, Working at El Taller\n1. ACTIVITAT 3\n2. Durant aquest trimestre hem estat treballant un seguit de conceptes que ens permeten realitzar una bona fotografia. Saber captar l’atenció de l’espectador és essencial per aconseguir una bona fotografia. Tot i que depén de la creativitat del fotògraf, és cert, que existeixen varis consells que cal tenir en compte per aconseguir fotografies interessants. A continuació veurem un seguit de fotografies que exemplifiquen aquests trets.\n3. Recolza't en les línies\n4.

Les línies ens aporten formes i contorns. Amb les línies dirigim la mirada de l’espectador a la part de la fotografia que ens interessa.

Les línies poden ser :

Verticals: donen sensació de vida, de quietud…

Horitzontals: transmeten sensació de pau, serenitat i fins i tot mort.

Diagonals: Donen sensació de continuitat

Inclinades: aporten sensació d’agitació, perill, moviment, dinamisme…

Convergents: línies paral.leles que acaben trobant-se en un mateix punt.

\n9. Elements repetits\n10. La repetició d’algun element sempre resulta interesant a la vista de l’espectador. Sovint aquestes imatges les associem amb factos psicològics com la idea d’unió i solidaritat.\n14. Grups de tres\n15. L’ull humà per algun motiu inexplicable sent atracció pels nombres imparells en especial el tres. Això és així perquè un únic element pot transemtre solitud, amb dos elements la imatge queda massa equilibrada i això ens resulta aburrit i quatre elements pot resultar difícil de distribuir.\n19. Predomini el color\n20. Hi ha dos tipus de colors, els càlids i els freds. Els vermells, taronges i grocs els classifiquem dins la gamma de colors càlids. En canvi els blaus, verds i violetes formen part dels colors freds. Darrere els colors hi ha molta psicologia, ens transmeten cantitat de sensacions per exemple els blaus es consideren colors tranquils i pel contrari els vermells són més temperamentals. També hem de tenir en compte el contrast perquè aquest defineixla diferència de lluminositat entre les parts més clares i més fosques.\n22. Llei de terços\n23. La regla de terços es tracta de dividir la imatge en nou parts iguals d’aquesta divisió sorgeixen quatre punts d’encreuament, aquests els anomenem punts d’interés ja que d’alguna manera quan col.loquem un element en algún d’aquests quatre punts aconseguim atraure l’ull humà.\n30. Línia corba\n31. Com ja hem dit les línies són un bon recurs per dirigir la mirada de l’espectador cap el punt que ens interessa en el cas de la línia corba també ens pot transmetre la sensació de dinamisme i moviment.\n34. Retrat fomentant el concepte de fons figura\n35. Per fomentar més el concepte de fons figura podem jugar amb la curta profunditat de camp amb la qual aconseguim que el fons quedi desenfocat i per conseqüència conseguim que l’interés es concentri en l’expressió del protagonista de la imatge.\n39. Marc natural\n40. L’emmarcament natural és un altre element que ens ajuda a recalcar el centre d’interés. Els ponts, portes, finestres, branques d’arbres… qualsevol element que trenqui el centre d’interés ens poden servir per aconseguir aquest efecte d’enmarcament i per conseqüència fixar la mirada del espectador sobre el que a nosaltres ens interesa.\n45. Els elements simètrics també ens atrauen amb molta força. En fotografia podem parlar de simetries reals i simetries aparents\n49. Punts de vista\n50. FRONTAL (a l’alçada de lo que es vol fotografiar)\n51. POSTERIOR (darrere del subjecte que es vol fotografiar)\n52. PICAT (càmara més o menys sobre del subjecte)\n53. CONTRAPICAT (càmara més o menys sota del subjecte)\n54. NADIR (càmara totalment sota del subjecte)\n55. PUNTS D'ENQUADRAMENT\n56. GRAN PLA GENERAL (escenari molt ampli)\n57. PLA GENERAL (situa el personatgeen un entorn)\n58. PLA SENCER (mostra el cos sencer)\n59. PLA AMERICÀ ( mostra el cos a partir dels genolls)\n60. PLA MITJÀ (mostra el cos a partir de la cintura)\n61. PRIMER PLA (cara del protagonista per destacar emocions)\n62. PRIMERÍSSIM PLA (part del cos o rostre)\n63. PLA DE DETALL ( igual que el pla de detall però aplicat a objectes, plantes…)\n64. SÉRIE DE FOTOGRAFIES\n65. Actualment tots els alumnes de batxillerat de l’Escola Pia Santa Anna estem patint la amargable setmana de trimestrals, per aquest motiu el tema de la meva série de fotografies és els trimestrals i tot lo que aquests representen per mi i com els afronto. En les meves fotografies per tant, apareix un seguit de materials típics i essencials pels estudiants com són apunts llibres, un estoig el qual guarda els bolígrafs i tots aquells utensilis útils per escriure, algo indispensable en el meu cas, ja que em considero una persona més visual que auditiva i per descomptat he volgut mostrar el meu estat anímic, és a dir el meu estrés el qual provoca el gran desordre en la meva habitació. I per últim també he volgut realitzar imatges que mostressin el meu únic desig durant aquests dies, dormir. Durant aquesta setmana acabo molt cansada psicològicament i físicament i lo únic que em ve de gust és descansar.\n66. Per transmetre millor aquesta idea he utilitzat una gama de monocormia (a excepció de la imatge del desordre de la meva habitació a la qual es pot advertir encara una certa policromia ja que he considerat que havia de fer una mica de contrast amb l’engoixa i l’estat normal el qual he associat amb els colors vius del meu quarto) perquè els llibres, bolis… tenen molts colors vius, la qual cosa no és compatible amb la sensació d’engoixa, atabalament, cansanci… Per altre banda també he utilitzat conceptes utilitzats a classe per destacar el centra d’atenció com per exemple l’enfocament selectiu o desplaçar l’objecte cap a un cantó.\n72. FRANCESCA MUNARETTI


Abraham Calero 2016, Matriu_. En Fundació Miró Mallorca, Palma de Mallorca | La Ventana del Arte\nUtilitzant com a vehicle les matrius de gravat de Joan Miró, Abraham Calero planteja, en aquesta exposició, un viatge de 21 fotografies al voltant de qüestions com l'original, la còpia, la reproducció i el retrat; el lloc de l'artesanal en l'època de les noves tecnologies o l'aura, el detall, l'efímer i el opac.\nAl costat d'aquest diàleg, un homenatge i una posada en valor de les planxes de gravat. Un acostament a aquests oblidats del món de l'art. Tresors arxivats, ocults i mutilats després de complir amb la funció per la qual van ser creats.\nInicio » Mapa de museos y exposiciones » Illes Baleares » Mallorca » Palma de Mallorca » Fundació Miró Mallorca » Abraham Calero » exposición Nº 7448


El cònsol de Canillo es mostra crític amb el projecte d'aeroport nacional d'Andorra a Grau Roig\nviurealspirineus 20:30 12/04/21\nFrancesc Camp expressa els seus dubtes sobre la viabilitat econòmica i mediambiental del projecte divulgat per la Cambra de Comerç d'Andorra\namb andorra grau projecte mostra aeroport\nLa simulació de l'aeroport nacional presentada per la Cambra de Comerç d'Andorra /. CAMBRA\nEl cònsol major de la Parròquia de Canillo, Francesc Camp, s'ha mostrat crític amb el projecte de construcció d'un aeroport nacional a Grau Roig. Així ho publica aquest dilluns el DIARI D'ANDORRA, on el còsol canillenc afirma "que té grans dubtes sobre la seva viabilitat".\n(Foto: Francesc Camp, còsol major dela Parròquia de Canillo)\nFrancesc Camp ha exposat al Diari d'Andorra que la proposta divulgada per la Cambra de Comerç d'Andorra "pot provocar molts problemes a la seva parròquia". El mandatari comunal ha manifestat que “més enllà de tot el que s’ha dit sobre el projecte, encara hem de veure si la instal·lació és viable econòmicament, mediambientalment i en l’àmbit operatiu; qüestions que fins a la data no estan gens clares”, va indicar. Camp ha manifestat que la construcció de la infraestructura també afectarà la qualitat de vida dels ciutadans de Canillo. “Nosaltres estem treballant en un pla d’urbanització per a la parròquia per anar cap a una pressió més baixa i millorar la vida dels residents, però el camp d’aviació va en contra d’aquesta qualitat, ja que trasbalsarà la població en el seu moment de descans”, ha dit.\nLa prioritat és l'Aeroport de la Seu d'Urgell\nEl 2018, Francesc Camp, en la seva condició de Ministre de Turisme del Govern d'Andorra, ja va declarar que "la prioritat d'Andorra era l'Aeroport de la Seu d'Urgell". El ministre Camp defensava la infraestructura alturgellenca i declarava que "estaven volcats en obtenir el sistema d'aterratge amb GPS, per tal que els avions puguéssin enlairar-se i aterrar en condicions climatològiques adverses", fet que avui ja és una realitat.\nEl Partit Socialdemòcrata també es mostra contrari a l'Aeroport Nacional d'Andorra a Grau Roig


Campanyes de socis 2ª B Grupo III: aquí i allà - Segunda B - FutbolBalear.es\nCampanyes de socis 2ª B Grupo III: aquí i allà\nmiércoles, 10 de agosto de 2011 | Leída 388 veces |\nA poc més de dues setmanes perquè arribi l’inici de la Lliga els equips es troben en plena voràgine de preparació, d’amistosos estiuencs de qualitat futbolística dubtosa en alguns casos, plens de provatures en molts d’altres. Als despatxos, mentre els uns segueixen movent cel i terra per buscar aquell(s) jugador(s) per completar el projecte que els faci somiar amb l’objectiu marcat; els altres treballen amb més o menys intensitat per fer que el major número de persones possibles estiguin al costat de l’equip en els partits com a local. Tots? No. Tal i com començaven les històries d’Astèrix i Obèlix, hi ha petits reductes en els quals això de les campanyes de socis sona a xinès no normatiu. No direm quin és un d’aquests clubs perquè si heu arribat fins aquí, ja sabreu de qui parlem. No és l’únic, però no es tracta de comparar-nos amb qui no fa la feina qui toca, sinó amb la majoria que amb més o menys encert s’escarrassa i busca la manera d’incentivar l’assistència als camps. Que encara hi som a temps? Doncs segurament, però si això fos un embaràs i parléssim d’ecografies, potser al setè més el risc d’aparició de problemes sigui força més alt que si les coses es fessin quan toca. En fi, res nou sota el sol. A continuació, un repàs a les iniciatives engegades pels clubs que aquesta temporada competiran al grup 3 de Segona B.\nA dia d’avui, 4 d’agost de 2011, el club només ha fet oficial el manteniment del preu del carnet de soci, que una temporada més se situa en 145 euros.\nPel que fa al carnet d’abonat, l’únic que se sap és que veurà incrementat el seu cost, que podria situar-se al voltant dels 95-100 euros, sense que ni des de la web oficial ni per cap mitjà de comunicació s’hagin donat a conèixer més detalls.\nÉs evident, doncs, que tampoc s’ha engegat de moment cap campanya de captació de socis en forma d’estand en algun punt de la ciutat, falca publicitària a la ràdio, anuncis a premsa escrita de l’Hospitalet, vídeo a la web, a Televisió de l’Hospitalet o a Internet, etc.\nUn dels equips acabats de pujar encara no ha publicat els preus dels carnets d’aquesta temporada, però juntament amb la televisió de la població ha creat un vídeo per animar la gent a fer-se sòcia del quadre miner.\nOportunitat única pels andorrans, que tornen a Segona B moltes temporades després (no hi havien militat mai amb la nova denominació) que volen omplir el Juan Antonio Endeiza amb l’ajuda de l’Infierno Minero, una dels grups d’animació que de ben segur donaran color i soroll a les grades del grup 3 de Segona B al llarg dels propers mesos.\nAhir dimecres, el club de la Via de Cintura presentava la nova campanya de socis, buscant l’equilibri entre el passat i el futur per donar continuïtat a l’ambiciós projecte que va iniciar-se l’any passat amb el retorn al futbol de bronze.\nCarnet únic a 99 euros, els menors d’edat no paguen entrada i els socis amb un mínim de dos anys d’antiguitat i que es trobin a l’atur també tindran el seu carnet de l’Atlètic de forma gratuïta.\nL’entitat escapulada ha decidit congelar els preus dels carnets i mantenir-los, doncs, igual que la passada temporada.\nUns carnets que, per cert, es començaran a fer a partir del dia 1 de setembre segons ens ha comunicat el departament de premsa del CF Badalona. Així les coses, el Badalona tornarà a fer la distinció entre soci assambleari, abonat, i soci assambleari + abonat, l’opció més cara de totes tres.\nSorprèn, però, que els carnets no estiguin disponibles fins a inicis de setembre quan el cap de setmana del 27 i el 28 d’agost, Badalona i Hospi es veuran les cares al Centenari en partit de la 2a jornada del campionat de Lliga.\nEls de la Marina Alta, que avui organitzen una trobada al Club Nàutic de Dénia, parrillada inclosa, per fer pinya entre aficionats, plantilla i club, permet fer-se soci amb un formulari mitjançant la web oficial del club o en un punt d’atenció al centre de Dénia.\nEls preus per ser soci oscil•len entre els 50-75 euros (Júnior, fins 18 anys), 100 per jubilats, 150 general, 200 tribuna, 350 empresa i 500 VIP. Més informació en aquest enllaç.\nCom en el cas de l’Hospi, el Gandia fa distinció entre abonat (sense veu ni vot a l’Assemblea) i soci. Pel que fa als abonats, el carnet per jubilats, joves i penyistes valdrà 35 euros pels gols i 50 per tribuna.\nPel que respecta als socis, els preus van dels 85 euros (jubilats i joves) als 165 € del públic general, amb 35 euros de descompte per associacions, clubs i gent amb carnet jove, a tribuna.\nA General, els preus van dels 60 euros (jubilats), als 90 euros (carnet jove) i 115 euros (públic general).\nPreus assequibles en el debut dels valencians a la Segona B.\nEls menors de 14 anys no pagaran sempre que vagin acompanyats per un adult; fins a 18 anys només hauran de pagar 30 euros, la meitat que la resta de la gent.\nPer 60 euros (menys de 3,2 euros/partit) qui vulgui podrà veure el debut de l’Huracán al futbol de bronze.\nEls més petits pagaran entre 50 euros (infantil) i 80 euros (júnior, fins a 24 anys).\nEls jubilats pagaran 70 euros i el públic en general, 129 euros (29 més que el curs passat).\nA banda, hi ha l’opció de carnet familiar (cònjuges + fill) per 240 euros, VIP (200 euros) o empresa col•laboradora (carnet doble) 400 euros.\nLa sol•licitud es podrà fer tant pel web del club com en els diversos punts d’informació al voltant del poble.\nFins als 15 anys, veure el nou Lleida Esportiu serà totalment gratuït. A partir d’aquí, dels 16 als 21 anys costarà 55 euros, el mateix que pels universitaris.\nA lateral, els preus seran de 105 euros (jubilats) i 155 (general), a tribuna lateral i baixa, 130 i 190 i a tribuna alta i llotges, 190 i 295. Tot això, amb una “samarreta exclusiva” de regal.\nA dia d’avui, el rival de l’Hospitalet a la Copa del Rei tampoc no ha donat a conèixer informació sobre els abonaments 2011-2012.\nLa intenció, segons ens consta, és la d’ampliar el radi d’acció i aconseguir que no només la població de Manacor, però tota la comarca de Llevant doni suport a l’entitat manacorina en el seu retorn a Segona B.\nI és que des de la temporada 1997-1998 (Sòller), cap equip de fora de Palma de Mallorca representava l’illa de Mallorca a la tercera categoria del futbol espanyol.\nEn el retorn a Segona B, l’entitat de la Costera ha disposat un preu únic per al carnet de soci amb un preu de 150 euros. Les entrades costaran, en principi, 20 euros.\nAquests preus han originat diversitat d’opinions, ja que si bé algunes veus consideren aquests preus abusius tenint en compte la crisi que travessa el país, d’altres creuen que és un preu just d’acord amb la nova categoria i amb la necessitat de trobar recursos a l’hora de quadrar el pressupost i fer que el pas de l’Olímpic de Xàtiva per la Segona B no sigui ni de bon tros efímer i que el conjunt blanc pugui competir amb garanties.\n50 euros fins a 16 anys i 130 fins als 25. A partir d’aquí, veure l’Ontinyent al Clariano costarà 180 euros a General i 260 a tribuna, amb opcions de llotja i VIP pels interessats.\nA més, l’entitat de la Vall d’Albaida també disposa un seguit de descomptes que podeu veure detallats aquí.\nA més, a l’entrada de la pàgina web es desplega una imatge amb la qual s’anima el visitant a fer-se soci del conjunt que aquest any dirigirà Roberto Granero.\nBona oferta la que ha presentat el club del Baix Segura. Per 50 euros qualsevol senyora podrà veure l’Orihuela en qualsevol zona del camp, mentre que estudiants i aturats podran fer-ho, a General, per 80 euros.\nPel que fa a la resta, els Jubilats pagaran 80 euros a General i 100 a Preferent; la resta de públic, 140€ a General i 220€ a Preferent.\nEn aquests darrers quatre casos, es regala un carnet de senyora a la mateixa zona. A més, hi ha opció de carnet VIP (Seient numerat, dia del club inclòs, servei d’hostessa i accés a càtering) per 400 euros.\nCongelats. Així resten els preus dels abonaments a Reus de cara al proper curs. Amb la novetat d’un punt d’informació a la plaça de Prim, en ple centre de la ciutat, l’entitat que presideix Ramon Alabart ha endegat també mesures per integrar empreses, comerços i entitats per animar a l’assistència als partits. Tal i com indica la web del CF Reus Deportiu, “els abonaments per tribuna alta tindran un preu de 210 euros, la baixa de 150 euros i gol i lateral, 85 euros. Els pares dels nens que formin part d’un equip de futbol base de la ciutat tindran un descompte del 20% en cada abonament i les persones de més de 65 anys i les dones, del 45%. Els preus de les entrades tampoc han canviat i seguiran costant 20, 15 i 10 euros, a tribuna, alta, baixa i gol lateral, respectivament. Així mateix, es manté la grada jove que comportarà que les persones de 20 a 25 anys que assisteixin a l’Estadi Municipal podran entrar tota la temporada per 50 euros”.\nEl canvi a la presidència també ha suposat alguna novetat en la forma de renovar el carnet de soci, que també es podrà fer de forma online i a l’stand del club a Gran de Sant Andreu.\nHi haurà un descompte de 5 euros per aquells socis que hagin sol•licitat la domiciliació bancària abans del 30 juny.\nPer la resta, els abonaments distingeixen entre Gol/Grada Jove (40€ Joves, 70€ fins als 30 i jubilats i 115€ General), General (55, 85 i 140 euros) i Tribuna (175, 205 i 260).\nUna de les campanyes més originals i colpidores l’ha engegada l’Sporting Mahonés. Els menorquins, en situació econòmica delicada, han fet un vídeo en què estableixen un paral•lelisme entre una persona jove a punt de morir i el club, que amb 37 anys d’història viu una situació complicada en l’àmbit extraesportiu. Pel que fa als preus, qui es faci el carnet abans del 19 d’agost podrà veure l’Sporting per 20 euros (menors de 16), 60 euros (Juvenils i Jubilats), 120 euros (General), a banda de carnets d’empresa i que inclouen aparcament a l’estadi. A partir del 19 d’agost, els preus es veuran incrementats de la manera que recull el web oficial de l’entitat maonesa.\nTot i la reducció de pressupost provocada pel descens dels ajuts de la Diputació de Terol, l’entitat mudèjar ha disposat preus força raonables en comparació amb els de la passada temporada, preus que oscil•len entre els 30 euros per Infantil, als 180/210 per General i Tribuna, passant pels 90/105 per Joves (General/Tribuna) i els 150/180 per Jubilats.\nA més, també existeix l’opció del carnet simpatitzant, un carnet que permet assistir a dos partits de la temporada i que, a més, ofereix el regal d’una bufanda del CD Teruel.\nRCD MALLORCA B, VALÈNCIA MESTALLA, REAL ZARAGOZA B\nCom a equips filials, ni Mallorca, ni València ni Zaragoza presenten cap campanya de socis originada als seus equips filials.\nPublicat per CE L’Hospitalet\nRelacionados: Campañas de socios de Segunda B\nCrónica Preferente: CD Ferriolense 2 – 2 CD Alaro - 874 visitas\nCrónica Liga Nacional Juvenil: Felanitx 0 – 1 Platges de Calvia - 812 visitas


Junta General del Principat d'Astúries - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLa Junta General del Principat d'Astúries (Xunta Xeneral del Principáu d'Asturies en asturià; Junta General del Principado de Asturias en castellà) és l'òrgan suprem de representació del poble asturià, segons recull l'Estatut d'Autonomia d'Astúries. Els seus membres són escollits pels ciutadans de forma democràtica i ocupa el paper legislatiu. Per a ser fidel al principi de divisió de poders, la funció executiva és assignada a altre òrgan que sorgeix del mateix parlament: el Govern del Principat d'Astúries. El President del Principat és escollit per la Junta General d'entre els seus membres i aquest s'encarrega de designar el Consell de Govern la labor del qual és controlada per la càmera. Així mateix correspon a la Junta General aprovar els pressupostos de la comunitat autònoma.\nPedro Sanjurjo, FSA\ndes del dia 16 de juny de 2015\nMaría Josefa Miranda, IU-IX\nJosé Cuervas, PP\nAntic Convent de Sant Francesc (Oviedo)\n1.1 Diputats i grups parlamentaris\n1.3 Diputació Permanent\n1.4 Junta de Portaveus\n1.6 President de la Junta General\n1.7 La Taula\n3 Seu parlamentària\nOrganització i funcionamentModifica\nDiputats i grups parlamentarisModifica\nEdifici de la Junta General del Principat d'Astúries a Oviedo.\nEls diputats representen al poble asturià i són triats per aquest sobre la base de tres circumscripcions electorals. Gaudeixen d'uns drets i adquireixen unes obligacions. També gaudeixen de certes prerrogatives com la inviolabilitat i el fur especial. Els diputats s'agrupen en grups parlamentaris.\nPodem Astúries 9\nFòrum Astúries 3\nCada partit polític o coalició electoral només pot constituir un Grup Parlamentari. Els grups parlamentaris es formen de la següent manera:\nTres diputats que pertanyin a un mateix partit polític o coalició electoral\nEls diputats de partits o coalicions electorals que no alcacen el nombre mínim puden formar el Grup Parlamentari Mixt\nEls diputats que se separin del seu Grup Parlamentari passen al Grup Parlamentari Mixt A la dreta es pot veure una taula que mostra la composició dels actuals grups parlamentaris en la Junta General.\nSón grups de diputats que estudien assumptes que se'ls encomanen i duen al Ple de la Junta General propostes o dictàmens. De vegades actuen amb poder decisori, en aprovar resolucions de caràcter no legislatiu. També controlen el compliment que fa el Consell de Govern de les mocions i resolucions de proposicions no de llei. Les integren membres designats pels grups parlamentaris en el nombre assenyalat per la Taula una vegada escoltada la Junta de Portaveus. Tots els grups tenen dret a comptar amb un representant com a mínim en cada comissió. Cada comissió té una Taula integrada per un President, Vicepresident i un Secretari triats entre els seus components.\nVisió de la Xunta des de la Plaça de l'Escandalera\nEstà composta pels diputats que trien els grups parlamentaris en proporció a la seva importància numèrica que designa la Taula després d'escoltar a la Junta de sessions. La presideix el President de la Junta General i la seva Taula és la de la càmera.\nJunta de PortaveusModifica\nEstà composta pels portaveus dels grups parlamentaris i el President de la Junta General. Entre les seves missions destaquen la determinació de l'ordre del dia de les sessions del Ple, i la designació del nombre de membres de les comissions i la Diputació Permanent. Les seves decisions són preses per vot ponderat, representant cada portaveu tants vots com diputats tingui el seu grup parlamentari.\nÉs l'òrgan suprem de la Junta General, formant part d'ell tots els diputats d'aquesta. Els membres del Consell de Govern poden assistir i intervenir en les sessions independentment que siguin també diputats de la Junta General.\nDetall de l'escut en el ràfec de la cúpula del palau de la junta general\nPresident de la Junta GeneralModifica\nEl President de la Junta General ostenta la màxima representació de la càmera i és escollit en la seva sessió constitutiva entre els diputats d'aquesta. Entre les seves missions destaquen dirigir els debats, interpretar el reglament de la càmera i fixar d'acord amb la Junta de Portaveus l'ordre del dia de les sessions del Ple. Presideix també, la Taula, la Junta de Portaveus i la Diputació Permanent. A continuació es pot veure una taula amb els presidents de la Junta General des de 1982.\nProvisional Agustín Antuña Alonso\nEugenio Carbajal Martínez * UCD\nIII Laura González Álvarez ** IU\nIV Ovidio Sánchez Díaz *** PP\nVI María Jesús Álvarez González FSA-PSOE\nVII María Jesús Álvarez González FSA-PSOE\nX Pedro Sanjurjo González FSA-PSOE\n*Agustín Antuña Alonso des del 6 de març de 1982 fins al 14 de gener de 1983 i Eugenio Carbajal Martínez des del 14 de gener de 1983 fins al 31 de maig de 1983.\n**Des del 21 de juny de 1991 fins al 8 de gener de 1993, substituïda per Eugenio Carbajal Martínez.\n***Substituït per Faustino González Alcalde en una sessió celebrada el 18 de març de 1999.\nÉs l'òrgan rector de la Junta General i ostenta la seva represtación col·legiada. La componen el President de la Junta General, dos vicepresidents i dos secretaris. També puden designar-se vocals adscrits que assisteixen amb veu i sense vot a algunes de les seves reunions representat a partits que no tinguin cap diputat en ella. Algunes de les seves funcions són:\nOrdenar el treball\nDecidir la tramitació d'esctrits i documents parlamentaris\nElaborar, dirigir i controlar l'execució del pressupost de la Junta General\nOrganitzar l'Administració parlamentària Es reuneix convocada pel president de la Junta General i els seus membres es trien en la sessió constitutiva de la càmera, presidida a l'inici per una Mesa d'edat constituïda pel diputat electe de major edat com a President assistit pels dos de menor edat com a secretaris.\nLa Junta General del Principat d'Astúries té el seu origen el 1388 quan el rei Joan I de Castella creà el Principat d'Astúries, inaugurant el títol de Príncep d'Astúries l'infant Enric, que després seria Enric III de Castella. Com a òrgan gestor es va crear la Junta de Concejos, que va estar vigent fins al 1834 que es va suprimir per a la creació de la Diputació Provincial.\nCal destacar que el 25 de maig de 1808 la Junta General es va proclamar sobirana, rebel·lant-se contra el poder central en mans dels francesos. Es van enviar ambaixadors al Regne de la Gran Bretanya i se li va declarar la guerra a Napoleó.\nLa Junta General té la seva seu actualment en un palau d'estil neoclàssic situat en el solar de l'antic convent de San Francisco, al carrer Fruela d'Oviedo. Abans d'utilitzar aquest palau es reunia en la Catedral d'Oviedo.\n↑ Pérez de Lama, Ernesto (dir.). Manual del Estado Español 1999. Madrid: LAMA, 1998, p. 354. ISBN 84-930048-0-4.\nEleccions autonòmiques d'Astúries\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Junta_General_del_Principat_d%27Astúries&oldid=24202118»\nDarrera modificació: 22 jul 2020 a les 17:36


Requisits tràmits en línia\nConsulta i pagament de deutes\nConsulta i pagament de multes\nConsulta pública ordenances\nPagament de deutes\nPla d'emergència per sequera\nVídeo filtres verds\nMaó, passió per la música\nImpost sobre vehicles tracció mecànica\nPrecàlcul de plusvàlua\nRetransmissió de plens\nLlicencies d'obra menor\nCa n'Oliver-Col·lecció Hdez.Sanz-Hdez.Mora\nObres Cala Llonga\nEspai de llengua\nArriba la tercera edició del cinema a la fresca a la terrassa d'Es Claustre.\nL’Ajuntament i Es Claustre posen en marxa un cicle de cinema a la fresca, amb l’objectiu d’ampliar l’oferta cultural a la ciutat, amb la projecció de pel·lícules de qualitat subtitulades en català.\nMaó, 27 de juny de 2019\nLa Regidoria de Política Lingüística de l’Ajuntament de Maó, en col·laboració amb Es Claustre, la Biblioteca Pública de Maó, el Fons Menorquí de Cooperació i Memòries de Menorca posa en marxa, per tercer any consecutiu, un cicle de cinema a la fresca, amb l’objectiu d’ampliar l’oferta cultural de la ciutat amb la projecció de pel·lícules de qualitat subtitulades en català.\nCom a novetat, enguany aquest cicle de cinema vol posar en valor la diversitat cultural i promoure les relacions interculturals, com a forma de complir el novè dels compromisos pels quals la ciutat de Maó forma part de la Coalició Europea Contra el Racisme.\nA més, s’incorporen tres pel·lícules dirigides al públic infantil, una demanda detectada en les edicions anteriors\nAixí idò, cada dilluns dels mesos de juliol i agost hi haurà una projecció a la terrassa d’Es Claustre.\n* Aquest cicle de cinema vol posar en valor la diversitat cultural i promoure les relacions interculturals, com a forma de complir el novè dels compromisos pels quals la ciutat de Maó forma part de la Coalició Europea Contra el Racisme.\nPrograma cinema a la fresca


28.000 persones grans sense accés a residències municipals\n18 centres de gent gran municipals estan tancats, sense conserge, i només obren per a activitats i tallers puntuals.\nLa Resolució de 14 de setembre de 2021 de la Vicepresidència i Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives establia el Pla d'actuació a les residències de gent gran dependents, els centres de dia, els habitatges tutelats i els CEAM/CIM i centres assimilats, de la Comunitat Valenciana, en el context de crisi sanitària ocasionada per la Covid-19.\nSegons la resolució, els centres de gent gran poden estar oberts en situació de nova normalitat, als nivells 1, 2 i 3 d'alerta, amb diferents condicions relacionades amb el tipus d'activitat, aforaments…\nA Alacant, 18 centres de gent gran municipals no estan oberts. Només obren per a activitats puntuals o tallers, unes 4 hores a la setmana. Per això, els grans es queixen, perquè no entenen per què sí que poden donar les activitats de la subcontracta, però no dels voluntaris. Tampoc no poden estar jugant entre ells en una taula, amb totes les mesures de seguretat.\nLa realitat és que des del setembre es poden obrir els centres de gent gran al 75%. «Des de l?Ajuntament els van dir que no podien obrir perquè el protocol no ho permetia. És mentira. No els obren perquè no tenen conserges, perquè dels 18, només 3 tenen conserge. A la resta, obren i tanquen persones de més de 75 anys», assegura Rafa Mas, regidor de Compromís.\nEl menyspreu a la gent gran.\nBarcala segueix tenint els 18 centres de gent gran municipal TANCATS a Alacant.\n28mil persones segueixen sense este recurs municipal ESSENCIAL per lluitar contra la solitud i per afavorir l'envelliment actiu.https://t.co/BKnuyNQgJP\n— Rafa Mas (@Ra_Mas) Novembre 3, 2021\nAixò afecta 28.000 persones grans, que al passat ple ja es van manifestar a les portes de l'Ajuntament d'Alacant. A més, planegen seguir manifestant el proper 16 de novembre i al proper ple.\nEl PSOE també se suma a esta denúncia. «L?alcalde va signar un acord amb els treballadors 15 dies abans de les eleccions. I passats més de dos anys no ha complert l?acord», afirma la regidora Plans Cano. «Esta és la manera d?actuar de Barcala. Esta és la manera d?actuar del PP d?Alacant», conclou.


Mercure Sheffield Parkway Hotel Sheffield Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nBritannia Way, Catcliffe, Catcliffe, Sheffield, Regne Unit, S605BD - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Mercure Sheffield Parkway Hotel?\nEstàndard amb 1 llit tipus king (Standard With 1 King Size Bed)\nMés informació sobre Mercure Sheffield Parkway Hotel\nSituat en el cor de Catcliffe, Mercure Sheffield Parkway Hotel és un lloc ideal des d'on descobrir Sheffield. Situat només a 11.4 km del centre de la ciutat, els viatgers estan en un lloc boníssim per a gaudir de les atraccions i activitat de la ciutat. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Sheffield. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Mercure Sheffield Parkway Hotel és una elecció inteligents per a viatgers a Sheffield, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Una tercera part de les pel·lícules estrenades aquest any a les sales de cinema s'han doblat al català\nJa fa un any que funciona el Servei Català del Doblatge, pel qual, a través de TV3, s'assumeix doblar al català pel·lícules d'estrena estrangeres, però no per ser exhibides, sinó perquè, quan surten els DVD que es lloguen o es venen, es pugui triar aquesta llengua. El doblatge al català se cedeix gratuïtament a les distribuïdores i s'ofereix a qualsevol canal de televisió que el demani. Aquest any s'han doblat al català una tercera part de les pel·lícules estrenades a les sales de cinema, 135 en total, però l'objectiu és arribar al 100%. El pressupost ha estat d'un milió i mig d'euros. De moment, hi ha un problema amb les grans distribuïdores americanes. Només una, Columbia, accepta el català.\n02/10/2006 - 15.27 Actualitzat 02/10/2006 - 15.53


Miso Apartment Budapest Hongria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nMiso ApartmentBalaton Utca 27., 05. Centre Ciutat - Belváros, Budapest, Hongria, 1055 - Veure al mapaNotable7,9Basada en41comentarisMiso ApartmentVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 27 fotos\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Miso Apartment es troba a la zona de 05. Centre Ciutat - Belváros de la ciutat de Budapest. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Miso Apartment, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, habitació familiar, ascensor. L'ambient de Miso Apartment es reflexa en cada habitació. calefacció, ventilador, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Miso Apartment la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Budapest.\nCal que informeu el Miso Apartment de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


PUV Preguntes freqüents\nEnviament ordinari: servei per a paquets postals no certificats. És gratuït per a Espanya, però com que no és certificat, davant d’una incidència no hi ha possibilitat de reclamar-lo. Si el destinatari prefereix aquesta opció per estalviar despeses, ha d’assumir el risc que comporta.\nCertificat: servei de missatgeria urgent. Es fa l’entrega al domicili en 24-72 hores. També és gratuït per a compres superiors a 20€ (per a compres inferiors el cost és de 5€), però només per a Espanya. Per als enviaments a Europa i la resta del món, vegeu el quadre:\nEspanya Europa Resta del món\n(Enviat per Correus) Cost: Gratuït\nTerminis: 4/7 dies Cost: 10€\nTerminis: 12-14 dies Cost: 15€\nTerminis: 12-14 dies\n(Enviat per Correos express) Gratuït per a compres\nsuperiors a 20€\nCost de 5€ per a compres\ninferiors a 20€\nTerminis: 24-72 hores Cost: 25€\nTerminis: 10-12 dies Cost: 30€\nTerminis: 10-12 dies\nL’única forma de pagament a través de la Web és amb targeta bancària, de dèbit o de crèdit. Són acceptades les més usuals, com VISA, 6000, MasterCard…\nTambé és possible, ocasionalment, fer pagaments per transferència o contra reembossament. Per a aquestes opcions han de contactar amb nosaltres perquè de forma personalitzada li expliquem el procediment que s’ha de seguir.\nPer a qualsevol aclariment, poden contactar amb nosaltres i els contestarem tan ràpidament com siga possible.


El Granadilla més adrianenc passa a la segona ronda (0-0) - Diari de Sant Adrià\nEl Granadilla més adrianenc passa a la segona ronda (0-0)\n24/05/2015 – Carla Gómez, Eva Llamas i Laura Díaz superen l’eliminatòria contra el Levante las Planas i mantenen vives les esperances d’ascens del Granadilla.\nD’alguna manera, el Sant Gabriel segueix estant ‘en actiu’, tot i haver finalitzat la temporada. Tres ex futbolistes del conjunt adrianenc, Carla Gómez, Eva Llamas i Laura Díaz, ja han complert el primer objectiu que les va dur a fitxar per la UD Granadilla Tenerife Sur: superar la primera eliminatòria del play-off d’ascens a la Superlliga.\nEn el partit d’anada, les insulars es van desfer amb autortitat del Levante las Planas (3-0). Avui, a Sant Joan Despí, el Granadilla ha dominat el partit en tot moment (0-0), i només els pals i la manca de punteria han impedit que el Levante acabés golejat.\nLes catalanes no han pogut contrarestar la fortalesa física del Tenerife Sur, el qual ha sortit a la gespa de les Planes amb Carla Gómez, Eva Llamas i Laura Díaz sent titulars.\nDurant el primer temps imperaria la igualtat de forces, tot i que serien les visitants les que gaudirien de les ocasions més clares. Mari Jose ha exhibit el seu repertori tècnic des de l’inici, connectant amb Carla Gómez per generar el primer xut perillós de la davantera de Terrassa (19’).\nLa futbolista tinerfenya estaria a punt de marcar poc després pentinant una falta lateral (28’) i perdonant un mà a mà molt clar davant Ripoll (37’). El Levante las Planas també tindria la seva opció abans del descans, en un xut a boca de canó de Sara Serna que Pili refusaria fent una espectacular estirada (35’).\nEl domini, però, era d’un Granadilla que tornaria quedar-se a les portes del 0 a 1 després que Carla Gómez no impactés bé una rematada franca des del punt de penal (38’).\nDesprés de 45 minuts de menys a més, les canàries continuarien pressionant, passant per sobre del Levante tant en qualitat com en contundència. El conjunt del Baix Llobregat es mostraria inoperant en atac, sent incapaç de cuinar jugades elaborades des de camp propi.\nTota la segona meitat seria dominada pel Tenerife Sur, però les visitants es quedarien sense el premi del gol. Marilen (49’) i Mari Jose (53’) rematarien al pal, Eva Llamas perdonaria un nou mà a mà amb Ripoll (64’) i Carla Gómez remataria al travesser en un intent de vaselina que no entraria per centímetres (75’).\nL’única aproximació clara del Levante las Planas en tot el segon temps la protagonitzaria Sara Serna, caçant una pilota morta després d’un servei en llarg i engaltant un potent xut que fregaria la creueta (77’).\nLes catalanes, però, seguirien patint en defensa fins al final, veient-se obligades a salvar sobre la mateixa línia de gol un cop de cap d’Ana (78’). El Granadilla jugaria bona part del segon temps trepitjant camp contrari i evidenciant el seu potencial futbolístic.\nAmb el xiulet final, les insulars celebrarien la classificació per la següent ronda de play-off amb un bon grapat d’aficionats que s’han desplaçat fins a Barcelona. Bona part de la plantilla del Sant Gabriel també ha estat a les Planes donant suport a Carla Gómez, Eva Llamas i Laura Díaz.\nArticle anteriorSegueixen en forma (23-32)\nArticle següentEl PSC guanya en minoria uns comicis que fragmenten el Ple i castiguen als partits tradicionals


La subhasta del Panorama s'endarrereix | Ràdio Sant Feliu\nLa subhasta del Panorama s’endarrereix\n3 de Març de 2015 per Ràdio Sant Feliu\nLa subhasta del darrer hotel de l’herència dels Anlló continua en pausa, ja que la Generalitat no ha resolt un problema registral amb una part de la finca ja que figura a nom d’un altre propietari que la té embargada per l’Agència Tributària.\nÓscar Álvarez del Partit Popular de Sant Feliu de Guíxols va fer una pregunta en el passat Ple ordinari del mes de febrer i va defensar la proposta feta per la lletrada de l’àrea d’urbanisme, la qual va plantejar la opció d’excloure la part de la finca amb càrregues, així es podria subhastar una part i l’altra es podria vendre posteriorment. l’Alcalde, Joan Alfons Albó, va informar que la Generalitat prefereix esgotar la via judicial, la qual en primera instància li va reconèixer, en exclusiva, la titularitat sobre tota la finca. Per problemes burocràtics es manté encallada l’ordre judicial perquè Hisenda aixequi l’ordre d’embargament i el registre de la propietat pugui anul·lar la inscripció a favor de l’altre propietari.\nQuan es va detectar el problema, fa un any, s’estimava en sis mesos l’endarreriment dels tràmits, però el termini s’ha dilatat i la subhasta d’un dels edificis amb més pretendents continua paralitzada. L’hotel Panorama és el més emblemàtic i probablement el més atractiu dels hotels del patrimoni Anlló ja que és un dels més grans amb una situació i vistes immillorables.\nAMICS DEL MUSEU ARRIBA ALS 200 SOCIS\nPalamós rep a un centenar de científics


El Moianès aconsegueix reduir l'atur a l'11%\nTRANSFORMACIÓ DE L'ACTIVITAT PRODUCTIVA\nPromou la cooperació econòmica i l'estalvi entre el Bages, Osona i el Vallès Oriental\nVICENÇ MOLINÉ 03/09/2012 00:00\n260x366 DEL TÈXTIL A L'AGRICULTURA ECOLÒGICA La granja de Mas Trullàs, on es crien vedells ecològics, és un exemple de la reconversió que ha viscut l'economia de la zona. De les fàbriques tèxtils de finals dels anys 90 ha passat a l'agricultura ecològica, el turisme i els serveis. / DAVID BORRAT DEL TÈXTIL A L'AGRICULTURA ECOLÒGICA La granja de Mas Trullàs, on es crien vedells ecològics, és un exemple de la reconversió que ha viscut l'economia de la zona. De les fàbriques tèxtils de finals dels anys 90 ha passat a l'agricultura ecològica, el turisme i els serveis. / DAVID BORRAT\nEl pregó de la festa major de Moià d'aquest any ha pres la forma d'un videoclip, en què diversos veïns i associacions municipals canten una cançó titulada Moià és més que un deute municipal , fent referència als 25 milions de deute que van portar el consistori a declarar-se en fallida l'estiu passat i que han fet aparèixer el municipi a tots els mitjans com un dels més endeutats de Catalunya. La intenció és treure pes a la difícil situació de les arques municipals, que l'equip de govern intenta millorar des que va arribar a l'Ajuntament el maig del 2011.\nUna de les eines que té Moià és el Consorci del Moianès, una entitat formada pels deu municipis del Moianès, un altiplà ubicat a cavall entre el Bages, Osona i el Vallès Oriental. A finals dels anys 80, l'economia de la zona es basava en la indústria tèxtil, la crisi de la qual va portar els municipis a patir taxes d'atur del 45%.\nLes tres comarques tenien realitats econòmiques molt diferents i la necessitat va portar els municipis a coordinar-se i crear el Consorci del Moianès. Aquesta entitat supramunicipal fa 16 anys que coordina les polítiques d'ocupació dels municipis, formant els treballadors del tèxtil perquè puguin dedicar-se a altres sectors i fomentant la innovació i la creació d'empreses.\nAtur inferior al del País Basc\nA finals de juliol, Catalunya tenia una taxa d'atur del 21,5% mentre que al Moianès només arribava al 10,77%, inferior fins i tot a la del País Basc, la comunitat amb menys atur d'Espanya amb una taxa del 14,56%. Ara el Moianès viu en una gran mesura del turisme; l'agricultura -amb una atenció especial als cultius ecològics-, i els serveis, com per exemple l'atenció a la gent gran.\nAmb la crisi, el Consorci també s'ha mostrat com l'oportunitat per reduir la despesa dels ajuntaments. Dionís Guiteras, l'alcalde de Moià, contraposa la mala gestió que denuncia que va portar l'Ajuntament a contreure un deute de 25 milions d'euros amb l'encert d'apostar pel Consorci del Moianès des del primer moment. En destaca els beneficis que els proporciona treballar junts: "El Consorci és una realitat que permet aconseguir estalvi per als ajuntaments en una situació difícil, com el de Moià". "La realitat és que sols ja no podem anar enlloc. Hem de mirar què fa bé el veí i provar de compartir-ho", afegeix.\nL'economia d'escala va permetre que, segons els càlculs de l'Ajuntament de Moià, pels 40.000 euros invertits en el Consorci l'any 2011, el municipi rebés serveis que si hagués contractat en solitari haurien costat uns 600.000 euros. Per l'alcalde, és qüestió de buscar l'equilibri entre l'eficiència i la qualitat.\nAra el Consorci està preparant compartir més aspectes de la gestió municipal. La caiguda de l'activitat constructora els ha portat a plantejar-se una oficina tècnica única, amb arquitectes i aparelladors compartits. Segons l'alcalde de Moià, representaria un estalvi del 30%. Uns beneficis semblants els reportaria mancomunar el secretaris i interventors dels ajuntaments. Altres idees, amb uns estalvis estimats del 15%, serien crear una central de compres per a tots els municipis del Moianès per contractar assegurances i comprar material d'oficina de manera conjunta, així com compartir equipaments com grues i camions. Els serveis socials, com l'atenció a la gent gran, serien un altre front en què el Consorci podria obtenir estalvis per als municipis del Moianès, encara que no s'han pogut quantificar.\nFacilitats de l'administració\nL'alcalde de Moià destaca que tot el que ha fet el Consorci del Moianès s'ha fet sense necessitat de crear cap llei nova, només amb la voluntat dels alcaldes, i flexibilitat per part de la Diputació de Barcelona i la Generalitat. Tot i això, Guiteras reclama reconeixement per part de les autoritats catalanes. "Ens agradaria tenir un interlocutor a la Generalitat. Ara hem d'anar departament per departament".\nTenen fet l'expedient per convertir-se en comarca, que segons l'alcalde ha passat tots els sedassos necessaris. "Només falta la voluntat política", assegura Guiteras. En tot cas, reclama el Consorci del Moianès com a exemple de gestió encertada per defensar la seva candidatura a comarca. Per ell, la filosofia és organitzar-se segons les necessitats i les oportunitats i no d'una manera dirigida, creant institucions a vegades inoperants. "Si la gent no sap com hem aconseguit ser més eficients, no entendran que es creï un nou consell comarcal en un moment de crisi".


Tema ultrasònic: ultrasò-Hielscher\nTema utrasonic: "ultrasò"\nD'alta intensitat, ultrasò de baixa freqüència, també conegut com ultrasons d'alta potència, s'utilitza per a múltiples aplicacions com la barreja i homogeneïtzació, fresat humit i dispersant, emulsificació, extracció, desintegració i reaccions sonoquímiques. L'ultrasò d'alta potència és un mètode d'intensificació de processos, que sobresurt els mètodes convencionals, resultant en una distribució de mida de partícula més estreta (per exemple, per dispersar ultrasònic & homogeneïtzant), donant un major rendiment (per exemple, en l'extracció ultrasònica i sonoquímica), accelerar la velocitat del procés i la simple operació. Altres avantatges del processament d'ultrasons són l'escalabilitat lineal del laboratori a la mida industrial; ser un procés no tèrmic, que impedeix la descomposició tèrmica de materials sensibles a la calor; i l'opció de retro-condicionament dels sistemes existents per als efectes sinèrgics.\nUltrasònic Hielscher està en en el disseny, fabricació i distribució de sistemes ultrasònics d'alt rendiment que cobreixen la gamma completa de laboratori més petit i ultrasonicators de Banc superior a sistemes de producció de mida completa per a processos d'alt volum.\nLlegiu més sobre les aplicacions de l'ecografia de potència i els seus avantatges!


La Comissió Europea engega una consulta pública sobre els resultats dels PDR 2007-2013. Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació\nLa Comissió Europea engega una ...\nLa Comissió Europea ha engegat a partir del 22 de gener una consulta pública als ciutadans de tota la UE sobre la possibilitat de millorar el suport que es dona al desenvolupament rural.\nLa consulta es farà fins al 20 d'abril i permetrà donar l’opinió sobre l'eficàcia dels nombrosos programes de desenvolupament rural finançats amb càrrec al pressupost de la Política Agrària Comuna per al període 2007-2013. L'objectiu és avaluar què ha funcionat i què no durant aquest període, per tal de millorar la programació del desenvolupament rural en el futur.\nEntre les preguntes que es fan hi ha si els enquestats creuen que els programes de desenvolupament rural han millorat la competitivitat de l'agricultura i la silvicultura, han contribuït a millorar el medi ambient i el camp, a més de millorar la qualitat de vida a les zones rurals i ajudar a diversificar l'economia rural. També es demana als enquestats si consideren que els programes de desenvolupament rural tenen una bona relació de cost-benefici pel que fa als diners invertits.\nLa Comissió Europea presentarà noves propostes jurídiques per millorar l'alimentació i l'agricultura de la UE a finals d'aquest any, aprofitant la seva recent comunicació i els resultats de les avaluacions en curs de l'impacte de diverses opcions polítiques possibles. Els resultats d'aquesta consulta pública també contribuiran al procés i ajudaran a informar de futures propostes polítiques.\nL'enquesta està disponible en tots els idiomes oficials de la Unió Europea.\nLa consulta estarà oberta fins al 20 d'abril\nInformació sobre l'enquesta\nEnquesta (en castellà)\nEl futur de l'alimentació i de l'agricultura a Europa: per una PAC flexible, equitativa i sostenible\nProgrames de desenvolupament rural arreu d'Europa 2007-2013


Què és i com realitzar una auditoria informàtica? | Canon Vallès\nhome /Blog /Consultoria informàtica /Què és i com realitzar una auditoria informàtica?\nQuè és i com realitzar una auditoria informàtica?\nEl concepte d’auditoria informàtica està cada vegada més estès entre tot tipus d’empreses. Fa un temps això era una cosa que tan sols es realitzava en les grans empreses, però a causa del paper cada vegada més estratègic que té la informàtica per a qualsevol negoci, aquest tipus d’auditories es realitzen amb més freqüència en petites i mitjanes empreses, i tot tipus d’organitzacions i institucions tant públiques com privades.\nEn aquest article t’explicarem en què consisteix una auditoria de seguretat informàtica i com es realitza.\nAvui dia, els sistemes informàtics són un element clau en qualsevol empresa. Els utilitzem per a gestionar les bases de dades, portar la comptabilitat, organitzar equips de treball, controlar estocs, comunicar-nos amb clients i molt més.\nUna auditoria informàtica no és un examen mecànic dels equips i xarxes\nEn poques paraules, el cor d’un negoci és el seu sistema informàtic. Per aquest motiu, és essencial realitzar controls periòdics que garanteixin la seguretat i resolguin possibles incidències o punts febles del sistema.\nL’auditoria informàtica pot realitzar-se de manera interna, sempre que l’empresa compti amb personal qualificat per a fer una anàlisi profunda. En la majoria de casos, la companyia contracta un servei extern per a dur a terme aquest control.\nEl primer que has de saber és que una auditoria informàtica no és un examen mecànic dels equips i xarxes sinó una anàlisi crítica per a valorar possibles fallades de seguretat. L’auditoria ha de ser preventiva perquè si esperem a tenir una fallada, les conseqüències poden ser molt greus.\nAquesta revisió no sols analitza incidències o perills sinó que detecta i resol els possibles riscos que poden causar problemes en el futur. A més de millorar la seguretat, aquest procés serveix per a millorar l’eficiència dels equips informàtics i la productivitat.\nCom es realitza una auditoria informàtica?\nL’auditoria de seguretat informàtica es pot dur a terme en qualsevol moment, si bé a Canon Vallès recomanem realitzar una anàlisi del sistema una vegada a l’any per a detectar qualsevol vulnerabilitat a temps.\nEl procediment abasta el control de maquinari, programari, compliment de la legislació i accés dels usuaris al sistema. En general, s’analitzen els següents punts:\nSeguretat física dels equips i la xarxa (exposició a altes temperatures, sistemes de bloqueig, comptes d’usuaris, etc.)\nOptimització de programari i maquinari (grandària i ubicació d’arxius, còpies de seguretat, emmagatzematge de dades, etc.)\nProtocols de ciberseguretat (actualització d’antivirus, comprovació de vulnerabilitats, nivells de protecció, etc.)\nSistemes operatius i programes instal·lats\nLes anàlisis periòdiques permeten detectar fallades i punts vulnerables, a més de verificar si el sistema compleix amb la normativa del sector, tant en protecció de dades com en aspectes mediambientals.\nGràcies a l’auditoria informàtica, l’empresa comptarà en tot moment amb un sistema legal, segur i eficient, amb el que podrà reduir costos, evitar pèrdua de dades i millorar la productivitat.\nQuan va ser l’última vegada que vas realitzar una auditoria informàtica a la teva empresa?\nSi vols optimitzar i garantir el funcionament segur dels teus sistemes, contacta amb Canon Vallès. Els nostres experts dissenyaran un pla d’auditoria informàtica a la mesura de les teves necessitats.


Hospitals en Clark county - Directori - Llistat - Guia - Hospital - Nevada - Eua - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Eua › Nevada › Hospitals en clark county\nHospitals en clark county Nevada > Eua\nHospitals en Clark county recomanades:\nQualsevol emergència mèdica ha de ser tractada seriosament i s'ha de buscar la consulta mèdica tan aviat com sigui possible. És per això que aquesta guia de Hospitals en Clark county és tan útil per a les persones. Trobeu l'hospital més proper a aquí a Eua.\nAmb 1951269 habitants, Clark county és una àrea que té hospitals de referència. Si cerqueu una de les Hospitals en Clark county que mostra aquesta llista, podeu ingressar l'enllaç de qualsevol hospital que aparegui a la vostra cerca per trobar el vostre número de telèfon o adreça exacta.\nTota la informació d'aquest directori està en constant revisió i correcció. Tanmateix, encara així, donada la quantitat d'informació que tenim disponible per als nostres usuaris, ens pot escapar algun error. Si trobeu cap incorrecció en aquest directori de Hospitals en Clark county, feu-nos-ho saber.\nHospitals en Clark county per categoria\nDes de Hospitalsworldguide som conscients que molts dels nostres usuaris necessiten saber quins són els hospitals públics Clark county (Eua). No tothom pot pagar enormes quantitats de diners per problemes de salut. Aquí us mostrem una llista amb tots ells\nA Clark county (Eua) hi ha diversos centres hospitalaris privats de qualitat. El preu d'una consulta mèdica, una teràpia o tractament o un laboratori clínic o proves d'imatge poden variar molt d'un hospital privat a un altre. Per això, us proporcionem una llista de cadascun d'aquests centres, amb els seus respectius llocs web i telèfons, de manera que podeu obtenir informació detallada sobre les condicions de cada centre\nMostrant 31 Hospitals en Clark county\nHospitals en Clark county per ciutat\nVeure tot: Hospitals en Clark county per ciutat\nMés destacats Hospitals en Clark county\nVeterans Affaires Southern Nevada Healthcare System\n6900 n pecos rd, north las vegas, nv 89086, united states 89086 Valley ,Clark County ,Nevada ,EUA .


Notícies - Sant Cugat aparca els cotxes per posar punt final a la Setmana de la Mobilitat Sostenible\nUna Bicicletada Popular inicia la Setmana de la Mobilitat Sostenible (15/set/19)\nel 22/set/19 Clara Bardají Societat PDF\nMés d'un centenar de santcugatencs han posat punt final a la Setmana de la Mobilitat Sostenible i Segura aquest diumenge amb un matí ple d'activitats destinades, sobretot, al públic familiar. Les propostes i tallers divulgatius s'han concentrat a la Rambla del Celler, la qual també ha quedat tallada al trànsit durant el matí amb motiu del Dia Sense Cotxes. Tallers d'autoreparació de bicicletes i de creació de crispetes a pedals, una activitat musical i teatre amb titelles itinerants han servit per acabar una setmana de conscienciació sobre la mobilitat sostenible i respectuosa amb el medi ambient.\nEn aquest últim dia de la Setmana de la Mobilitat Sostenible i Segura, el regidor de Serveis Urbans, José Gallardo, ha volgut remarcar que, 'més que un punt final', és 'un altre inici' amb l'objectiu de 'conscienciar la ciutadania' que el canvi climàtic és un 'problema global que no es resol en una setmana'.\nEn aquesta mateixa línia, la tinenta d'alcaldia de Sostenibilitat i Comissionada per l’Emergència Climàtica, Alba Gordó, ha afegit que el comissionat 'treballa en aquesta direcció' i anima a la ciutadania a continuar 'caminant i empenyent' per combatre el canvi climàtic.\nLa Setmana de la Mobilitat Sostenible i Segura va començar el 15 de setembre amb una Bicicletada Popular i s'ha allargat fins aquest diumenge.\nMés que un punt final volem donar a entendre que és un altre inici de la idea que té aquest govern d'apostar per les energies renovables, per un altre tipus de mobilitat i donar prioritat als carrils bici i a la mobilitat en bibicleta i transport públic. Conscienciar a la ciutadania que és un problema global que no es resol en una setmana.\nSerà un problema molt important del segle XXI. Ens hem de posar tots plegats les piles. Des de l'Ajuntament de Sant Cugat ho hem fet, aquest Comissionat per l'Emergència Climàtica està treballant en aquesta direcció. La ciutadania camina i empeny i és el que ha de continuar fent, pressionar cap a aquesta direcció.\nPunt final a la Setmana de la Mobilitat Sostenible / Foto: Cugat Mèdia


Posted on 31 Agost 2012 by jordidalmau\nAhir el president de la Comissió Europea, el sr. Barroso, va dir que la secessió d’una part d’un actual estat membre de la Unió s’hauria d’afrontar aplicant el dret internacional. Va liquidar en un tres i no res els grans dubtes que algú començava de sembrar sobre si el futur estat català serà membre de la UE o no. En cap cas no va dir que no es pogués plantejar, dur a terme, ni re de re de re. Les trobo unes paraules molt reveladores. Sens dubte, parla de Catalunya perquè ho va dir com a resposta a una estratègica formulació ordida per Reagrupament. I perquè darrerament Europa ens mira com no ho ha fet en dècades. Amb el que està passant, amb el que vindrà encara aquest 2012 i pel que s’està dient (i ometent) penso que a hores d’ara ja hi ha algun cronograma que parla de nosaltres com a futur estat de la UE en algun despatx, en algun portàtil o en algun giny mòbil de treball. No sé si d’aquí o de Brussel·les, però em fa l’efecte que algun bufet d’advocats, alguns tecnòcrates o alguns dirigents ja disposen d’un esborrany del nostre futur com a estat comunitari. Alhora, hi ha genuflexions com la del Fons de Liquiditat que semblen contradictòries. Però tot plegat forma part del nostre particular camí cap a la independència, no en tinc cap mena de dubte. Entenc que el nostre Govern no té altra manera de gestionar el present més immediat (les nòmines, els venciments dels bons patriòtics, etc) que aplanant-se un cop més a Espanya. Tampoc no dubto que mentre el president Mas esgota fins al martiri el seu full de ruta per intentar acomplir la gran promesa electoral (pacte fiscal), el país -i potser el propi Govern- disposa de cuiners que estant treballant a l’ombra per servir-nos les receptes del que caldrà fer per independitzar-nos. I això serà aviat o no serà. Com sempre, és altament recomanable l’editorial d’avui del Vicent Partal, sobretot el penúltim paràgraf (lamento no poder-lo enllaçar, no funciona el botó per fer-ho!).\n(PD meteo: com m’agradaria tenir el sensor per mesurar la refrescada d’aquest matí!)\nFiled under: PAÍS | Tagged: Barroso, independència, UE |\tLeave a comment »


Pla de dinamització de locals comercials buits: Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet\nPla de dinamització de locals comercials buits\n28/11/2013 Comerç Economia Treball\nL'alcaldessa Núria Parlon ha presentat aquest projecte pioner que forma part del programa de mesures municipals per potenciar l'activitat econòmica a la ciutat.\nL’alcaldessa de Santa Coloma de Gramenet, Núria Parlon, ha presentat aquest dilluns el “Pla de Dinamització de Locals Buits”, un projecte pioner que posa a l’abast dels emprenedors i empreses una eina senzilla i pràctica per trobar un local comercial adient a les seves necessitats. Es tracta d’un espai virtual —hi podeu accedir des de www.gramecomerc.com— que afavorirà la informació, la comunicació i la interacció entre les persones que vulguin vendre un local i les que vulguin instal·lar-hi un negoci.\nL'eina, en aquest cas, és una plataforma informàtica que proporciona tota la informació precisa per facilitar la pressa de decisions quan es busca un local comercial. Un cop dins accedirem a la possibilitat de filtrar la nostre cerca d’un local comercial per interval de preu, superfície de venda, pel tipus de carrer comercial, etc. Des de l’aplicatiu es pot contactar directament amb el gestor de cada local, si ja ens hem decidit.\nEl projecte compta amb un equip de persones que formen una comissió transversal integrada per diverses àrees municipals, les principals associacions de comerciants de la ciutat (ACI i Fondo Comerç) i agents gestors de la titularitat de locals comercials buits de planta baixa (API).\nEl Pla és una de les deu mesures que va presentar l’alcaldessa el 20 de febrer per ajudar el comerciant, el petit i mitjà empresari i les persones que vulguin muntar un negoci a la ciutat. Tot plegat, amb l’objectiu d’ajudar el comerç local a sortir d’una crisi que ha provocat un augment notable del nombre de locals comercials buits o tancats. En paraules de l’alcaldessa “el comerç ha de ser el motor de l’activitat econòmica local”. El programa Rempresa, que facilita la cessió de negocis a nous emprenedors de manera àgil, o els Plans municipals d’ocupació són algunes de les mesures més destacades.\nMés informació al portal de comerç: www.gramecomerc.com.


Malt whisky: 2009\nEnviat per Joan a 20:06 6 comentaris:\nAra que és època de fer (i fer-se) regals, una opció és adquirir una bóta de whisky. La destil·leria Glenglassaugh, que va reprendre la producció recentment després d’estar tancada des de l’any 1986, ofereix bótes amb whisky per 500 lliures esterlines. Les bótes són d’uns 50 litres i per això el malta madura més ràpidament que en altres bótes més grans – en un procés que pot anar de 3 a 7 anys a partir d’ara.\nUna altra opció – més cara – és la web de Quarter Casks. Aquesta firma proporciona bótes de diverses destil·leries a preus variables - segons la precedència i anyada de la bóta.\nAltres destil·leries amb prestigi – com ara Bruichladdich, Glengoyne, Bladnoch, Tullibardine o Arran – són de les poques que també ofereixen la possibilitat de comprar una bóta.\nAlguns projectes nous com futura destil·leria a l’illa de Barra ofereixen la possibilitat de comprar bótes de whisky – una manera d’obtenir capital immediat en un negoci on sempre els beneficis són a llarg termini.\nEnviat per Joan a 23:09 Cap comentari:\nEls escocesos sovint embotellen els whiskies - especialment els "blended" - amb noms que fan referència a aspectes geogràfics o històrics. D'aquesta manera el cavaller William Wallace - un dels principals lluitadors contra la dominació anglesa - té el seu Whisky Liqueur. El llegendari Rob Roy té un blended amb el seu nom...\nRecentment ha aparegut en el mercat català un whisky anomenat Jaume I El Nostre Rei. És una iniciativa d'un col·lectiu anomenat xecna (xarxa d'establiments amb consciència nacional) que comercialitza altres productes com ara la Cola Catalana.\nEl "Jaume I" no és un single malt sinó un blended (una barreja de whisky de malta i whisky de gra) i el seu preu oscila al voltant dels 13€.\nEnviat per Joan a 22:48 3 comentaris:\nA finals de novembre es va anunciar el futur tancament de la destil·leria Tamdhu. Els propietaris de la firma - Edrington Group - han argumentat que l'actual crisi els obliga a prendre aquesta decisió. Aquest grup - propietari de Highland Park, Glenturret, Glenrothes, Macallan i el blended Famous Grouse - ha decidit destinar els seus esforços a potenciar aquestes destil·leries.\nTamdhu mai ha estat molt promocionat com a single malt - oficialment només s'ha embotellat en una versió sense especificar l'edat - segurament per la presència d'altres Speyside com Macallan o Glenrothes en el mateix grup.\nEl tancament implica la pèrdua d'uns 30 llocs de treball i el tancament de la producció - esperem que temporal - d'una destil·leria de 112 anys.\nEn aquest post vam donar alguns detalls sobre Tamdhu.\nEnviat per Joan a 9:24 Cap comentari:\nTast de St Andrew's Day a El Racó d'Escòcia\nAquest passat divendres vam a anar a El Racó d'Escòcia a la celebració de St Andrew's Day (Sant Andreu és el patró d'Escòcia).\nEl vespre va començar amb un tast de whiskies diversos - tutoritzat per en Germán de WYKRegal.\nLa sessió va recórrer les diverses varietats de whisky escocès: Vam tastar un notable whisky de gra (Hedonism de Compass Box); dos blended (Asyla i Islay Mist). D'aquests darrers destacava l'aspecte fumat d'Islay Mist - força peculiar per ser un blended.\nLa part que ens va interessar més va ser la del tast dels maltes:\nArdbeg 10: Un clàssic d'Islay que ja coneixíem (i apreciàvem!)\nGlenrothes 1994 (Signatory): Força diferent dels maltes que solem tastar d'aquesta destil·leria. Presentava notes de xerès i un caràcter més lleuger que els embotellaments oficials.\nEdradour 10 (Ribera de Duero Finish): Un producte exclusiu de WKY regal amb un bon gust afruitat i elegant\nEdradour 10 (Cask Strenght - Sauternes Finish): Juntament amb l'Ardbeg aquest va ser possiblement el millor malta que vam tastar... L'acabat de Sauternes complementa molt bé aquest whisky de la destil·leria més petita d'Escòcia.\nEl vespre es va cloure un sopar - amb haggis inclòs - amenitzat per música celta. Un altre esdeveniment per apuntar al calendari...\nEnviat per Joan a 13:51 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: bars, tast\nEl britànic Ernest Shackleton va ser una de les figures claus de l'exploració de l'Antàrtida a principis del segle XX. En una de les seves expedicions (Nimrod 1907-1909) cercant arribar al pol Sud es van abandonar dues caixes de whisky de la marca McKinlay.\nAquests dies un grup d'arqueòlegs de Nova Zelanda intentaran extreure les dues caixes - localitzades l'any 2006 sota una cabana de l'expedició - de dins el gel.\nSi l'operació té èxit les caixes seran traslladades a Nova Zelanda on es restauraran. Posteriorment hauran de ser tornades a l'Antàrtida - tal i com ho estipula el tractat de conservació d'aquest continent.\nDe totes maneres la firma White & MacKay - propietària de Jura o Dalmore i propietària de McKinlay - ha demanat poder obtenir una ampolla del whisky o bé una mostra. No es sap quin serà l'estat del whisky, dependrà de si el tap ha aguantat el pas del temps...\nSi tot plegat surt bé la gent de White & MacKay no descarta recrear el whisky que es bevia fa cent anys...\nEnviat per Joan a 23:37 Cap comentari:\nSaint Andrew's day a "El Racó d'Escòcia"\nEl proper divendres 27 a "El Racó d'Escòcia" de Borgonyà es farà una celebració de Saint Andrew's Day. A més d'un sopar i de música escocesa hi haurà un tast de diversos whiskies escocesos sota la tutorització d'especialistes de WkyRegal. A dalt hi trobareu els detalls de la vetllada i de com reservar una plaça\nEnviat per Joan a 23:17 1 comentari:\nArdbeg Rennaisance (We've Arrived) - Mitja Marató de Ripoll\nLa destil·leria Ardbeg (una de les més prestigioses d’Islay) va tancar l’any 1996 després d’anys difícils amb producció discontínua. Un any més tard la firma Glenmorangie PLC va comprar-la amb intenció de rellançar la marca i lentament es va restablir la producció.\nProgressivament van anar apareixent embotellaments d’aquest “nou” Ardbeg que havien de culminar amb el clàssic whisky de 10 anys d’aquesta marca.\nPrimer va sortir el “Very Young Ardbeg”, després l’anomenat “Still Young” i “Almost There” fins que en el 2008 va aparéixer el “Rennaissance (We’ve Arrived)”.\nAquest malta té un caràcter ben complex, amb notes fumades i amarinades que deixen entreveure altres tons afruitats i de vainilla... un gran whisky!\nHa estat ben adient tastar-lo després de compartir un bon dinar un cop acabada la mitja marató de Ripoll (We’ve arrived!).\nEnviat per Joan a 23:45 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: ardbeg, tast\nKind of Blue: Un tast\nAhir vam assistir al Palau de la Música a un concert homenatge al gran disc de jazz Kind of Blue. El bateria Jimmy Cobb, amb 80 anys, liderava un sextet que recreava temes del mític enregistrament de Miles Davis.\nPosteriorment vam anar a fer un tast de diversos maltes - segons la tria de cadascú:\nGlenfarclas 1994: Un excel·lent producte d'aquesta apreciada destil·leria. Segurament el preferit de la majoria - juntament amb el Caol Ila.\nBalvenie 21 PortWood: Un altre whisky molt apreciat, la complexitat de Balvenie s'enriqueix amb notes de Porto. Sempre una bona tria...\nBruichladdich 1998 Manzanilla Finish: Una de les moltes expressions d'aquesta destil·leria. Les notes del xerès es sobreposaven a altres gustos més fumats...\nLongrow 10 Tokaji Finish: Un producte peculiar de la destil·leria de Campbeltown. Va resultar ser el malta més controvertit. El final amb bótes del famós vi hongarès aportava uns matisos peculiars al Longrow...\nCaol Ila 25: Una excel·ent versió d'aquest malta fumat i oliós d'Islay... El colofó a un excel·lent vespre... el jazz i el whisky sempre han combinat molt bé...\nEnviat per Joan a 20:38 2 comentaris:\nEn anteriors entrades havíem escrit sobre com cal tastar un malta. És interessant el que escriu Iain Banks en el seu llibre Raw Spirit - un relat de viatges per les destil·leries d'Escòcia:\nDoncs què passa si no vols beure el malta sol? Mira, si has comprat aquest producte te'l pots beure de la manera que vulguis, però afegir, diguem, cola o llimonada a un whisky de malta és llençar-lo una mica.\nEl whisky de malta és car. És car perquè es produeix en quantitats petites per gent preparada i s’ha de passar anys i anys i anys sense fer res excepte ocupar espai en magatzems, evaporant-se poc a poc i agafant gustos.\nEl que pagues extra és el gust i aquest gust quedarà completament alterat per la beguda ensucrada i gasosa que hi afegeixes. Si, després de tot això, algú encara vol beure el seu malta amb gel i cola, bé, és la seva tria, i cada consumició, cada ampolla venuda ajuda a mantenir la indústria en marxa, uns llocs de treball i una forma de vida, per tant tampoc passa res.\nIain Banks: Raw Spirit, p. 105. London: Random House, 2003\nEnviat per Joan a 23:06 Cap comentari:\nFa 10 anys la destil·leria Bruichladdich estava tancada i era un dels maltes menys conguts d'Islay. El seu caràcter més lleuger el feia menys carismàtic que els whiskies del sud de l'illa.\nL'any 2000 Mike Reynier al capdavant de Murray McDavid va comprar la destil·leria. Amb els nous propietaris el negoci va experimentar un canvi radical (tot el procés està molt ben explicat en un llibre de Stuart Rivans anomenat Whisky Dream). Bruichladdich té una política de mercat molt activa, a la vanguarda de les tendències actuals.\nCaracterísitques dels maltes de la destil·leria: En general el Bruichladdich és menys fumat que la majoria d'Islays, de totes maneres actualment en trobem expressions diverses\nEmbotellaments més habituals: La política de la destil·leria en els darrers anys ha estat la de treure moltes expressions diferents del whisky, algunes d'aquestes més experimentals i arriscades (n'hem comentat algunes en aquest bloc). Per tant hi ha molts embotellaments diferents que a més solen ser limitats (en ocasions s'embotella amb el nom de Port Charlotte o Octomore).\nSituació: Bruichladdich, Isle Of Islay, PA49, United Kingdom (vegeu situació a Google Maps)\nAquest diumenge en el marc del Whisky Live 2009 anirem a una Màster Class de Bruichladdich, entre els maltes que tastarem hi ha un 3D3 especialment fumat, un 16 anys First Growth acabat en bótes del Médoc etc... un ventall que promet ser molt interessant...\nEnviat per Joan a 21:06 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: bruichladdich, destil·leries islay\nL'apreciació dels maltes al llarg dels anys\nEn una entrada anterior vam fer un llistat dels whiskies més apreciats pels experts en els darrers anys.\nHem tingut accés a un article sobre el whisky aparegut a la revista Historia y Vida de l'any 1976 signat per un tal Pickwick - amb tota seguretat Nèstor Luján.\nAixò és el que l'escriptor afirmava sobre els maltes:\n"Nos permitimos adelantar nuestra clara predilección por el malt-whisky...\n...entendemos que este whisky escocés elaborado a la antigua manera, más fuerte y de color más claro, es el aguardiente perfecto, uno de los mejores del mundo; por eso damos la lista de los llamados "los magníficos trece". Estas marcas de "malt whisky" han sido seleccionadas por una indiscutible autoridad en la materia: Sir Robert Bruce Lockhart...\nHe aquí la lista de "los trece magníficos": Glen Grant y Glenlivet son los más ilustres; Highland Park, Glen Burgie, Cardow, Balmenach, Royal Brackla, Glenlossie, Longmorn, Macallan, Linkwood, Talisker y Clynelish...\nPor supuesto, al lado de estos trece whiskies de malta se podrían añadir varios más - el Tomatín por ejemplo - sin que desmerecieran lo más mínimo de esta lista de honor. Pero si hemos de dar un consejo sincero, aténganse ustedes a éstos, y por orden de relación, y ya me darán notícias..."\nHistoria y Vida, Número 103, pàgines 96-105\nCuriosament en aquest fantàstic article no hi apareix cap malta d'Islay i dels 11 maltes més apreciats actualment només 3 coincideixen amb els de la llista de l'any 1976.\nÉs un tema de gustos canviants? De difusió? De modes?\nEnviat per Joan a 21:26 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: classificació, personatges\nJa ha aparegut el programa del Whisky Live d'aquest 2009. Com en les darreres edicions aquesta fira tindrà lloc a l'hotel Hilton a l'Avinguda Diagonal els dies 4 i 5 d'octubre.\nEn aquest esdeveniment hi trobem representació de diverses destil·leries amb els seus productes clàssics i també les darreres novetats del mercat.\nPerò segurament ell millor de la fira són les Master Classes, en les que es reben explicacions i es tasten maltes de destil·leries concretes (la de Glenfarclas de l'any anterior va ser memorable).\nAquest any les Master Classes que s'ofereixen són:\n16:15 Suntory 17:15 Bruichladdich - Natalie Haran\n18:15 The Macallan - Fernando Pando 19:15 Dewar´s\n20:15 Maker´s - Joseph Caro\n16:15 Balblair 17:15 Glenrothes - Olga Ortiz\n18:15 The Balvenie - Daniel Moreno 19:15 Jura - Willie Tate\nEnviat per Joan a 12:56 1 comentari:\nMedoc finish (i III)\nPer acabar les entrades referents a la cursa del cap de setmana passat deixo un enllaç amb el bloc d'en Josep Maria. Allà hi trobareu la crònica de la marató del Médoc així com també diverses fotos i un mapa amb el traçat de la cursa.\nEnviat per Joan a 20:50 2 comentaris:\nMédoc Finish (II)\nLa Marató del Médoc va resultar ser una gran festa. Va ser tot un luxe poder poder córrer enmig de vinyes i d'alguns dels châteaux més prestigiosos del món.\nTot plegat en un ambient fantàstic (amb moltes disfresses, grups de música...) i un gran desplegament organitzatiu.\nGràcies a l'experiència dels meus companys vaig poder acabar el número 4021 de 7557, tot i que en aquesta cursa el que compta no és la posició ni el temps sinó el bon humor i l'alegria de córrer.\nProperament posaré un enllaç amb la crònica que en farà el meu amic Josep Maria en el seu bloc\nEnviat per Joan a 23:28 5 comentaris:\nNormalment els maltes envelleixen en bótes que havien contingut Bourbon o Xerès - aquest procés de maduració determina un 70% del caràcter del whisky (per més informació veure aquesta entrada). Darrerament, però, també s'utilitzen bótes procedents d'altres alcohols que aporten matisos diferents al malta. Aquest hivern passat vam tastar dos maltes madurats en bótes procedents del Médoc francès - una regió, al nord de Bordeus, molt coneguda pels seus reputats vins negres.\nAquest cap de setmana vinent buscarem també un "Médoc Finish", no pas un whisky sinó poder acabar la Marató del Médoc.\nAquesta peculiar cursa té lloc als voltants de Pauillac i és una marató festiva - amb disfresses, degustacions, animacions... - al voltant de les vinyes de prestigiosos "châteaux" com ara Lafite-Rothschild, Mouton Rothschild o Latour.\nEnviat per Joan a 18:02 4 comentaris:\nAprofitant les vacances familiars a Escòcia vam fer alguna escapada a veure diverses destil·leries. Vam ser alguns dies a l'illa de Mull des d'on es poden visitar llocs tan especials com Iona o Staffa. A Mull es produeix un malta anomenat Tobermory i també el Ledaig de caràcter més fumat.\nA les highlands vam poder passar per destil·leries properes a la costa - com Oban - i d'altres a llocs molt més elevats com Dalwhinnie o Edradour.\nTambé vam ser a Grantown on Spey a veure els Highland Games - són aquells jocs en el que es fa llançament d'una mena de martell, és fa voltar un tronc molt llarg etc... En aquesta mateixa zona hi ha les destil·leries de Speyside... les conegudes Glenlivet, Macallan, Glenfarclas però també moltes d'altres.\nPodeu veure algunes fotos d'aquests llocs clicant aquí.\nEnviat per Joan a 0:14 5 comentaris:\nEnviat per Joan a 10:09 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: gaèlic\nLa destil·leria Kilchoman (Islay) ha anunciat la venda del seu primer single malt el proper 9 de setembre. Aquest destil·lat tindrà 3 anys, l’edat mínima perquè pugui ser considerat whisky. La notícia és significativa perquè Kilchoman ha estat l'única destil·leria que s'ha obert nova a l'illa en els darrers 124 anys...\nPer altra banda la destil·leria Glenfiddich va anunciar la venda del seu malta de 50 anys - només 50 ampolles cada any. El preu no és a l’abast de tothom: £11.000, o sigui uns 11.800€.\nEnviat per Joan a 21:57 1 comentari:\nEnviat per Joan a 12:18 3 comentaris:\nCom moltes altres destil·leries Balmenach té els seus orígens en la destil·lació il·legal – va obtenir una llicència l’any 1824. És una destil·leria bastant petita i com moltes d’altres destina la major part de la producció a l’elaboració de blended i no és promocionat com a single malt.\nCaracterístiques dels maltes de la destil·leria: És un malta floral, lleugerament turbat. Sovint presenta notes de xerès.\nEmbotellaments més habituals: 12 anys (únic embotellament oficial, que apareix de forma discontínua); també es pot trobar amb el nom Deerstalker (de 12 i 18 anys). Els embotelladors independents presenten diverses versions d’aquest malta.\nSituació: Cromdale, Moray PH26 3PF (vegeu situació a google maps)\nAquesta destil·leria de Speyside és poc coneguda.Pertany al grup Diageo i la major part de la seva producció (fins un 99%) va destinada a elaborar el blended Bell’s. Geogràficament Inchgower pertany a la regió Speyside tot i estar situada prop de la costa – no massa lluny de la desembocadura del riu Spey.\nCaracterístiques dels maltes de la destil·leria: Herbal, amb notes de vainilla i nata. Força cremós al paladar. Amb tot també hi podem trobar notes salades i especiades, per tant no és un típic Speyside.\nEmbotellaments més habituals: 14 anys (únic embotellament oficial). Existeixen diferents versions d’embotelladors independents\nSituació: Buckie, Banffshire, AB56 5AB (vegeu situació a google maps)\nEnviat per Joan a 23:40 Cap comentari:\nAquesta destil·leria pren el nom d’una muntanya de la cadena dels Grampians. També està situada molt prop de Balmoral – residència d’estiu de la reialesa britànica. Per això no ens ha de sorprendre que sigui una de les tres destil·leries que poden portar el nom “Royal” – va obtenir aquest permís l’any 1848 i de fet es diu que aquest era el whisky preferit de la reina Victòria.\nCaracterístiques dels maltes de la destil·leria: El Royal Lochnagar presenta notes dolces de mel i és lleugerament afruitat. Té un lleuger gust fumat en el rerefons.\nEmbotellaments més habituals: 12 anys;Selected Reserve (una selecció de malta de 18-20 anys). Els embotellaments independents no són massa habituals\nSituació: Crathie, Ballater, Aberdeenshire AB35 5TB (vegeu situació a google maps)\nEnviat per Joan a 20:18 Cap comentari:\nRecentment vam comentar que les copes són un element important a l'hora de tastar un whisky. També cal considerar com es pren aquest whisky. Segurament prendrem un blended amb gel, però un single malt... recordem què escrivia Nèstor Luján...\nEn aquest vídeo s'hi anuncia el proper acarament entre Colin Field - barman al Ritz de París - i Richard Paterson - mestre destil·lador del malta Isle of Jura. El tema principal de disputa és: com cal prendre un whisky.\nPer això serà interessant veure la visió purista d'un elaborador de malta vers la visió més àmplia d'un expert en cocktails...\nPer veure el resultat es pot visitar la web del Isle of Jura a partir del dijous 16 de juliol a les 21h\nEtiquetes de comentaris: com prendre un malta, jura\nS'han confirmat les dates del Whisky Live de Barcelona d'enguany (4 i 5 d'octubre). Properament es publicaran altres detalls de l'esdeveniment.\nAbans, però, tenim altres temes pendents:\nEl Cadenhead's Nosing Challenge 2009 (serà el tast d'estiu d'enguany): Aquests dies acabarem de publicar les característiques de les destil·leries que poden aparèixer en el tast\nUna visita a l'oest d'Escòcia en la que podrem veure algunes destil·leries.\nAquest cap de setmana vam anar a Vilafranca del Penedès a una nova edició del Vijazz, un fantàstic esdeveniment que combina els vins i caves del Penedès amb actuacions de músics de primera línia.\nEn aquesta edició vam assistir a un tast de copes Riedel en el que s’emfatitzava la importància de la copa – la seva forma i material - a l’hora de beure un vi o cava. Una bona copa ressalta les qualitats del producte i fa que es pugui apreciar millor.\nEn Lluís va demanar si passava el mateix a l'hora de tastar un whisky i hom ens va explicar que – segons la firma Riedel - la millor copa per beure un malta té una forma de tulipa (és la copa que podem veure a l’esquerra de la imatge).\nEn els darrers anys es va presentar la copa “oficial” per tastar el whisky que s’anomena Glencairn glass (la que podem veure a la dreta de la imatge). Altres entitats com la Scotch Malt Whisky Society tenen les seves pròpies copes de tast (veure la imatge central).\nPer tant podem observar que les copes més adequades poden tenir formes lleugerament diferents – de totes maneres l'objectiu és que tanquin lleugerament els aromes i els presentin de manera equilibrada.\nEn tot cas va quedar molt clar que tant les clàssiques copes de conyac com els vasos de “xupito” no van gens bé a l’hora de tastar un whisky de manera adequada.\nPer complementar aquesta informació en aquest vídeo es pot veure a l’expert Charles McLean explicant com caldria tastar un malta.\nEnviat per Joan a 18:13 2 comentaris:\nLa destil·leria Tamdhu (el nom en gaèlic vol dir “El petit turó fosc”) és troba al poble de Knockando, al mig de la zona de Speyside.\nTamdhu pertany al grup Edrington i la producció d’aquest whisky es destina majoritàriament als “blended” - especialment a Famous Grouse i també a Cutty Sark.\nLa destil·leria té una capacitat notable i en destaca la seva zona de maltejat que és bastant gran i s’empra també per obtenir malta per altres whiskies.\nTamdhu és l’única destil·leria d’Escòcia que conserva el que s’anomena “Saladin Box” per maltejar l’ordi. Com es pot veure en la foto de dalt l’ordi es col·loca en aquesta caixa que fa més d’un metre d’alçada. Aquest espai és foradat per sota i això fa que s’hi faci passar aire per controlar la temperatura. A més unes espirals mecàniques remenen el gra per assegurar-ne un maltejat uniforme.\nCaracterístiques dels maltes de la destil·leria: Tamdhu és un whisky lleuger, més aviat dolç i afruitat. Un malta fàcil de beure...\nEmbotellaments més habituals: Només hi ha un embotellament oficial; no hi consta l’edat però sembla que té al voltant d’uns 8 anys. Existeixen embotellaments de firmes independents\nSituació: Knockando, Aberlour, Morayshire AB38 7RP (vegeu situació a google maps)\nEnviat per Joan a 0:00 2 comentaris:\nEls millors whiskies?\nEn moltes ocasions es pot discutir sobre quin és el millor whisky. Segurament no arribarem a cap conclusió definitiva, depèn del moment, dels gustos personals i de molts altres factors diversos.\nDe totes maneres fa uns 10 anys una web va reunir els cinc millors especialistes en la matèria per tal que puntuessin les marques de single malt del mercat.\nCalia basar-se en la qualitat del whisky de cada destil·leria i de la seva expressió més comuna. També es tenia en compte la consistència d’aquesta qualitat en el temps i la seva consideració entre els aficionats.\nCada un dels experts havia de triar 20 marques de whisky i classificar-les (la seva destil·leria preferida tindria 20 punts, la segona 19 i així successivament. Aquestes varen ser les destil·leries més votades:\n1. Highland Park i Lagavulin: 86 punts\n3. The Macallan: 84 punts\n4. Bowmore: 73 punts\n5. Springbank: 72 punts\n6. Ardbeg: 65 punts\n7. The Balvenie: 61 punts\n8. Glenmorangie: 56 punts\n9. Laphroaig: 51 punts\n10. Talisker: 46 punts\n11. Glenfarclas: 43 punts\nPotser ara la classificació tindria algun canvi... segurament altres experts modificarien, ni que fos lleugerament, aquesta llista... En tot cas podeu veure la classificació completa en aquest enllaç.\nMortlach és una de les destil·leries amb més renom de la zona Speyside. El seu malta ha estat sempre un bon element pels “blended” – és part important del Johnny Walker Black Label – i això fa que sovint no quedin existències per embotellar-lo com a single malt. Amb tot és un whisky molt apreciat i ben valorat pels experts.\nCaracterístiques dels maltes de la destil·leria: Mortlach és un whisky ric, complex i robust sense deixar de ser elegant. Sol presentar notes de xerès així com també de fruits secs. Té un regust final llarg.\nEmbotellaments més habituals: Mortlach 16, els embotelladors independents en treuen versions ben variades.\nSituació: Dufftown, Keith, Banffshire AB55 4AQ (vegeu situació a google maps)\nAquesta destil·leria va ser construïda l’any 1896 per John Dewar amb l’objectiu que produís malta pel blended Dewar’s White Label. Aquest ha estat – i encara és – el destí de la major part de whisky elaborat a Aberfeldy. Amb tot i això a principis dels anys 90 es va començar a embotellar com a single malt.\nCaracterístiques dels maltes de la destil·leria: Aberfeldy presenta notes olioses de mel, de cereals i també tocs afruitats. Sovint hi trobem alguns lleugers tons fumats en el rerefons.\nEmbotellaments més habituals: Aberfeldy 12; Aberfeldy 21. No és fàcil trobar-lo en embotellaments independents.\nSituació: Aberfeldy, Perthshire PH15 2EB (vegeu situació a google maps)\nEnviat per Joan a 22:15 4 comentaris:\nLa destil·leria Caol Ila està situada a la part nordest d’Islay, just al davant de l’illa de Jura. Apropiadament Caol Ila en gaèlic vol dir: l’estret d’Islay.\nEl malta d’aquesta destil·leria – fundada l’any 1846 - mai ha estat tan popular com els whiskies del sud de l’illa i ha estat utilitzat per elaborar blended whisky. Per exemple el Caol Ila ha estat i encara és part important de Johnny Walker. Afortunadament, però, en els darrers anys els seus propietaris (la multinacional Diageo) han potenciat el Caol Ila com a single malt.\nCaracterístiques dels maltes de la destil·leria: Aquest és un malta fumat però més lleuger que els Islay del sud. Té notes de mar i és una mica oliós. En ocasions presenta notes especiades de pebre o llimona.\nEmbotellaments més habituals: Caol Ila 12 anys; Caol Ila Cask Strength; Caol Ila 18. Hi ha altres expressions de diversos embotelladors independents.\nSituació: Port Askaig, Islay, Argyll PA46 7RL (vegeu situació a google maps)\nEnviat per Joan a 22:50 Cap comentari:\nEnviat per Joan a 22:08 2 comentaris:\nCadenhead’s Malt Whisky Nosing Challenge 2009 (II)\nAquests dies anem rebent les miniatures I els fulls per participar en el Cadenhead’s Nosing Challenge 2009.\nEls possibles whiskies que hi ha en aquestes mostres són: Aberfeldy, Balmenach, Caol Ila, Inchgower, Laphroaig, Mortlach, Royal Lochnagar i Tamdhu. Curiosament tres d’aquests maltes ja sortien a la llista de l’any anterior...\nA la mateixa convocatòria explica que no serà fàcil identificar cada una de les quatre mostres: cal esbrinar-ne la procedència (destil·leria i regió), l’edat i també si el whisky ha estat madurat en bótes de xerès o de bourbon.\nA veure si els tastadors habituals ens podem reunir i treure conclusions…\nEnviat per Joan a 23:39 3 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: cadenhead's\nRecentment han aparegut moltes referències visuals d’Islay – bona part d’elles relacionades amb les destil·leries d’aquesta illa:\nPer una banda l’Islay Blog presenta tota una relació de vídeos relacionats amb l’illa – hi trobem enllaços amb 36 clips extrets de youtube.\nLa web de Laphroaig també ha creat el seu propi canal de televisió on apareixen diversos enregistraments no només relacionats amb la destil·leria sinó també amb altres comerços de l'illa (com la botiga Spirited Soaps a la que fèiem referència en aquesta entrada).\nFinalment aquesta pàgina web té diverses fotografies panoràmiques d’Islay i d’algunes de les destil·leries que hi trobem.\nEtiquetes de comentaris: islay, video\nVins i Licors Grau és una gran àrea a les afores de Palafrugell. En aquest espai - té un total de 15.000 metres quadrats dels quals 9000 són destinats a magatzem i distribució - hi trobem una gran varietat de vins i destil·lats diversos.\nÉs recomanable anar-hi a donar un volt si sou cap aquell racó de costa perquè hi trobareu productes d'arreu del món. De fet, segons la seva pàgina web s'hi troben més de 8000 referències diferents.\nAvui hi hem anat amb en Pep per tal de comprar uns maltes (un Ardbeg 10 i un Glenlivet 15) pel nostre cunyat trombonista (i sib) i obsequiar-lo així en motiu del naixement de l'Oriol\nEnviat per Joan a 21:56 2 comentaris:\nCadenhead’s Malt Whisky Nosing Challenge 2009\nCom en els anys anteriors l’embotellador independent Cadenhead organitza un concurs a partir dels diversos embotellaments que treu al mercat.\nQui vulgui obtenir les 4 miniatures i el full de participació per tal de prendre part en el concurs d’enguany només ha d’enviar 15€ a aquesta adreça:\nCom en les edicions anteriors cal encertar la provinença dels 4 maltes (d’una llista de 8 destil·leries), determinar-ne l’edat i la fusta en la que ha madurat el whisky.\nHi ha temps per meditar les respostes donat que és pot retornar el full fins el 21 d’agost – les solucions i el guanyador és publicaran a la web de Cadenhead el proper 7 de setembre.\nEls tastadors habituals ja es poden anar posant les piles a veure si millorem els resultats de l’any passat...\nEnviat per Joan a 19:53 7 comentaris:\nNous embotellaments de Laphroaig\nDesprés d’alguns dies de vacances al nord d’Anglaterra – la foto de dalt és de Kendal, a la zona del Lake District, tornem a les activitats de cada dia.\nLes darreres novetats del món del malta provenen de Laphroaig.\nLa destil·leria deixarà d’embotellar el malta de 15 anys i per contra comercialitzarà una versió de 18 anys amb una graduació del 48%. També produirà un whisky acabat en tres fustes diferents. El Cask Strenght de 10 anys també canviarà i deixarà de ser un producte uniforme per variar segons les característiques de les bótes que intervinguin en cada embotellament.\nEnviat per Joan a 21:59 2 comentaris:\nBars de whisky arreu del món\nL'Edinburgh Whisky Blog ha publicat un mapa amb destacats bars de whisky d'arreu del món (és el mapa de google que encapçala aquest escrit). Tot i haver-hi establiments dels cinc continents no n'hi figura cap del principat. Esperem que la llista es vagi ampliant...\nLa mateixa web també informa de dos homenatges a l'escriptor Michael Jackson. Un és un embotellament amb una barreja dels maltes de la col·lecció personal de l'escriptor i l'altre és un llibre - homenatge amb el títol "Beer Hunter Whisky Chaser"\nEnviat per Joan a 23:44 2 comentaris:\nSpringbank a Suècia\nUna de les opcions per comprar whisky és adquirir una bóta d’una destil·leria. No és una inversió barata però pot sortir més bé de preu si es fa entre uns quants. A més del cost de la compra cal afegir-hi el manteniment i l’assegurança anual i també, quan després d’uns anys el malta és enviat al país del comprador, cal pagar les despeses de l’embotellament, el transport i les taxes derivades de la importació d’alcohol i l’IVA.\nEn Bengt, el meu company suec en el curs a Springbank va comprar fa uns anys una bóta de 100 litres juntament amb altres amics seus. A l’estiu – aprofitant l’estada a la destil·leria - vam fer un tast del malta de la bóta i tothom va coincidir que el whisky era excel·lent i estava al punt per ser embotellat. Aquest hivern - quan tots els propietaris van haver tastat el malta - van decidir dur a terme aquest procés i en total en varen sortir 126 ampolles. El whisky té marcades notes de xerès tot i la seva jove edat –en ser una bóta petita el whisky madura més ràpidament - també hi ha notes de torba i xocolata... Tot un luxe això de tenir un malta particular...\nEnviat per Joan a 15:04 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: springbank, whisky i economia, whisky i món\nEn una entrada anterior havíem fet referència a la inversió en whisky i en com un dels valors més en alça era un Black Bowmore. En la darrera visita a Londres en vàrem poder veure unes ampolles a The Vintage House (són les que apareixen a la foto).\nAquest és un malta especial i del que n’hi ha poques ampolles – per això és tan car – a la foto es poden veure els preus. El seu color fosc és degut al llarg procés de maduració que ha tingut lloc en bótes de xerès oloroso\nEnviat per Joan a 19:19 3 comentaris:\nConferència a Manlleu (II)\nAquest dijous passat vam fer a Manlleu la xerrada sobre "L'Elaboració del Whisky de Malta". El públic assistent - entre 30 i 40 persones - es va mostrar interessat en el tema i al final hi va haver força preguntes sobre aspectes diversos: el color de whisky, la procedència de la torba i altres detalls concrets de la producció.\nFinalment, per tal d'exemplificar una mica el que s'havia explicat, els assistents van poder olorar i tastar un Glenrothes Select Reserve, un Longrow 10 i un Ardbeg Renaissance - tres maltes ben diferents que eren una mostra de la diversitat de gustos segons les regions productores i segons el procés d'elaboració seguit.\nEnviat per Joan a 10:36 3 comentaris:\nConferència a Manlleu: "L'Elaboració del Whisky de Malta"\nEl proper dijous 12 de març a les 18h farem una conferència-presentació titulada "L'Elaboració del Whisky de Malta". L'acte - organitzat per AFADIP - tindrà lloc a l'Auditori de la Caixa de Manlleu de la mateixa localitat.\nA la xerrada presentarem el procés que porta a obtenir un malta a partir d'un curs estada realitzat l'estiu passat a la destil·leria Springbank.\nEnviat per Joan a 13:53 5 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: procés elaboració whisky, xerrades i tasts\nBruichladdich: El llibre “Whisky Dream” i un "Ribera de Duero Finish"\nAquests dies he acabat de llegir el llibre “Whisky Dream” de Stuart Rivans.\nEl llibre es centra en la història recent de la destil·leria Bruichladdich: Després de set anys de tancament va ser comprada i reoberta el 2001 per Mark Reynier.\nEl llibre és prou interessant i explica les dificultats de tornar engegar un negoci complex. Hi podem llegir moltes anècdotes del fer i desfer de cada dia en una destil·leria - els propietaris de Bruichladdich també ho són de Murray McDavid i de la nova destil·leria Port Charlotte. A més també explica les particularitats de l’illa d’Islay, el caràcter de la seva gent davant les dificultats, els problemes de transport...\nUs resum de la història es pot trobar en aquest vídeo.\nSi hem de posar un però al llibre és que sembla que l’autor segueixi fidelment la línea oficial de la destil·leria. Un dels aspectes controvertits d’aquesta firma són els múltiples embotellaments de finals diversos que s’hi produeixen (com el que vàrem comentar en aquesta entrada). En aquest sentit des de Bruichladdich es defensen totes aquestes innovacions davant de la tradició (que ells consideren massa encarcarada).\nPrecisament fa pocs dies vàrem poder tastar una d’aquestes expressions “alternatives” de Bruichladdich (Murray McDavid 1998 Ribera de Duero Finish, ampolla 226 de 466). Aquest malta de color ambre vermellós desprèn aromes d’Islay. Quan el tastem trobem notes seques i salades, es troba encara jove i potser li falta madurar una mica més. El final és sec i hi trobem també influència de les bótes de vi. És un malta especial que segur que desperta opinions ben diferents...\nPossiblement la part més entranyable del llibre la protagonitza el veterà destil·lador Jim McEwan, que després de 43 anys fent whisky afirma: “El que és fantàstic del whisky és que el single malt que estic ajudant a fer avui és un destil·lat que no tastaré mai perquè ja seré mort. Seré amb els àngels, gaudint de la meva part. És així amb el whisky...”\nParlant de temps i d’anys... avui és l’aniversari d’en Lluís Monteis... Felicitats!\nEnviat per Joan a 12:53 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: bruichladdich, embotelladors independents\nArdbeg Rennaisance (We've Arrived) - Mitja Marató ...\nConferència a Manlleu: "L'Elaboració del Whisky ...\nBruichladdich: El llibre “Whisky Dream” i un "Rib...


ComissioTAC5 | Escola Ponent\nTaller BSO molt original\nEl dia 18 d’abril els nens de primer van realitzar una activitat musical en la qual van gravar la banda sonora de la pel·lícula “The Plane Crazy”.\nAquesta activitat va estar dirigida per l’escola de música municipal de Granollers i va agradar agradar molt als nens… Llegeix més»\n1r, General, Primària EMMG 0\nEl passat dijous 23 de novembre vam fer una sortida al parc del Rukimon. Ens ho hem passat molt bé fent diferents activitats. Tots hem pogut passejar muntats a dalt d’un ase, o en un carro. També els hem passejat nosaltres i els hem pogut… Llegeix més»\nEls nens i nenes de segon vam anar a la granja de Can Bordoi de Sant Antoni de Vilamajor. Vam veure diferents animals que viuen a la granja :conills, gallines, ovelles, cabres,ànecs i porcs i vam fer un taller de formatge. Ens ho vam passar… Llegeix més»