins que volen una oportunitat per donar-se a conèixer, acció que serveix per potenciar els nous grups emergents del la ciutat. “Ens interessa especialment la creació i fer emergir els nostres talents amb iniciatives com aquesta”, ha comentat l’alcaldessa.\nLa inauguració del Village tindrà lloc el 19 de juliol amb el concert sorpresa d’un famós artista català de llarga trajectòria que es desvetllarà més endavant. Un altra cara ben coneguda del panorama musical que vindrà a actuar amb la seva guitarra de pop-rock alternatiu és Halldor Mar, presentador del programa Katalonski de TV3. Molts altres grups de diverses temàtiques musicals amenitzaran la zona, com les versions de Litus 3, el rhythm’n’blues de Waltrapa & Cashmakers o el cantautor gironí David Mauricio. També gaudirem de vermuts amb concerts en directe de a càrrec de l’Escola de Música Moderna de Girona i un any més la col·laboració amb el festival Neu! ens portarà 3 grans concerts amb Tom Hagan, Ferran Palau, i Ljubliana & The Seawolf. Per últim, els amants de les estrelles podran inscriure’s en un sopar astronòmic per observar els estels gracies a l’associació AstroGirona.\nL’horari del Village és de 12h am a 1:30h am al llarg de les 3 setmanes que dura el festival i l’entrada és lliure per a tothom amb tots els concerts de franc.\nLa Terrassa és un nou espai especialment destinat a grups grans o a trobades d’empresa que permet gaudir d’un sopar amb vistes privilegiades a l’escenari de l’Auditori i gaudir dels concerts principals.\nEl menú gastronòmic que es prepara per aquesta vetllada es dissenya en exclusiva per a l’ocasió, permetent als comensals l’accés lliure tan a l’Auditori com al Village. Aquest espai està disponible per a reserves tant per a particulars com per a empreses.\nVENTA I DESCOMPTES EN LES ENTRADES\nLa promoció Tempo 10 començà el 7 de juny a les 22h de la nit i durarà 1 setmana amb tots els concerts de pagament a 10 euros fins a esgotar existències (25 entrades per concert), a excepció de Marlango i Tortured Soul.\nLa venda d’entrades està disponible a través de la web www.tempogirona.cat i també hi ha diversos descomptes a través del Club Girona Cultura, el Club 3C i per a socis d’El Punt Avui, que només són aplicables al preu normal de les entrades, és a dir, fora de la promoció del Tempo 10.\n07/06/2018 /by Alex


Cafès científics: Boscos, ventades, incendis i biodiversitat – ADENC\nCafès científics: Boscos, ventades, incendis i biodiversitat\n20/02/2018 @ 19:00 - 21:00 - La tardor del 2014, el Vallès va patir una de les ventades més fortes de les que es tenen registre. Aquest fet, van commocionar fortament a la ciutadania i va devastar grans àrees boscoses. L'ADENC, recentment ha participat en un estudi per veure l'efecte de les ventades en els boscos del Parc Grípia-Ribatallada. Xerrada a [...]\nDates - 20/02/2018\nLa tardor del 2014, el Vallès va patir una de les ventades més fortes de les que es tenen registre. Aquest fet, van commocionar fortament a la ciutadania i va devastar grans àrees boscoses. L’ADENC, recentment ha participat en un estudi per veure l’efecte de les ventades en els boscos del Parc Grípia-Ribatallada.\nXerrada a càrrec de Joan Cuscó Borràs, biòleg ambiental i membre de la Junta de l’ADENC.\nAnterior Sortida de geologia a la muntanya de sal de Cardona.\tSegüent Jornada d’anellament científic d’ocells


ilmigliorfabro: de juliol 2010\nEn totes les històries hi ha un inici. Un punt de partida per començar a buscar-nos en el temps i en l'espai. Un ara i aquí sense temps verbals que empresonin els fets, sempre irreals. Quan comencem una història no tenim cap possibilitat de sobreviure al seu final, però hem de comptar amb les infinites possibilitats de cada moment: viure en un present fet de lletres minúscules traçades amb carbó i llums i ombres i pàgines en blanc que -com un immens teló de fons- xiuxiuegen secrets amagats darrera les paraules i els seus significats.\nHi havia una història que mai no començava. Una història sense rostre. El seu títol només era un punt en el mapa, una ciutat pacífica al centre d'una gran vall. L'única particularitat era que ella hi vivia, hi havia nascut, hi treballava i hi moriria. Potser era ella la història que no sobreviuria al seu final.\nEnviat per Jordi Barberà Argilaga ilmigliorfabro a 7/31/2010\nPer a mi Soseki és un dels grans. Un escriptor solvent, sense pretensions; profundament universal en el minúscul. A Kokoro ens parla de la confiança i la desconfiança en els altres, de la impossibilitat de viure sense ferir i fer mal. I sobretot de la necessitat de donar i de donar-se per ser feliç.\nEnviat per Jordi Barberà Argilaga ilmigliorfabro a 7/15/2010


Tunísia, Egipte i nosaltres | La Garriga Digital\nTunísia, Egipte i nosaltres\nQualsevol valoració del que està passant en el món àrab aquestes darreres setmanes està resultant allò que en prospectiva en diem “esdeveniment”, que no és cap altra cosa que un gir inesperat en el curs d’una tendència.\nLa tendència estereotipada dels últims temps ha estat, sens dubte, demonitzar i menystenir el món àrab, habitualment des de la ignorància i la manca de respecte. Ningú no pot predir com acabarà tot plegat, de la mateixa manera que ningú no predeia per Cap d’Any una implosió del món àrab d’aquesta naturalesa i intensitat.\nEl que sí hem de fer és aprofitar l’experiència que estem vivint per aprendre, i extreure’n conclusions que ens permetin pensar millor i gestionar la construcció de la mirada que dirigim cap al món àrab de manera òptima. Què podem aprendre? Almenys cinc principis.\n1. Que el desig de democràcia i la set de llibertat no és patrimoni exclusiu d’Occident, i que els pobles àrabs volen democràcia i llibertat com qualsevol altre poble. Ja n’hi ha prou de situar aquests països com règims feudals tancats en si mateixos. Els àrabs saben que la democràcia no és garantia de llibertat, però que sense democràcia la llibertat és inviable.\n2. Que el divorci entre classe política i ciutadania és present arreu del planeta. Als països àrabs, per tant, també. Els feudals no són els ciutadans àrabs, sinó els seus governs, moltes vegades sostinguts per altres governs aliats estrangers – per motius eminentment econòmics – i no pas per aquells amb qui comparteixen ciutadania.\n3. Que qualsevol transformació política continua estretament lligada a una injustícia socioeconòmica. La tirania i la repressió ideològica només són suportables si les necessitats bàsiques són cobertes. Democràcia i llibertat només són sostenibles si hi ha justícia social. I són els joves àrabs, en una situació insostenible de manca de futur, els qui s’han erigit en protagonistes d’aquesta revolta.\n4. Que la diversitat és també una característica del món àrab. Des d’Occident tendim a projectar una mirada homogènia, simplificada, de la gran riquesa de posicionaments, opcions i alternatives que les societats àrabs posseeixen. Hem de posar fi a aquesta lectura estreta i eurocèntrica respecte a aquests pobles.\n5. Que les protestes polítiques i les revoltes del segle XXI seran possibles solament amb el suport de les xarxes telemàtiques. Han estat les transaccions financeres a través d’aquestes xarxes les que han construït un món econòmic de ficció, i han enfonsat les economies reals del planeta en la misèria. Però els països àrabs ens ensenyen que aquestes xarxes també poden ser l’eina per al canvi i l’esperança.\nCatalunya està vivint una situació d’opressió política externa notable, amb un divorci important entre poder i ciutadania, i tot això enmig d’una crisi econòmica esfereïdora, una societat molt diversa i una consolidació de les tecnologies més que satisfactòria. Les comparacions són odioses, i no seré jo qui gosi posar en el mateix pla la realitat dels països àrabs amb la nostra; fer-ho resultaria un error d’enormes proporcions. Però, per un cop, fem un exercici d’humilitat i, amb la distància de seguretat reconamable, girem la truita i siguem nosaltres els qui aprenguem alguna cosa d’aquests pobles.\nArticle anteriorObjectius per a la nova era\nArticle següentBiomassa així no, com sempre


L'OCIC del Bages rep 150 consultes sobre les clàusules sòl - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nL'OCIC del Bages rep 150 consultes sobre les clàusules sòl\nL'Oficina Comarcal d'Informació al Consumidor presta un servei gratuït d'assessorament als usuaris que tinguin dubtes sobre els procediments\nredacció 07.02.2017 | 23:40\nL'Oficina Comarcal d'Informació al Consumidor (OCIC) del Consell Comarcal del Bages ha rebut les darreres setmanes 150 peticions d'assessorament per a la reclamació de les clàusules sòl, una xifra que s'ha disparat des que es va aprovar el reglament que ha regular la devolució i des que l'OCIC va fer públic que prestaria assessorament i ajuda als consumidors que haguessin de fer aquests tràmits.\nL'Oficina d'Informació al Consumidor presta un servei gratuït d'assessorament als usuaris que tinguin dubtes respecte al procediment a seguir o sobre les comunicacions que li faci arribar l'entitat bancària. També es dóna suport a l'hora de redactar la reclamació prèvia al Servei de Reclamacions de l'entitat bancària.\nSegons informa l'oficina del consumidor, els usuaris que s'hi dirigeixen per fer consultes sobre les clàusules sòl són de perfil variat, la majoria de més de 35 anys i autòctons, i l'entitat financera sobre la qual s'estan rebent més consultes és BBVA, ja que va absorbir Caixa Catalunya i Caixa Manresa, dues de les entitats amb més clients al Bages.\nPer poder accedir a aquest servei de l'OCIC, cal sol·licitar cita a través del telèfon 93 693 03 53.\nEl Butlletí Oficial de l'Estat (BOE) va publicar ahir l'acord de convalidació del reial decret llei 1/2017, de 20 de gener, de mesures urgents de protecció als consumidors en matèria de clàusules sòl, que es va assolir dimarts passat al Congrés dels Diputats. El decret, que va ser aprovat pel govern central el 20 de gener, estableix un sistema extrajudicial amb el qual els afectats per les clàusules sòl podran cobrar en efectiu tot el que van pagar de més, de manera gratuïta i en un termini màxim de tres mesos.\nEl tràmit serà obligatori per a totes les entitats quan ho sol·liciti el consumidor, que, no obstant això, manté sempre oberta la via judicial.


Festa 2n aniversari AenT | Argelaguer en transició\nFesta 2n aniversari AenT\n14/04/2014 12/10/2014 / Miquel Tort\nAquest dissabte vam celebrar la festa del 2n aniversari d’AenT. Més de 90 persones ens vam trobar a l’era de darrera d’esglèsia i vam poder gaudir d’un dia esplendit, d’un bon arròs i, sobretot, d’una bona companyia.\nVeïns, familiars i amics vam tenir l’oportunitat de compartir en una exitosa 1a Fira del donar i gaudir de les danses del grup de capoeira que durant bona part del matí van amenitzar la festa amb la seva música i ball . El Julian, el Joanito, l’Albert, el Marcos, l’Oscar i l’Stefan és van lluïr i vàrem poder menjar una boníssima paella acompanyada d’un bon vi i molta alegria.\nUs deixo amb un recull de fotos de Julian M. i el convenciment de què a Argelaguer seguirem treballant per un món millor i que l’ any vinent celebrarem un nou aniversari d’AenT.\n← Caminada Argelaguer – Beuda\nHaurem d’escollir →\nUn pensament sobre “Festa 2n aniversari AenT”\n15/04/2014 a les 06:04\nMolt bo l’arròs del cap de cuina, d´en Julian, a per la “Tercera III”… festa vull dir


Vilanova del Vallès - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nVilanova del Vallès és un municipi de la comarca del Vallès Oriental. També és conegut amb el nom de Vilanova de la Roca, tot i que cal apuntar que aquesta denominació està desfasada, ja que és el nom previ a la independència municipal de 1983.\n41° 33′ 15″ N, 2° 17′ 19″ E / 41.55418°N,2.288608°E / 41.55418; 2.288608Coord.: 41° 33′ 15″ N, 2° 17′ 19″ E / 41.55418°N,2.288608°E / 41.55418; 2.288608\nMancomunitat de Municipis del Galzeran\nYolanda Lorenzo i Garcia\nBarri Pinxo 9\nBarri Sant Lleïr 8\nCan Bosc 65\nles Roquetes 1 246\nles Roquetes 2 56\nBarri Rodes 736\nBosc Ruscalleda 87\nCa l'Alegre 576\nCan Cebrià 137\nCan Jornet 54\nCan Nadal 257\nCan Rabassa 147\nPolígon Vallesà 221\nVilanova del Vallès 2.258\nel Xaragall 71\n2.1 Agricultura i ramaderia\n4 Festes municipals\nEl terme de Vilanova del Vallès està en el límit, en direcció sud-est entre les comarques del Vallès i el Maresme, i està disposat segons la direcció nord-est, sud-oest del riu Mogent seguint la mateixa direcció que la Serralada Prelitoral.\nEls turons més prominents són els Turons de Céllecs (Turó de Mataró 504 m, Turó de Céllecs 530 m junt al Poblat Ibèric del Turó de Céllecs, Turó Rodó 516 m, Turó de les Encontrades 530 m, i el Turó de Can Tarascó de 483 m) que estan al límit est del terme municipal en la Serralada Prelitoral. Aquesta cadena de muntanyes permet l'accés al terme de Vilanova a través del Coll de Parpers en el terme de la Roca, i a través del Coll de Font de Cera situat entre els termes d'Alella i Vallromanes.\nLa vall del riu Mogent caracteritza a la depressió del Vallès i ha estat el pas de migracions poblacionals que s'han produït al llarg del temps. És en aquest encreuament de camins, del Masnou a Granollers i de Sant Adrià a la Roca que ha crescut el nucli de Vilanova del Vallès.\nEl riu Mogent divideix el terme de Vilanova del Vallès en dues parts geològicament molt diferents. El seu curs coincideix en el seu recorregut amb la falla que en direcció nord-est, sud-oest, limita la depressió del Vallès.\nA la vorera dreta poden observar-se materials sedimentaris del miocè superior (pontiense), formats dipòsits poligèncis, en els que s'alternen conglomerats de diversos nivells detrítics com margues, arenes i argiles clares, que donen origen a formes suaus i terrenys aptes per al conreu.\nA la vorera esquerra domina per tot arreu el granit, atacat per la humitat ambient, cobert de pins. Aquesta massa granítica està travessada en la mateixa direcció nord-est sud-oest per una gran quantitat depòrfida granítica i quarcífers, i d'aplites i pegmatites.\nLa descomposició del granit produeix el sauló, que és una arena quarcífera grossa, que es diposita en el fons de les valls, omplint les conques. Aquesta capa comporta una excel·lent reserva hidrològica, per actuar com a esponja on s'acumulen les aigües soterrades.\nEls terrenys quaternaris formats per argiles i al·luvions moderns s'estenen al llarg del Mogent i dels seus afluents. És en aquest cas sector que es troben els millors aprofitaments agrícoles.\nEl relleu i la geologia han concretat dues zones totalment diferents pel que fa a la seva morfologia i característiques fisiogràfiques, el que ha de condicionar certament el planejament urbanístic.\nEl clima de Vilanova del Vallès és el que correspon a aquestes zones ubicades a la Serralada Prelitoral i que disten solament 11 km, aproximadament, del mar. Precisament per la poca alçada d'aquesta cadena de muntanyes, el clima marítim influencia definitivament la zona.\nA falta de dades concretes sobre pluviometria i meteorologia en el municipi i observant la corresponent de l'observatori de Granollers, es pot estimar que Vilanova està situada en una zona humida, amb una altura pluviomètrica anual de 648 mm. No obstant, aquesta mitjana no es pot considerar elevada, i es pot afirmar que Vilanova del Vallès està situada en una zona de transició entre la Catalunya seca i la humida.\nPel fet que la serralada sigui la vessant obaga de la serralada i a part de les reserves hidrològiques de la conca del riu, es pot considerar que existeixen cabals d'aigua suficients per al bosc, els conreus i la població.\nLa temperatura mitjana a Vilanova del Vallès és de 14 °C i es poden observar les temperatures mensuals a partir de les dades de l'observatori de Granollers.\nEls vents del nord-est són les dominats durant els mesos d'octubre a gener, però la resta de l'any són més usuals els de sud-oest, i principalment els de sud-est. Durant l'estiu aquest vent -marinada- contribueix a refrescar l'ambient, passant per damunt de la serralada litoral i travessant tota la comarca del Vallès.\nLa vegetació espontània està formada principalment per pi pinyoner, pi blanc, alzines i roures. Tota la vessant nord-est està coberta per aquest tipus de bosc amb algunes clarianes. Els conreus se situen en parcel·les reduïdes. A la vessant nord-oest se situen els conreus de secà, ubicats entre algun bosc compacte de pi pinyoner i alzinar. Junt a la vall del Riu Mogent es troben les zones de regadiu millors del terme municipal.\n- - - - - - 1.322 1.361 1.530 1.530\n1.999 2.169 2.314 2.604 2.932 3.774 4.459 4.797 5.062\nEl 1857 es va agregar a la Roca del Vallès, i el 1983 es va desagregar en part de la Roca i en part de Montornès del Vallès, municipis dels quals havia format part a l'arrel de la dictadura espanyola de Franco. Durant la II República, Vilanova del Vallès també va existir com a tal.\nEls terrenys ubicats a la Conca del riu Mogent han possibilitat un alt aprofitament agrícola, així com els situats en la zona de Vallderiolf una bona utilització ramadera. No obstant i això, la progressiva industrialització de la comarca del Vallès Oriental ha disminuït la població a ambdues activitats.\nEls assentaments de població s'han produït en la vorera esquerra del Riu Mogent, en la part propera a la serralada Litoral, deixant el marge immediat al riu, llera pel conreu.\nLa vorera dreta ha estat el lloc on s'han instal·lat majoritàriament les activitats agrícoles i ramaderes i on els assentaments de població han estat de poca importància.\nLa proximitat de l'accés a l'autopista AP-7 (sortida 13) i la seva connexió amb la carretera del Masnou a Granollers, ha possibilitat la creació d'assentaments industrials en aquest sector.\nLes instal·lacions industrials a Vilanova del Vallès són recents, ja que fins als anys seixanta l'antiga parròquia de Vilanova de la Roca tenia una economia preferentment de tipus agrícola. Disposa en l'actualitat de quatre zones de ímplantació industrial:\nPolígon industrial Masferrer\nZona de Cydesa (Junt a la carretera de Vallderiolf)\nBarri de Can Pinxo\nBarri de Sant Lleïr\nÉs doncs, entre el nucli urbà de Vilanova del Vallès i l'accés a l'autopista AP-7, al llarg de la carretera del Masnou a Granollers on se situen la major part de les implantacions industrials.\nA part d'aquest establiments, se situen en el casc urbà la indústria i tallers que han sigut tradicionals a Vilanova del Vallès, les indústries compatibles amb l'habitatge i els comerços.\nFa entre 6 mil i 8 mil anys, als finals del Paleolític Superior i inicis del Neolític, ja hi havia humans per aquestes contrades al voltant de la muntanya de Céllecs, avui, en part, dins del terme municipal de Vilanova del Vallès. Ho confirmen les restes prehistòriques trobades: Dolmen de Can Gol, roca de les Orenetes (amb pintures rupestres), Coves de Can Nadal, Galeria coberta de Can Gol, a més de petites eines lítiques: destrals i puntes de sílex. És de suposar que si en una primera etapa es dedicaven a la caça i recol·lecció per alimentar-se, posteriorment es van anar adaptant a l'agricultura i ramaderia com els seus congèneres de contrades veïnes.\nSón importants els assentaments urbans que s'han ubicat en la serralada de la costa des de l'època prehistòrica degut a les bones condicions d'aquesta zona del Vallès Oriental. Així doncs són importants les restes arqueològiques que es conserven, tant en la falda de Céllecs com en el poblat ibèric al turó de Céllecs.\nLa depressió vallesana, entre les serres litoral i prelitoral, va ser un lloc de pas per on entraven a la península les successives colonitzacions del territori. Durant l'època romana aquest sector ja era una cruïlla de camins de connexió entre el Maresme i el Vallès. Per aquest motiu, s'han trobat restes també de la Via Augusta romana, que anava de Roma a Cadis.\nEls primers indicis documentats de què disposem corresponen a l'any 993, on Sant Esteve de Vilanova és esmentat en documents conservats a l'arxiu de la catedral de Barcelona, i l'any 1006, on també és citat Sant Esteve de Vilanova en documents conservats a l'Arxiu de la Corona d'Aragó. També es cita a Vilanova del Vallès en un text del cantoral de Sant Cugat del Vallès de l'any 1021.\nQuant al poblament, la primera referència coneguda és de l'any 1359 (segle XIV), quan el rei Pere III, el Cerimoniós, va ordenar un cens que va donar un total de 68 focs, que vol dir una població al voltant d'uns 300/350 habitants. En aquella època els cens es feien per famílies (focs), i es calcula una mitjana de 4 a 5 persones per família.\nAl segle xv, sembla que la població es va reduir força degut, principalment, a les males collites i a la Guerra dels Remences que va tenir una especial virulència a la nostra comarca. La població va baixar a 200/250 habitants. Al segle següent, en època de pau i millora de la producció agrària, la població es va recuperar arribant als 350 habitants aproximadament.\nI ha anat creixent fins avui. Durant molt de temps, el nombre d'habitants ha oscil·lat entre 800 i 1.000 persones, fins a l'any 1980. A partir d'aquesta data, per l'arribada de persones de segona residència que després, a poc a poc, s'han anat censant al municipi, l'augment ha estat espectacular, arribant a 5.241 habitants en l'actualitat (2015), i amb perspectives creixents de cara al futur.\nVilanova del Vallès va ser municipi independent durant el trienni republicà entre 1936 i 1939. Abans pertanyia als municipis veïns de La Roca del Vallès i de Montornès del Vallès. Malauradament la independència municipal es va acabar el juny de 1939, quan una resolució del Ministeri de l'Interior de Madrid va anul·lar totes les sentències aprovades per la Generalitat de Catalunya d'aquell temps.\nDesprés d'un llarg procés, finalment Vilanova del Vallès va tornar a ser independent municipalment a partir d'un Decret aprovat per la Generalitat de Catalunya el dia 6 de desembre de 1983. L'Ajuntament es va constituir el 12 de febrer de 1984.\nA principis d'any es commemora l'aniversari de la constitució de l'Ajuntament de la vila (12 de febrer de 1984).\nEl dilluns de Pasqua Granada, té lloc a l'ermita de Santa Quitèria un aplec de tradició centenària i la benedicció del tradicional tortell de Santa Quitèria, advocada contra la ràbia.\nLa festa major del municipi se celebra el dilluns abans del darrer dijous d'agost, coincident amb Sant Lleïr patró del municipi. També son patrons de la vila Sant Esteve i Santa Maria de Déu de Cèllecs (Patrons parroquials).\nEl primer diumenge després del 10 d'octubre se celebra la festivitat de Sant Sebastià votat. A l'església de Santa Quitèria té lloc una misa i el Cant dels Goigs en honor de Sant Sebastià, advocat contra el còlera. En aquesta festivitat és típic menjar panets beneïts.\nEl dia de Sant Esteve se celebren diverses activitats culturals per festejar el patró com ara un concert a la parròquia de Sant Esteve amb les corals del poble i amb altres corals i músics convidats.\nLlista d'alcaldes de Vilanova del Vallès\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Vilanova del Vallès\nCentre Cultural de Vilanova del Vallès Arxivat 2014-01-20 a Wayback Machine.\nInformació del diari el Punt sobre el municipi Arxivat 2008-05-14 a Wayback Machine.\nInstitut Públic d'Ensenyament Secundari: pàgina web de l'Ins. Vilanova del Vallès\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Vilanova_del_Vallès&oldid=28168586»\nDarrera modificació: 2 set 2021 a les 12:51\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 2 set 2021 a les 12:51.