Roses ha registrat una disminució de l'atur de 80 persones el mes de juliol ·\nInici Actualitat Roses ha registrat una disminució de l’atur de 80 persones el mes...\nJa és el sisè mes consecutiu que Roses veu augmentada la seva població activa\nAl mes de juliol Roses va registrar un total de 1.184 desocupats, el que suposa una disminució de 80 persones respecte al mes de juny, quan hi havia registrats a les oficines del Servei d’Ocupació de Catalunya 1.264 rosincs. Tot i això, la Vila rosinca té més aturats que ara fa un any, ja que al juliol del 2011 hi havien comptabililtzats 1.120 desocupats, 64 persones que fa dotze mesos.\nLa resta de la comarca de l’Alt Empordà també ha vist disminuit les persones en situació d’atur. De 9.846 demandants de feina s’ha baixat a 9.364, gairebé mig miler de persones.\nPel que fa a Catalunya l’atur també ha disminuit de 784 persones durant el passat mes de juliol, per comptabilitzar, a hores d’ara, un total de 614.792 de treballadors desocupats a tot el país.\nLa secretària d’Ocupació i Relacions Laborals, Esther Sànchez, ha declarat que el descens per cinquè mes consecutiu de l’atur registrat és un fet “positiu” però són xifres que “no ens permeten dir que estem davant d’una tendència de recuperació”.\nEsther Sànchez ha manifestat que el descens de l’atur registrat del mes de juliol ha estat “petit” i ha assenyalat que l’evolució interanual, és a dir, l’atur registrat que va de juliol de 2011 a juliol de 2012, registra un increment del 7’7%, 43.923 persones més en atur.\nLa secretària d’Ocupació i Relacions Laborals ha afegit que els indicadors més rellevants que mesuren la salut del mercat laboral “no són bons” i, tal com va comentar en la valoració del l’Enquesta de Població Activa del segon trimestre de 2012, on l’atur també va baixar a Catalunya, Esther Sànchez ha apel·lat a “la responsabilitat de tothom, sense excepció, per poder encarar amb més tranquil·litat la tardor també en funció del que pugui ser el desenllaç d’aquesta situació tan complexa que experimentem en l’entorn econòmic”.\nLes dades de l’atur registrat a les oficines de treball del mes de juliol de 2012\nLes dades de l’atur registrat del mes de juliol indiquen que per sexes, l’atur ha baixat de 2.346 homes (-0,7%) i s’ha apujat de 1.562 en el cas de les dones (+0,5%), situant la xifra total d’homes aturats en 315.273 i de dones en 299.519.\nPer edats, el nombre de persones en atur menors de 25 anys ha baixat de 1.340 (-3%) situant el nombre total de joves en atur en 43.642. Pel que fa a les persones de 25 i més anys, l’atur s’ha apujat de 556 persones (+0,1%) deixant la xifra total de desocupats en 571.150.\nPer sectors, l’aturs s’ha reduït en tots excepte en Serveis que ha pujat de 1.838 persones (+0,5%). En aquest sentit, l’atur registrat ha disminuït a Construcció en 1.001 persones (-1%); a la Indústria, en 582 persones (-0,6 %); a l’Agricultura, en 89 persones (-0,8%); i a Sense Ocupació Anterior ha baixat 950 persones (-2,9%).\nL’atur ha baixat a les demarcacions:de Girona (-1.190) i Lleida (-934); i s’ha apujat a les de Barcelona (+1.148) i Tarragona (+192).\nAtur a l’Alt Empordà al mes de juliol\nTotal comarca Alt Empordà : 9.364 aturats, 482 menys que al juny


Freixenet presenta la campanya de Nadal 'Celebra al teu ritme' amb la banda Sinsinati\nPublicat 2/12/2019 18:54:47 +01:00CET\nFreixenet presenta oficialment aquest dilluns l'estratègia digital de la seva campanya de Nadal 'Celebra al teu ritme' apostant per una "gran acció" en xarxes socials per la qual comptarà amb joves artistes, com la banda Sinsinati.\nAixí, ha dissenyat un pla per estar present en totes les plataformes i canals, tant tradicionals com digitals, reeditant l'anunci de l'any passat amb l'objectiu de consolidar el canvi d'estratègia de la marca, ha informat en un comunicat.\nLa campanya s'ha reinterpretat amb la música i es basa que no hi ha una única manera de celebrar Nadal, sinó que es pot fer amb famílies, amb amics, a casa i fora de casa.\nPer escenificar-ho, artistes d'estils diferents s'aniran reptant entre ells per les xarxes socials per conèixer a quin ritme els agrada celebrar les festes i així crear viralitat, involucrant els usuaris.\nLa cançó del videoclip de Sinsinati és una nova versió del tema 'Navidad, dulce Navidad', que ja està disponible també en el canal de Youtube de la marca i en els comptes de Spotify dels artistes.


La desfilada 'Valls Viu la Moda' acostarà les últimes tendències amb una vessant solidària\nSe celebrarà aquest diumenge, a les 18h, al Centre Cultural Municipal, amb vint passis, un centenar de models i l’actuació de Darío Proximity / Es recolliran fons per l’entitat Fan del Lluís\nImatge d'arxiu de la desfilada 'Valls Viu la Moda' VISITA VALLS\nDissabte, 16 Novembre 2019 13:41\nEl Centre Cultural Municipal de Valls acollirà el proper diumenge 17 de novembre una nova edició de la passarel·la de tendències 'Valls Viu la Moda'. La desfilada començarà a les 18h i presentarà amb 21 passis diferents les novetats d'aquesta temporada tardor-hivern amb la participació d‘onze establiments de la ciutat. Moda infantil i puericultura, moda juvenil, moda home-dona, perruqueria, joieria, sabateria, roba interior i complements seran alguns dels elements centrals de la festa.\nL’equip del 'Valls Viu la Moda', liderat per Rosa M. Icart, Rosa Batet i Laura Pascual, ja ho té tot a punt per una desfilada en la que hi participaran gairebé un centenar de models infantils, juvenils i adults que lluiran la roba, els complements i l’estilisme dels establiments Positivo Man, Encants, Chic Bebè, Concrete, Pluvinet, Piñas, Positivo Man, No et tallis, Cortès, Peuets i Calçats Nardo. Com és habitual al Valls Viu la Moda, també hi col·laboren el club Twirling Valls i l'Escola de Dansa Adagi amb diverses coreografies durant la desfilada.\nLes presentadores de l'acte seran, un any més, les periodistes Marta Ferré i Montse Solé, en una vetllada que, a més, amenitzarà l’artista vallenc Darío Proximity, amb la seva mescla de música i màgia. Aquest artista eclèctic nascut a l’Argentina i establert a Valls ha participat darrerament en la cinquena edició del talent show televisiu Got Talent.\nLa iniciativa té el suport de les regidories de Comerç i Turisme i de Cultura de l'Ajuntament de Valls i el patrocini de Caixabank. També compta amb la col·laboració de la Cambra de Comerç de Valls, Comerç de Valls, el Grup Loren, Xipset, Heura Mussa, Pep Sánchez i Perruquers Dos punt Zero.\nLa vessant solidària\nEn aquesta edició, la recaptació de la venda d'entrades aniran destinats a l’entitat Fan del Lluís, que amb el lema "Nens contra la Laminopatia" recapten fons per a la investigació d'aquesta malaltia degenerativa de la que només es coneixen una cinquantena de casos en tot el món.\nLes entrades pel 'Valls Viu la Moda' Tardor-Hivern es poden comprar a un preu de 5 euros a l’Oficina Municipal de Turisme del carrer de la Cort, 3, en horari de dilluns a dissabte de 10 a 13:30 i de 16:30 a 19 i diumenge de 10 a 14 hores.


Tas-te coto! » suècia\nPermalink\tComments (1)\tGaletes de gingebre\nBy josep (\tNovember 15, 2009 at 21:36)\t· Filed under General, galetes, receptes, suècia\tCom a la majoria de països escandinaus, les galetes de gingebre són unes postres molt típiques a Suècia, i que un es podria cruspir gairebé qualsevol hora del dia sense necessitat de cansar-se’n. Acompanyades amb glögg o julmust, dues begudes molt típiques i tradicionals, o simplement servides oportunament durant el cafè o havent dinat, l’olor característica de les galetes de gingebre anuncia l’inevitable època de l’any en què ens endinsem, l’hivern, i especialment el Nadal.\nL’olor i el gust de les galetes de gingebre no serien els mateixos en qualsevol altra època de l’any. Per poder copsar amb plenitud totes les seves sensacions ens les hem de menjar a llum d’espelma, en silenci, amb l’escalfor d’una llar de foc o una estufa que ens protegeixi del fred i la foscor característiques dels hiverns septentrionals. Tot és més intens vora una finestra, si pot ser ni que sigui amb un polsim de neu caient silenciosa i lànguida rere els vidres, i així poder tenir un testimoni mut, però còmplice, de l’irrepetible instant a punt de descloure’s. Si tot plegat es fa amb companyia, l’estona és d’una intimitat incandescent, on la conversa, curta, senzilla, però noble i sincera, és incapaç de trencar la màgia del silenci que embolcalla l’escena. Si, en canvi, es fa en solitud, el moment no és pas menys agradable o solemne, és potser més íntim encara; el cruixir de les galetes evoca tot de records que volen florir de nou, i llavors la màgia del moment permet que puguin fer-ho enmig de la penombra més hivernal, i ja tot sembla més càlid i proper.\nEncara és molt aviat per tota la parafernàlia i els àpats copiosos que ens ofereixen les festes de Nadal, però com que tenia pendent fer arribar una recepta de galetes de gingebre a una amiga, he pensat que seria millor escriure-la ara, amb temps suficient perquè la pugui anar practicant abans de festes.\n225 gr de sucre roig (moreno)\n100 gr de sucre invertit\n75 gr d’aigua\n1 cullera sopera de canyella molta\n1 cullera sopera de gingebre mòlt\nLa recepta està basada en una que hi ha al llibre “Rutiga Bakboken“. Amb els ingredients d’aquí dalt hi surten unes 150 galetes, depenent de com de grosses siguin les formes, és clar.\nPrimer de tot barregem dins un atuell el sucre roig, el sucre invertit, i l’aigua, i ho posem al foc fins que bulli. S’ha de barrejar bé amb una espàtula per evitar que el sucre se’ns torri o caramel·litzi. Un cop hagi bullit uns segons ja es pot enretirar del foc, llavors hi afegirem la mantega, de manera que es desfaci. Ho remenarem també amb l’ajuda de l’espàtula. El millor és partir la mantega en uns quants trossets de manera que es fonguin més de pressa. Un cop fosa la mantega el resultat serà un líquid fosc i força espès que deixarem refredar. Això pot trigar una horeta o més, però el temps que es deixi reposar no és excessivament important, simplement cal que es deixi refredar, trigui el que trigui.\nUn cop fred hi afegirem la canyella, el gingebre, i el bicarbonat, tot remenant-ho a poc a poc per tal que es vagi dissolent bé dins la mescla. Després, i de mica en mica, hi anirem afegint la farina tot remenant-ho també a poc a poc. Va molt bé fer servir màquina de pastar si en teniu, feu servir el ganxo a velocitat lenta fins que obtingueu una massa d’un marró molt fosc. Amb la màquina és qüestió de pocs minuts.\nLa massa resultant és una mica flonja, dúctil, i s’ha de deixar reposar unes hores dins una bossa de plàstic. El millor, tanmateix, és que es deixi reposar fins l’endemà. Quan hagi reposat veureu que haurà agafat una consistència més dura, però prou plàstica com per poder-la aplanar amb un corró.\nPer fer les galetes simplement es van agafant trossos de la pasta, i s’aplanen amb el corró sobre una taula ben enfarinada, de manera que no s’enganxi a la taula, perquè llavors costa molt de desenganxar i es deforma tot. El gruix depèn del gust, és difícil de dir. Després es talla amb la forma desitjada (normalment un cor, un ninotet, una estrella…), i les formes resultants es posen sobre un paper per enfornar en una llauna que introduirem al forn a 175°C. Al forn s’hi deixen estar uns 9 o 10 minuts, o fins que les galetes tinguin el color desitjat, normalment són d’un color més aviat torrat, però no del tot fosc.\nUna passejadeta pels teulats d’Estocolm\nPermalink\tComments\tEls catalans decideixen la majoria de coses ells mateixos\nBy josep (\tJanuary 15, 2009 at 9:00)\t· Filed under General, suècia\tAixí ens veuen, i a qui no li agradi que ho digui.\nArticle de Gunnar Jonsson al Dagens Nyheter de dimecres 14 de gener de 2009, pàgina 22. [URL: http://www.dn.se/DNet/jsp/polopoly.jsp?d=3622&a=873416]\nEl mateix dia van fer un xat en anglès amb Carlos Marvall Rodríguez, vegeu-ne la transcripció.\nNota preliminar: el títol de la versió electrònica de l’article seria més o menys “Les regions, més fortes que no pas l’Estat“, el títol de la versió impresa és més o menys el mateix que el d’aquesta entrada. La traducció és preliminar feta una mica de pressa i corrents (i jo no sóc traductor).\nEls alumnes de l'Institut Salvador Espriu de Barcelona barregen el català i l'espanyol. D'esquerra a dreta: David Martin, Albert Granell, Ricard Munge, Maialen Hernández i Helena Subiranas. Foto: Gunnar Jonsson\nBARCELONA-MADRID. Enlloc d’Europa l’Estat té menys a dir que a l’Estat Espanyol. Bascos i catalans decideixen la majoria de coses ells mateixos, altres regions exigeixen poder fer el mateix. Els crítics apunten que amb això es desequilibra la balança.\nEl projector mostra una pàgina web en espanyol, tret d’això, les classes són en català. Els alumnes parlen intercanviant les dues llengües sense problemes a l’institut Salvador Espriu de Barcelona. Tanmateix el català és la llengua d’ensenyament a Catalunya.\n—A vegades confon una mica. Un no sap mai del tot quina llengua parla, diu en Ricard Munge, un dels alumnes de 15 anys de la classe, que a més a més tenen una assignatura en anglès.\n—Normalment parlem català entre nosaltres, però això també depèn dels qui som. Uns parlen espanyol a casa, d’altres català. Molts barregen, diu la Maialen Hernández.\nPels alumnes sembla que no tingui cap complicació, i tampoc per la gent del carrer. La meitat de la població a Catalunya té el català com a llengua materna, l’altra meitat l’espanyol.\nLa dictadura de Franco intentà sufocar el català. Després de la democràcia obtinguda els anys 70, els polítics de la regió [Catalana] van fer tot el possible per afavorir la llengua pròpia.\nCarles Mata Clavell, director [de l'institut], està segur que el model actual és millor que no pas deixar que els pares triïn la llengua escolar dels seus fills.\n—D’altra manera ens arrisquem a tenir dues societats, diu. Que un sàpiga una de les llengües no impedeix aprendre l’altra. La llengua materna no afecta l’habilitat dels alumnes en les diferents llengües.\nTanmateix els espanyols protesten aquest raonament. Si bé la constitució de l’Estat Espanyol estableix que Catalunya, el País Basc i Galícia tenen dues llengües oficials, l’espanyola és la comuna.\n—Les llengües tenen dos enemics, diu Fernando Savater, filòsof i un dels escriptors més coneguts de l’Estat Espanyol. Un d’aquests enemics prohibeix, l’altre obliga. Franco va fer despertar molts recels entre els catalans quan els prohibí la seva llengua. Tanmateix els catalans també pretenen obligar parlar una llengua a persones que no volen parlar-la.\nSentir-se català i espanyol alhora no era cap problema a Catalunya fins que els nacionalistes catalans van començar a fer estralls, diu. Ell mateix viu a Madrid, però és nascut al País Basc, el seu pare és d’Andalusia, i té familiars a Catalunya.\n—Les arrels són el que té l’arbre, diu Fernando Savater.\nDe patriotes locals n’hi ha arreu d’Europa, però enlloc tants com a l’Estat Espanyol.\nEl govern central de Madrid gestiona menys d’una cinquena part del pressupost oficial, menys de la meitat del que gestionen les 17 comunitats autònomes. Tant el País Basc com Catalunya tenen el seu propi cos de policia, i els bascos recapten els impostos ells mateixos. Les comunitats autònomes gestionen les escoles, la sanitat, i la política social. Totes tenen canal de televisió propi.\nEl nacionalisme basc també té alguna taca de sang: el grup terrorista ETA que refusa deixar les armes.\nA Madrid es parla de meres absurditats, com ara com algunes comunitats refusen donar el vistiplau a les vacunes per a infants d’altres comunitats. La pressió per fer-los parlar català fa que alguns espanyols no vulguin anar a viure a Catalunya. Els inversos estrangers s’ho pensen dues vegades abans d’invertir [a Catalunya].\n—La constitució de 1978 va dotar l’Estat d’un poder de descentralització sense límits, diu José M de Areilza, cap de la facultat de dret de l’escola de negocis IE (sic) [potser vol dir IESE]. Aleshores tothom ja esmentava que això podria comportar que les autonomies reclamessin més competències, i això és el que veiem avui dia, una carrera per veure qui n’obté més.\nCap dels governs de Madrid pot governar sense el suport dels nacionalistes, i això es paga amb més traspàs de competències.\n—Ara tenim 17 Catalunyes, diu José M Areilza. València, Múrcia, totes tenen les seves pròpies agendes nacionalistes. Les que no tenen llengua pròpia, creuen que és hora d’inventar-se’n una.\nPermalink\tComments\tBon temps\nBy josep (\tDecember 20, 2007 at 1:16)\t· Filed under General, kista, suècia, sweden\tAvui ha fet “bon dia” que ara a l’hivern aquí a Suècia vol dir senzillament que ha fet sol. Es veu que si a l’hivern fa sol és perquè el vent bufa del nord (o això em van dir), i ja se sap que del nord no en surt pas un aire gaire calent. Així doncs si fa sol també fa fred. No es pot pas tenir tot.\nCom que no sé pas si el “bon temps” durarà gaire, n’he fet unes fotos per si em pica la nostàlgia ara que a les quatre de la tarda ja és de nit.


Idescat. Productivitat total dels factors. Metodologia\nEls comptes de la productivitat i el creixement econòmic es van incorporar com a novetat en el Reglament del Parlament Europeu i del Consell, relatiu al Sistema de comptes nacionals i regionals de la Unió Europea número 449/2013, de 21 de maig de 2013. Per mesurar la productivitat de l'economia, el Reglament recomana l'ús de l'anomenada productivitat total dels factors (en endavant, PTF).\nLa PTF es defineix com la diferència entre la taxa de creixement de la producció i la taxa de creixement mitjana dels factors usats per obtenir-la, sent els factors de ponderació les participacions de cada factor en la renda nacional. En altres paraules, la suma de contribucions dels factors productius (treball i capital) i la PTF coincideix amb la taxa de variació del PIB. Aquesta darrera taxa està calculada en termes logarítmics, i això podria generar discrepàncies de petita magnitud respecte de les dades publicades als Comptes Econòmics Anuals de Catalunya.\nEl factor treball es mesura en termes de llocs de treball equivalents a temps complet definits com el nombre total d'hores treballades dividit per la mitjana anual d'hores treballades en llocs de treball a temps complet en el territori econòmic.\nAtès que la durada d'un lloc de treball a temps complet canvia en el decurs del temps i a més difereix en les diferents branques d'activitat, es fa necessari determinar la mitjana d'hores de treball per a cada branca de l'economia. Per obtenir aquesta informació, la font estadística de referència és l'Enquesta de població activa, que permet diferenciar les persones ocupades, els llocs de treball i els llocs de treball equivalents a temps complet.\nEl nombre total de llocs de treball equivalents s'obté com a resultat d'aplicar a les estimacions comptables detallades dels llocs de treball dels Comptes econòmics anuals de Catalunya la relació corresponent entre els llocs de treball totals i equivalents, derivada principalment de l'EPA.\nL'estoc de capital es mesura en termes nets i és avaluat a preus constants des de l'any 2000, amb un tractament separat de l'estoc d'habitatge. Les dades per obtenir-lo provenen de les sèries històriques de l'estoc de capital físic que calculen la Fundació BBVA i l'Institut Valencià d'Investigacions Econòmiques (IVIE). A partir de l'actualització corresponent a l'any 2016, la Fundació BBVA i l'IVIE han revisat les sèries d'estoc de capital per adaptar-les al nou Sistema europeu de comptes (SEC 2010).Les estimacions de l'estoc de capital de l'IVIE s'ajusten a les recomanacions de l'OCDE per càlcul en els estocs de capital dels estats membres, i es fonamenten en el flux de serveis que presenten els béns de capital. Així, l'estoc de capital net es calcula seguint el mètode de l'inventari permanent, de manera que l'estoc de capital net d'un determinat actiu es calcula afegint a l'estoc del capital del període anterior el valor de la inversió (mesurada en termes reals) i restant-hi la taxa de depreciació que ha afectat el capital del període.\n2. Comparabilitat de les dades\nPer raons de comparabilitat amb les dades espanyoles, la PTF de Catalunya es calcula usant les participacions mitjanes de tot el període mostral disponible. A Espanya, aquest període comença l'any 1960 i a Catalunya, l'any 1986.\nLes dades per a Catalunya les elaboren anualment l'Idescat i el Departament de la Vicepresidència i Economia i Hisenda. Les dades per a Espanya les elabora la Direcció General d'Afers Econòmics i Finances de la Comissió Europea.\nProducte interior brut (PIB). Base 2010. Oferta. Indicadors anuals. Idescat


Anatoli Villas Karpathos Grècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAmoopi, Lakki, Karpathos, Grècia, 85700 - Veure al mapa\nDissenyat tant per oci com per negoci, Anatoli Villas està situat idealment a Ammoopi; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAnatoli Villas ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, lloguer de cotxes.\nL'ambient de Anatoli Villas es reflexa en cada habitació. aire condicionat, balcó/terrassa, insonorització, llits extrallargs (> 2 metres), aparell de televisió són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de jardí. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Anatoli Villas és una selecció idònia per a la vostra estada a Ammoopi.\nTots els tipus de viatgers (19) Parelles (14) Famílies amb infants petits (1) Famílies amb infants grans (3) Grups (1)


Valencia Basket aguanta la reacció final del C. C. Breogán i es classifica per al Playoff (83-82)\nValencia Basket va certificar la seua presència en el Playoff de la Liga Endesa per 13a temporada consecutiva allargant la seua ratxa de triomfs a cinc en imposar-se al Cafés Candelas Breogán per 83-82. L'equip taronja va dominar el partit des d'un parcial de 13-0 en el primer quart i va arribar a manar per més de vint, però va haver de suar per a controlar la reacció d'un rival que va arribar a empatar el partit en la recta final amb els triples de Redivo i McCallum i ho va portar a un final a cara o creu en el qual l'equip gallec va tindre dos tirs per a guanyar. Bojan Dubljevic amb 20 punts (8/9 en tirs de camp) i un Joan Sastre que va haver d'ajudar en la posició de base per les quatre absències en la rotació exterior (9 punts i 7 rebots per a 16 de valoració), van ser els millors.\nJaume Ponsarnau va començar el partit amb el quintet format per Guillem Vives, Rafa Martínez, Aaron Doornekamp, Will Thomas i Bojan Dubljevic. El pivot montenegrí va inaugurar el marcador ficant les dues primeres cistelles de l'equip taronja, encara que el quadre gallec replicava de la mà de Gerun per a posar-se per damunt després dels primers dos minuts. Rafa Martínez es va fabricar la safata per a empatar-ho i Will Thomas li donava la volta anotant a taula en un inici de molt d'encert en els dos costats. Vives i Dubljevic van encadenar dos encerts i la defensa taronja va millorar sobre els interiors del quadre de Lugo. Joan Sastre va eixir per a exercir de base davant les absències i Will des del tir lliure va posar el 14-8 en superar la meitat del primer quart. La defensa taronja i la falta d'encert van mantindre el partit ancorat en eixe marcador fins que una safata per elevació de Sastre portava a Tito Díaz a parar el partit amb +8 per a l'equip local. Un triple i un mat de Labeyrie van fer més gran la ferida (21-8) abans que Dragicevic des del tir lliure deixara el parcial en 13-0. Dos tirs lliures de Vives deixaven el marcador en 23-10 al final del primer quart.\nUn triple de Dragicevic i una cistella des de la mitjana distància de Redivo van donar un poc d'aire a l'equip gallec però Tobey va replicar amb un altre triple i Dubljevic amb un ganxo per a recuperar la renda. I un triple de Dubljevic portava a Tito Díaz a parar-ho amb 31-15 a set minuts per al descans. Gerun va tallar el parcial en 8-0 però Will sobre la botzina de possessió i Rafa van ampliar l'avantatge (35-17) abans que Quintela i un triple de Brown activaren l'ofensiva gallega. Un 2+1 de Dubljevic i un triple a taula de Doornekamp defensaven l'avantatge local sense Vives en la pista i pese al triple de Cvetkovic, Dubi en el pal baix ho deixava en 43-27. McCallum i Lofberg en transició van retallar abans d'un alley-oop baixat per Labeyrie. Però els bases de l'equip gallec havien entrat en ebullició i dues cistelles amb addicional seguides, una de Cvetkovic i una altra de Brown, que suposaven la segona i la tercera falta de Vives, acostaven a huit al Cafés Candelan Breogán abans que dos tirs lliures de Dubljevic (18 punts al descans) ho deixara en 47-37 en arribar a l'intermedi.\nBrown des de la mitjana distància va mantindre el bon moment ofensiu dels gallecs pese al pas pels vestuaris, però Will a anella passada i un triple de Doornekamp tornaven a estirar a tretze l'avantatge taronja. McCallum va assumir el protagonisme ofensiu dels seus amb dos encerts seguits, però Doornekamp a passada de Dubi i Will des del tir lliure la protegien i un triple de Rafa ampliava l'avantatge (59-43 min.24). Brown va contestar amb un altre triple des de la cantonada i McCallum amb la safata en transició però Dubljevic amb un ganxo després d'anar-se per línia de fons i Doornekamp, furtant la pilota i corrent per a ficar el triple a l'altre costat van retornar els colps. Després del temps mort, un triple de Sastre i Tobey anotant a taula van posar per primera vegada la renda per damunt de la vintena (69-48) abans d'un triple de Lofberg. Redivo va ficar va encadenar dos triples seguits per a baixar el desavantatge gallec a dotze però Tobey va traure personal en el rebot ofensiu i no va perdonar des de la personal. Redivo també va encistellar des del tir lliure i Sastre es va fabricar la safata per a deixar-lo en 73-59 amb deu minuts per jugar.\nUn 2+1 de San Emeterio va replicar la cistella de Dragicevic i Tobey després de rebot ofensiu ho pujava a +17 abans d'un triple llunyà de Redivo. Brown va esmaxar després de l'estratègia de fons i després de la pèrdua taronja, Sulejmanovic va anotar baix l’anella i Ponsarnau va parar el partit amb 78-68 i sis i mig per jugar. Un triple d'Arco va posar a set a l'equip gallec i encara que Thomas va robar la pilota que haguera permés al Cafés Candelas Breogán acostar-se més, Vives va fallar des del tir lliure i l'encert no arribava. Un triple des de la cantonada de Redivo va posar el 78-74 a cinc minuts del final. San Emeterio no va ficar i Lofberg va posar a tres al seu equip des del tir lliure. I encara que Will no va convertir, Brown va cometre falta en atac però l'equip taronja seguia negat i McCallum empatava el partit a 78 amb tres minuts per a acabar. Sastre va tallar el parcial en contra des del tir lliure i Redivo sobre la botzina de possessió ho tornava a empatar amb un llançament dificilíssim. San Emeterio va traure la falta i va anotar des de la personal, Brown i Doornekamp van fallar els triples i McCallum ho empatava amb una acció personal. Will no va ficar el triple, Dubi va furtar la pilota en l'altre costat i Vives va traure la falta personal encara que només va anotar el segon. Però la defensa taronja, que va estar a punt de furtar la bola en dues ocasions, va tancar el seu cércol, els triples del Cafés Candelas Breogán no van entrar i el triomf es va quedar a la Fonteta per 83-82.


Cases de Barcelona – l’Alzina\nLA GRANJA (SANTA MARIA DE PALAUTORDERA-VALLÈS ORIENTAL)\nGranja-escola de gran capacitat, situada al peu del Montseny, el que permet disposar d’un divers programa d’activitats.\nCAN RIGOL (BEGUES-BAIX LLOBREGAT)\nGranja-escola molt acollidora i amb uns excel·lents instal·lacions. Disposa de 104 places i un programa d’activitats molt divers.Es troba a 500 metres del poble de Begues i envoltada de boscos i esplanades dedicades a l’esbarjo.\nEUROSTAGE (CALDES D’ESTRAC-EL MARESME)\nCasa de colònies que disposa d’uns equipaments esportius ben preparats per fer estades de diversitat de modalitats esportives com judo, bàsquet, etc… L’allotjament es pot fer a la casa o en bungalows.\nEL PINAR (CANYELLES-GARRAF)\nMasia de pedra del segle XVIII, adaptada com a casa de colònies, localitzada al bell mig del Parc Natural d’Olèrdola. Disposa de 180 places i diverses sales i espais exteriors per fer ben confortable la vostra estada.\nCAL DIABLE (PONTONS-ALT PENEDÈS)\nCasa de 98 places amb tres hectàrees i mitja de terreny envoltat de bosc i a una passejada del municipi de Pontons. Compta amb piscina, camp de futbol amb gespa, hort i zona d’arbres fruiters i granja molt ben condicionada.\nCAN FOIX (CUBELLES-GARRAF)\nCasa de 87 places de capacitat amb un entorn natural espectacular: 223 hectàrees de bosc, piscina, camps, esplanades, tarteres i el riu Foix. La seva és l’estructura d’una casa de pagès autèntica. Pertany al municipi de Cubelles i està a només cinc quilòmetres del mar, i moltes de les activitats es fan a la platja o al port de Vilanova.\nLA CENSADA (SANTA MARGARIDA MONTBUÍ-ANOIA)\nFantàstica masia amb capacitat per a 86 persones ubicada prop de Santa Margarida de Montbuí. Amb un accés fàcil des de la carretera està tota vallada, compta amb dues piscines i presenta una bona combinació entre elements tradicionals i elements de nova construcció.


Mor als 90 anys Dario Fo, Premi Nobel de Literatura el 1997\nEl dramaturg i actor italià mor en un hospital de Milà, on estava ingressat a causa d'una afecció respiratòria\nRedacció 13/10/2016 - 09.21 Actualitzat 13/10/2016 - 16.59\nEl dramaturg i actor italià Dario Fo, Premi Nobel de Literatura el 1997, ha mort als 90 anys en un hospital de Milà, on estava ingressat des de feia uns dies a causa d'una afecció respiratòria, segons han donat a conèixer els mitjans de comunicació italians.\nEl Nobel italià Dario Fo va cultivar fins als últimes dies un hedonisme àcid. Pintor, actor, director, escriptor, músic, polític i tantes coses més, Dario Fo va forjar amb els anys una personalitat d'artista total. Però ell es descrivia d'una forma ben diferent: com un nou joglar medieval capaç d'arrencar la màscara inerta del còmic i fer denúncia social a través de la paraula i del gest. Així ho definia en l'obertura del Temporada Alta el 2007:\n"De la violència no, d'això no se'n parla. Estem en els millors dels mons i hem d'ajudar la gent a oblidar, a distreure's, que vinguin al teatre buits de pensament. I si s'adormen, millor. Al teatre, eh?"\nUn teatre que ha utilitzat sempre com a arma política. "Mort accidental d'un anarquista" és la seva obra més representada, seguida de "Misteri Bufo". El 2003 va presentar "Anòmal Bicèfal", una crítica voraç de l'imperi Berlusconi, que el va vetar a la RAI durant 14 anys. I és que tant Fo com la seva esposa, també incansable, l'actriu i senadora Franca Rame, van abanderar sempre manifestacions contra Il Cavaliere.\nFo i Rame van començar com a parella professional i també personal el 1951, tant en teatre com en cinema. I els seus esforços van culminar el 1997, quan se li va concedir a Fo el Premi Nobel de Literatura. Mordaç, només va saber contestar una cosa: "Estic terroritzat."\nEl món de la cultura perd un joglar, una persona que va apostar sempre per un teatre popular i arriscat. Dario Fo va cultivar la sàtira per fer una crítica còmica però a la vegada àcida de la societat. Per Fo, la sàtira, la picardia i la ironia eren "sagrades", com va assegurar en una entrevista al programa "La nit al dia" el 2007.\n"La sàtira és la millor manera d'ensenyar la democràcia. Un poble que no sap riure's d'ell mateix, i naturalment dels seus representats, és un poble sec. La picardia i la ironia són sagrades."\nMor el dramaturg i director teatral Dario Fo\nMònica Terribas entrevista Dario Fo


Els fets de la Fatarella | Edición impresa | EL PAÍS\nEls fets de la Fatarella\nAvui fa 70 anys que membres de la CNT-FAI varen matar 34 pagesos del poble tarraconí per negar-se a les col.lectivitzacions\nAvui es compleix el setantè aniversari dels Fets de la Fatarella, uns esdeveniments on van trobar la mort 34 pagesos fatarellencs. Malgrat el temps transcorregut, les seves seqüeles encara són ben presents al poble, més quan fins avui cap Govern ni institució s'ha pronunciat sobre aquells fets ni sobre l'honorabilitat dels assassinats.\nL'any 1936, a Catalunya, l'aixecament feixista del 18 de juliol va poder ser controlat gràcies a la col-laboració de persones alienes a l'exèrcit de la República, un conjunt d'elements majoritàriament sindicalistes que no dubtaren en agafar les armes i sortir al carrer a fer costat al Govern legalment establert.\nDesprés d'haver neutralitzat el cop d'estat a Barcelona, la major part dels milicians es constituïren en Patrulles de Control, uns grups que, amb l'excusa de fer front al feixisme, sembraren el terror per allí on passaven. Les Patrulles de Control estaven dirigides per elements de la CNT-FAI i una de les missions que s'havien imposat era la de col·lectivitzar els sistemes de producció, ja fossin industrials o agrícoles.\nLes seqüeles del Fets encara són presents al poble, més quan fins avui cap govern s'ha pronunciat sobre l'honorabilitat dels assasinats\nQuan les autoritats de la República van poder controlar la situació van intentar investigar, però el fiscal declarava la causa dissolta\nA les Terres de l'Ebre, els collectivitzadors anarquistes van prendre possessió de la fàbrica de Flix, alhora que s'incautaven de les terres que eren propietat dels terratinents més forts de les comarques. Paral·lelament, pressionaven la resta de pagesos perquè s'afegissin a les Col·lectivitats locals, unes coaccions que sovint esdevenien violentes o sota amenaces de mort. A la Fatarella, la Col·lectivitat es formà a partir de la incautació de les terres i de les collites dels propietaris més rics, però no aconseguí sumar la resta de pagesos, la majoria dels quals disposaven només de les terres que amb molt d'esforç havien arrabassat als erms.\nA mida que passava el temps i la Col·lectivitat no creixia, es feia més gran la pressió dels anarquistes. Cada dia, pels carrers de la Fatarella s'escoltaven els relats de les accions dels faistes d'Ascó que, encapçalats per Tonelada, Barrina, el Valencià i Josep Gironès Delforn Pèl, sembraven el terror a la comarca. I també feien tremolar les ventures de Martí Mestres -un capitost de Móra la Nova-, o les malifetes d'en Bosch, de Vinebre, o d'en Pelinxo, de la Torre de l'Espanyol. Els contactes que sovint s'establien amb gent dels pobles veïns tampoc eren gens esperançadores, sinó que més aviat acabaven de posar la por al cos del fatarellencs. "Us ho prendran tot i no us quedarà res", els anunciaven algunes persones procedents d'Ascó o de Móra.\nEls primers dies de gener de 1937 estaven marcats per una creixent animadversió de la majoria de fatarellencs cap al grup de col·lectivitzadors, però la força armada dels faistes feia por. De forma desesperada, el dia 22 de gener es reuniren els representants locals de la Unió General de Treballadors amb membres d'Esquerra Republicana de Catalunya, del Partit Socialista Unificat de Catalunya, de les Joventuts Socialistes i de la Unió de Rabassaires, per tal d'acordar una acció conjunta per defensar-se dels abusos col·lectivitzadors. L'acord entre tots els partits i sindicats de la Fatarella es concretà en establir una acció comuna que intentava apaivagar el pànic sembrat pels anarquistes, tot i que es prioritzava el conservar la calma i evitar accions de sang. Per aquest motiu, els camperols acordaren com a primer senyal de protesta no anar a treballar al camp durant dos dies, cosa que exasperà encara més els anarquistes, que augmentaren les amenaces.\nEl dia 24 de gener es presentaren a l'Ajuntament de la Fatarella els faistes José Mola i Nicolás Santamaría, amb la intenció de forçar l'entrada en el Consistori de Santamaría, com a regidor. Aleshores, els pagesos, assabentats del nou cop d'efecte que preparaven els dirigents de la CNT-FAI, es concentraren a la plaça, per tal de demanar l'expulsió d'aquells dos elements tan perniciosos.\nNicolás Santamaría, en veure's al davant d'una audiència tan exaltada com poc convençuda de participar en el treball en comú, furiós, cridà i amenaçà als fatarellencs d'obligar-los a cavar un clot on posteriorment els enterrarien. Exaltats, desesperats i esporuguits, els pagesos s'abraonaren sobre els anarquistes i els desarmaren, alhora que volien atonyinar-los. Sortosament, s'optà per protegir-los de qualsevol agressió i acompanyar-los fins la casa consistorial, just perquè ningú volia que al poble hi haguessin fets de sang.\nA mitja tarda, un vehicle de la CNT-FAI entrà fins a la plaça Major. Els seus ocupants se n'anaren a l'Ajuntament, per demanar l'alliberament de Santamaría i Mola. El grup de pagesos capdavanters hi estigueren d'acord, per tal de rebaixar la tensió, i fins i tot els acompanyaren fins a la sortida del poble. Quan els faistes de fora del poble van sabe de l'expulsió dels seus companys, posaren en antecedents la Central de Patrulles de Control de Barcelona. Com no podia ser d'una altra forma, i per por al ridícul que hagués suposat admetre que els pagesos els havien expulsat del poble, van ordir una trama basada en el fet que a la Fatarella s'havia organitzat un complot monàrquic contrari a la República. I tot seguit organitzaren un grup de patrullers de confiança, dos camions plens d'homes que tenien com a prioritat restablir l'ordre a la Fatarella.\nMentre, al poble aviat es va entendre que l'expulsió dels faistes suposaria una venjança que concretaria tard o d'hora. Aleshores, quan més necessitàvem parlar amb les autoritats de la República, ens adonàrem que la central telefònica local estava incomunicada, degut a què algú havia tallat el telèfon des d'Ascó. Per això, s'optà per establir un servei de guàrdia i anar a demanar auxili a la Generalitat de Catalunya.\nEl dia 25 de gener, quan clarejà el dia, al Coll de la Salvadora s'hi veié un miler d'homes armats disposats a entrar a la Fatarella. La majoria eren faistes procedents dels pobles del voltant, juntament amb les Patrulles de Control arribades expressament des de Barcelona. Davant de l'amenaça armada, els pagesos van demanar parlamentar i des de fora s'oferí una treva: "Rendiu-vos, que no hi hauran represàlies, deposeu les armes i estalviareu el patiment a les vostres famílies". Contràriament a l'oferiment, l'armistici de les Patrulles de Control resultaria un estratagema, ja que la consigna dels faistes es limitava a entrar al poble, prendre'n el control i matar les més de 100 persones que algú els havia donat en una relació escrita.\nQuan els ocupants arribaren a ca la Vila, mitjançant un pregó s'avisà que sortissin del poble els infants, els vells i les dones. Amb el poble sota control faista començà la repressió. S'ordenà a tothom que lliurés les armes, sota amenaça d'execució immediata. Ca la Marta, a la plaça, es convertí en una mena de seu judicial de la CNT-FAI, on portaven a jutjar tots els pagesos sospitosos de ser feixistes i, un cop jutjats, el conduïen fins a la Capella, que es transformà en un centre de reclusió amb dotzenes de pagesos tancats que esperaven el seu destí. Fet i fet, la llei i la sentència la dictava l'Aracil, que tenia entre les mans una relació de més de 100 persones a qui volia matar. Els Fets de la Fatarella estaven servits i 34 persones del poble hi van perdre la vida.\nQuan les autoritats de la República van poder controlar la situació intentaren investigar els fets, malgrat que a mitjans de desembre de 1937 el fiscal en declarava la causa dissolta. De la mateixa forma, en acabar la guerra el Govern franquista inclogué els Fets de la Fatarella en la Causa General, per tal de saber el grau d'afecció a la causa nacional dels implicats. Finalment, el Govern de Franco va considerar els Fets de la Fatarella com una baralla interna, lliurada a parts iguals entre sindicalistes de dretes i d'esquerres.\nHan transcorregut 70 anys des dels Fets i, en tot aquest temps, la majoria dels familiars directes de les víctimes n'han mantingut el record. L'impacte emocional fou de tal dramatisme que difícilment era tema de conversa pública en el decurs del segle passat. A principi dels anys 90, en el pregó de la Festa Major d'Agost vaig gosar recordar els Fets de la Fatarella. Era la primera vegada que se'n parlava en públic, i al Casal de la vila es va fer un silenci total.\nMés endavant, fou l'any 2005 quan Josep Termes Ardèvol presentà a la Fatarella el seu llibre Els Fets de la Fatarella, pobresa contra misèria, que constituïa la primera publicació monogràfica que explicava els esdeveniments de forma detallada. També han estat cabdals les publicacions de Josep Sànchez Cervelló per interpretar i aclarir els Fets, així com els treballs de Jordi Piqué Padró. Entre tots, han donat raó d'aquell gran drama, alhora que han deixat en evidència la injustícia que suposa per a les famílies dels assassinats que cap institució oficial n'hagi volgut refermar el seu bon nom.\nDes fa molts anys, he cregut que tant les víctimes dels Fets de la Fatarella com els seus familiars ens mereixem que la societat conegui uns esdeveniments sobre els quals la justícia mai en dictà un veredicte formal. Ara ja no busquem justícia, no volem parlar de bons o dolents; ens conformem amb manifestar el nostre record pels qui van morir per defensar la seva terra, alhora que recordem la necessitat d'organitzar algun acte oficial en memòria dels assassinats, on els familiars veuríem com les institucions, el poble de la Fatarella i la societat en general es manifesten sobre els Fets.\nEn una entrevista recent, l'historiador Josep Sànchez Cervelló afirmava: "Sense la pau dels morts, que requereix la veritat, no s'aconsegueix la pau dels vius". Des del record als nostres familiars assassinats, demano que s'oficialitzi la veritat dels Fets de la Fatarella. S'ho mereixen els morts i ho agrairem els vius.\nJosep Gironès Descarrega és escriptor


De la Casa de Gran Hermano a la Casa de la Cultura d'Almassora - Diari Millars, informació local en valencià.\nDe la Casa de Gran Hermano a la Casa de la Cultura d’Almassora\nEl monòleg d’Ismael Beiro i Juanjo Albiñana estrena la programació nadalenca.\nL’Ajuntament d’Almassora donarà la benvinguda al Nadal este divendres amb humor. Els còmics Ismael Beiro, guanyador de la primera edició de Gran Hermano, i Juanjo Albiñana actuaran sobre l’escenari de la Casa de la Cultura a partir de les 22.30 hores. Les entrades estan a la venda a través de la pàgina web www.almassora.es i també podran adquirir-se en la taquilla abans de l’espectacle. El preu únic és de 7 euros.\nEsta actuació és la primera que integra la programació del bo cultural que Almassora ha posat a la venda com a novetat per promocionar l’accés a la Casa de la Cultura. El carnet funciona com a tarifa plana per accedir a la totalitat de la programació, a excepció de les actuacions benèfiques, i ja està a la venda en el SIAC (planta baixa de l’Ajuntament). La targeta identifica la fila i la butaca de cada usuari.\nEls abonaments culturals tenen diferents trams de preus, de manera que el juvenil-adult (de 12 anys d’ara endavant) costa 115 euros, el d’infantil (entre 3 i 11 anys) està a la venda per 30 euros i, finalment, existeix una tarifa intermèdia de 75 euros per a pensionistes, membres de família nombrosa, jubilats i aturats. Esta targeta suposa un estalvi respecte al preu de les entrades soltes.\nLa regidora de Cultura, Isladis Falcó, ha animat als veïns d’Almassora a aprofitar esta promoció per a regalar l’abonament per Nadal. Entre altres espectacles, el passe permet l’accés a l’òpera, sarsuela, teatre, cinema, musicals, monòlegs i ballet. Les projeccions a través de la Royal Opera House de Londres també estan incloses. La primera d’ella serà la retransmissió de “Rigoletto” dimarts que ve 16 de gener.\nPost més nousOferta d’ocupació pública de personal tècnic de suport a la investigació a l’UJI\nPost més vellsCastelló puja a 385.000 euros les ajudes a ONG de cooperació internacional i serveis socials


CineCiutat t'ofereix la possibilitat de ser l'ambaixador espanyol en el projecte 27 estafis cinema, organitzat per Europa Cinemas, Lux Award i Giornate degli Autori, en la qual un grup de 27 joves de tota Europa passaran de l'1 a l'11 de setembre de 2021 en el Festival de Venècia, seguint i sent jurat de la secció Giornate degli Autori del Festival de cinema de Venècia. Enguany, a més, els joves seleccionats també formaran part de la promoció de LUX Audience Award, del Parlament Europeu.\nSi tens entre 18 i 25, t'agrada el cinema i comunicar i saps manejar-te en anglès, no sols t'envegem, sinó que et convidem encaridament al fet que manis la teva candidatura i gaudis de Venècia per nosaltres.\nDes de CineCiutat enviarem a 3 candidats a l'organització, qui decidirà entre totes les rebudes des de tot el país.\nAquí podeu veure candidatures d'altres anys, per si us ajuda a inspirar-vos (o motivar-vos).


El nostre estiu (13/08/2021) | comarquesnord\nEl nostre estiu (13/08/2021)\nAvui recordem com serien les festes de Villores, coneixem més la Triband i parlem de la Reactiva Els Ports\n13/08/2021 Mitjans · Nord\nTema: El nostre estiu · Inclou vídeo · Mancomunitat Comarcal Els Ports\nRecordem com serien les festes de Villores amb els seus veïns i un complet reportatge d’Àngela Beltran. A més, Joan Milian entrevista la Triband per tal de conèixer-los millor i Bernabé Sangüesa balla amb els xiquets de l’escola d’estiu de Palanques.\n“La trompeta real entre Bach i Mozart” és el títol del concert d’orgue que va tindre lloc ahir per la vesprada/nit a l’església arxiprestal dins dels actes de la 38ena edició del Festival Internacional de Música de Morella “Ricardo Miravet”. Johannes Skudlik va ser l’encarregat de extreure aquests sons de l’orgue de Turull.\nAixí es van veure anit les “persèides” o “llàgrimes de Sant Lloreç” des de la zona de Torremiró. Segons la NASA, aquesta és la millor pluja d’estrelles de l’any, amb velocitats que poden superar els 50 km/h. En sabrem més durant el programa d’avui.\nAl temps d’entrevista parlam d’emprenedoria amb la Mancomunitat Comarcal Els Ports.\nUn dia més, sobrevolem la comarca dels Ports i el proposem un joc molt senzill on, el més important, serà xalar amb les imatges aèries. Avui els preguntem de nou… saben quina és aquesta ermita? Durant el programa els donarem alguna pista per a ajudar a resoldre l’enigma, que desvetllarem cap al final del programa.


gener de 2019 – Misiondivina EN RESiDÈNCiA\nPARTITURA Fins on indiques tot i fins on deixes\nespai perquè un altre reinterpreti la peça?.\ni pensem la línia d'acció.\nManeres de dibuixar la partirura,\nque cadascu escrigui i\nconstrueixi la partitura de manera que\nli sigui útil.\nPodeu fer servir objectes\nTreballaeu amb la consciència de quin és\nel TEMPS que necessiteu\nESPAI: públic a dues bandes, performer a la línia central\nEL CONTINU: narració contínua i coherent que\npot incidir en la repetició.\nEL DISCONTINU: Hi ha ruptura narrativa. el meu cavall\nm´agrada         La roda del cotxe groga.\nLlibre: Música y acción. Centro José Guerrero.\nYoko Ono: Doneu-vos amb el cap contra la paret.\nYvonne Rainer: Trio B. Mind is a muscle.\nPartitura, s'estableix un ordre i un codi.\nLa Monte Young: Dibuixa una línia recta\nEsther Ferrer: Veure la partitura i l'acció.\nRecorrer un quadrat de totes les\nmaneres possibles i ho ordena amb 'A, B, C, D.\nJohn Cage. Water walk. Línia d'acció\namb objectes. Maneres de fer música\ndesde el quotidià. Coreografía de l´acció\nPublicat a 21 de gener de 2019 28 de març de 2019\nAquesta entrada ha estat escrita entre tots a partir de les reflexions que han anat sortint a la classe.\nPublicat a 12 de gener de 2019 28 de març de 2019\nEls Misiondivina ens havien proposat enviar-lis uns vídeos que havíem de gravar als nostres mòbils on responguèssim a les seguents preguntes:\nNosaltres els vam respondre mitjançant els vídeos que vam gravar als nostres mòbils…, i el feedback dels Misiondivina ha vingut en forma de performance. Han triat uns objectes, unes cadires, una tarima, uns auriculars, una posició corporal, una distància, un to de veu, una mirada, un discurs … i ens han deixat anar el seu missatge que consistía en repetir amb auriculars mitjançant la tècnica del verbatin les respostes que nosaltres els havíem fet. Ha estat l´efecte mirall, ens hem vist a nosaltres mateixos en la veu d´un altre. Ens hem escoltat “a distància”.., i a partir d´aquí ens han fet una petita i valuosa reflexió entorn al valor de cuidar les nostres produccions, el que fem, i la importància de posar en valor el que ens importa.\nPublicat a 10 de gener de 2019 10 d'abril de 2019\nAvui dilluns hem sortit al MACBA per trobar-nos amb l´artista Daniela Ortiz, hem fet un taller amb molt interessant a partir del posicionament que té els nostre cosos dintre del sistema legislatiu actual. Qui te papers, qui no, qui te familiars amb problemes de papers, qui s´ha sentit rebutjar pel seu color de pell, qui menyspreat pel seu lloc de procedència. … etc..Hem fet una línia i hem pres posició envers aquesta línia a partir de les preguntes que ens feia la Daniela, ha estat una bona manera de prendre consciència de en quín lloc ens trobem nosaltres així com del lloc que ocupen altres companyes i companys.


El CB MIFAS - ESPLAIS i el GIRONA FC signen un conveni de col·laboració\n22/10/2010 El CB MIFAS - ESPLAIS i el GIRONA FC signen un conveni de col·laboració\nAvui divendres 22 d’octubre s’ha dut a terme la signatura del conveni entre el CB MIFAS Esplais i el Girona FC a l’estadi de Montilivi.\tAmb la seva signatura, el CB MIFAS Esplais portarà els colors i l’escut del Girona FC en el seu equipament.\nA l’acte hi han esset presents, el President del Girona FC, Ramon Vilaró, el President de MIFAS, Pere Tubert i el Gerent de MIFAS, Alfons Moreno.\nAquesta és una primera col•laboració entre els dos clubs i de moment, el CB MIFAS Esplais continuarà fent els seus entrenaments al Pavelló Municipal de Castelló d’Empúries com de costum. Pengem un parell de fotos del moment de la signatura.


BDBH – 30 ABRIL 2019 | Nova Ràdio Lloret\nBDBH – 30 ABRIL 2019\nPer Nova Ràdio Lloret | El 30 d'abril de 2019 |\nPodcast: Descarrega-te'l (Durada: 59:58 — 82.3MB)\nAvui obrim el magazine informatiu matinal de la ràdio de Lloret de Mar explicant-vos, que demà és 1 de maig, Dia dels Treballadors i les Treballades i per onzè any se celebrarà la Festa de l’Espurna. L’organitza Lloret En Comú, en un acte reivindicatiu en defensa dels drets laborals que comptarà amb la presència d’Ernest Urtasun, candidat a les eleccions europees per Catalunya En Comú.\nA més, es lliurarà el premi Espurna, que en edicions anteriors s’ha atorgat a l’AMPA del Pere Torrent, a la mateixa escola, a la plataforma Aturem la C-32, als treballadors de l’antic hotel Selvamar, les Kellys o a la Plataforma d’Afectats per la Hipoteca.\nEntrevista a Eladio Alguacil, membre de la formació local, que dona detalls de la celebració i del premi que s’atorga durant l’esdeveniment.\nEns fem ressò de la presentació de les propostes culturals del programa de Junts per Lloret, que es va fer ahir al matí. L’aspecte més destacat és que el partit vol incloure el Castell de Lloret com a patrimoni cultural i públic.\nSabem com es presenta la cinquena edició de la Women Spring Cup. El torneig infantil de waterpolo comptarà amb 9 equips i reunirà a la Piscina unes 400 persones entre esportistes i acompanyants.\nAvancem que aquesta tarda torna a Lloret Sor Lucia Caram per oferir una xerrada titulada “Compromís i transformació social”. És una activitat que també comptarà amb la presència de Cristina Cabañas, presidenta de la Fundació Climent Guitart, que organitza l’acte.\nEntrevista a Joan Moret, president del Cine Club Adler, perquè avui hi ha sessió de cinema al Teatre de Lloret, a partir de les 9 de la nit. Es projectarà la pel·lícula “Una mujer fantástica”.\nAcabem valorant els resultats obtinguts per diferents lloretencs en la 16a edició del Rally Costa Brava Històrics, en què destaca la desena posició general de Jordi Martí i Xavi Tibau.\nBDBH – 29 ABRIL 2019\nBDBH – 02 MAIG 2019\nEl Clon Festival comença aquest dissabte, amb una nova ubicació: la plaça Germinal Ros\nEl Lloret Outdoor Summer Festival comença demà, amb una 30a de propostes a l’aire lliure\nXatrac ha començat les seves activitats de descoberta de l’entorn marí i boscós de Fenals\nBDBH – 06 JULIOL 2020\nCOCODRIL CLUB – 05 JULIOL 2020\nSARDANES A LLORET I TOSSA – 05 JULIOL 2020\nRÀDIO BOX – 04 JULIOL 2020


Un conductor obre la porta del cotxe i dona un cop a un home amb patinet elèctric - Diari de Sabadell\nUn conductor obre la porta del cotxe i dona un cop a un home amb patinet elèctric\nUn home de 41 anys va quedar ferit dimarts quan va patir un accident mentre circulava amb el seu patinet elèctric. Els fets van passar les 10.23 h a l’alçada del número 15 del carrer de Clemència Isaura, al barri de la Creu de Barberà.\nSegons informa la Policia Municipal en un comunicat, l’home circulava amb el seu patinet elèctric quan de sobte un conductor va obrir la porta del cotxe. En aquell moment, va empènyer el patinet i el va llançar a terra.\nA conseqüència d’aquest fet, una ambulància del Sistema d’Emergències Mèdiques (SEM) es va desplaçar fins al lloc dels fets. Allà mateix va assistir el conductor del patinet elèctric.\nUn cop feta la primera valoració, es va decidir traslladar-lo al Parc Taulí per a la cura de les seves ferides, que eren de pronòstic lleu. Va intervenir-hi, també, una unitat de la Policia Municipal.\nTemes:accident, carrer Clemència Isaura, Les Termes, patinet elèctric, successos, trànsit\nUna defunció des de dimarts per coronavirus al Taulí\nFase 2: què podrem fer a Sabadell?\nLa previsió és que dilluns es passi a la nova fase


Mirada crítica: El comitè d’empresa de Metro denuncia la companyia per vulnerar els serveis mínims\nEl comitè d’empresa de Metro denuncia la companyia per vulnerar els serveis mínims\nAfirmen que la direcció ha posat en funcionament més trens dels fixats per Treball aprofitant que hi ha combois que no necessiten conductor\nLa primera jornada de la vaga de Metro s’ha saldat sense incidents i amb una alta incidència pel que fa al seguiment dels treballadors. En alguns casos, durant el primer torn s’han produït algunes aglomeracions a les andanes. El fet de ser coneguda la convocatòria ha fet que molts usuaris decidissin usar transport públic alternatiu.\nEl comitè d’empresa amb la unanimitat de tots els sindicats que hi formen part ha valorat el seguiment de la vaga en un 95% en el torn del matí i en més del 90% al torn de tarda.\nL’aturada ha estat seguida per la majoria dels treballadors. Els serveis mínims, fixats en les hores pic en el 40% s’han complert, afirmen els sindicats. A darrera hora de la tarda està prevista la tercera tanda d’aturades de dues hores, que tindrà uns serveis mínims del 20%, segons el que va decidir el Departament de Treball.\nPrecisament el compliment dels serveis mínims ha estat en aquesta ocasió un element de discòrdia. El comitè d’empresa ha denunciat l’incompliment per part de la direcció. Ha presentat un document a primera hora de la tarda a Inspecció de Treball. En ell s’indica que la direcció de la companyia ha programat més combois dels fixats per l’ordre de serveis mínims. Una font de CGT, el grup majoritari al comitè, ha explicat que en conjunt durant les dues primeres hores de la vaga l’empresa ha fet circular el 42% dels combois i que en l’hora vall la programació és del 27% quan Treball ha decretat uns serveis essencials del 20%.\nTrens sense conductor\nL’explicació per part de l’empresa és tècnica. Segons ha manifestat l’escreix de trens que han circulat afecten especialment a les línies automatitzades, en què no calen conductors. La programació fa que no es puguin moure menys de quatre trens alhora, indiquen.\nEls treballadors que s’havien mobilitzat per estar a les estacions han estat cridats, tot i la vaga, per assumir la conducció d’alguns combois que, inicialment, no haurien d’haver circulat.\nEl departament de Treball ha cridat les dues parts a reunions de conciliació per intentar trobar una sortida. Hi ha trobades previstes per dimarts, dimecres i dijous, expliquen fonts de Treball. La idea seria intentar acostar posicions abans de la pròxima vaga que s’ha convocat per dilluns de la setmana vinent.


XLIII Festival de Música de Maó | Imatge del XLII Festival\nKodomos, Badalona 1978\nCursa els seus estudis artístics a l’Escola d’Art Superior de Disseny Pau Gargallo de Badalona. Allà s’especialitza en el mòdul d’il·lustració i animació, en el qual desenvolupa, mitjançant la docència multidisciplinar, els llenguatges adients per a desenvolupar el seu imaginari. Aliè a les vessants més urbanes, el seu interès, iniciat durant la seva infància pel Manga i l’Anime japonès, i després, per la il·lustració d’Europa de l’Est, acaba centrant-se en l’obra dels mestres antics, en els que troba les eines necessàries per introduir-se de ple en la recerca de l’atmosfera amb l’ajut del color i la tonalitat.\nDesprés de finalitzar els estudis, ha treballat en diferents camps, especialitzant-se, entre d’altres, en treballs destinats a Motiongraphics, passant per la il·lustració editorial, el disseny d’espais visuals i, finalment, la pintura i el dibuix d’estudi. Entre els seus encàrrecs més importants figuren:\nDirector artístic per “El Tricicle” en la realització d’una publicitat animada per a promoure l’Hotel Oasis, interactuació espectacle/turística a Cancúm. Concert Artist per a Nike Espanya desenvolupant l’storyboard visual de la presentació oficial de la samarreta del FCB de l’any 2012. Concept Artist i Direcció Artística per a MediaFlow i la cadena TV Record (Brasil) en març de 2012, on va desenvolupar la representació visual de l’esdeveniment oficial dels drets d’emissió de les Olimpíades de Londres 2012, generada en un VideoMapping sobre la cúpula tancada més grossa de Sudamèrica situada al World-Trade Center de Sâo Paulo.\nActualment està immers en la producció visual de la intervenció artística “L’Orgue Viu” de la mà del col·lectiu iluminaM, que es realitzarà i representarà conjuntament amb la música original de Tomé Olives, i s’interpretarà en viu a l’interior de l’església de Santa Maria de Maó.\nPresentació de la Portada:\n“…Sobre un instrument familiar he volgut plasmar la idiosincrasia menorquina, transformant l’instrument en naturalesa viva. Rodejat d’aus comuns i humanitzades de l’illa, aquests personatges, sonant instruments improvisats i dansant al blanc de la composició (recordant un dels colors distintius de Menorca) conviden la gent a passar a través de la porta oberta a l’alegria, la natura, el sentir de la música i l’ímpetu de ser partícips conjuntament d’ella…”


La velocitat de contagi supera la barrera de l’1 a Tàrrega – Comarques de Ponent\nLa velocitat de contagi supera la barrera de l’1 a Tàrrega\nLa velocitat de contagi ha superat la barrera de l’1 a Tàrrega i l’Rt ja és d’1,01, segons les dades actualitzades del Departament de Salut. Val a dir que a la ciutat l’Rt no superava l’1 des de mitjans del passat mes de novembre, ahir era de 0,93. El risc de rebrot també ha pujat més de 20 punts a Tàrrega, és de 369,98 (ahir era de 347,07)\nA l’Urgell, l’Rt també ha pujat tot i que encara se situa per sota de l’1. És de 0,9 (ahir era de 0,89). El risc de rebrot es manté, és de 396,64 (ahir era de 393,72).\nLa situació epidemiològica més complicada a la comarca la seguim tenint a Agramunt amb un risc de rebrot de 1.261,53 (ahir era de 1.162,9) i una Rt d’1,19 (ahir era d’1,14). L’empitjorament de les dades podria està relacionat amb el brot detectat a la residència Mas Vell, que ja acumula 17 positius.\nL’Urgell té aquest dijous quatre classes confinades per casos de Covid, 3 a Tàrrega (Escola Ondara, Escola Pia i institut Alfons Costafreda) i 1 a Agramunt (escola Macià Companys).


El Govern obre un centre d'emergència per a menors estrangers a Barcelona amb 20 noves places - Social.cat\nDos menors esperant al menjador d'un centre d'acollida mentre el cuiner prepara el dinar | Norma Vidal (ACN)\nEl Departament de Treball, Afers Socials i Famílies ha obert aquest diumenge un segon centre d'atenció d'emergència per a menors immigrants no acompanyats (MENA) amb 20 places. Les places se sumen a les 60 que ja es van posar en marxa dijous passat a la capital catalana, i que permeten "escurçar el temps d'estada a les dependències dels Mossos d'Esquadra", segons ha explicat la Directora General d'Atenció a la Infància i l'Adolescència (DGAIA), Georgina Oliva.\nEn els centres d'emergència s'identifiquen els joves, se'ls fa el primer reconeixement mèdic, se'ls ofereix assistència jurídica, atenció psicològica i s'inicien els contactes amb la família, si s'escau. Davant el creixent nombre d'arribades, però, la DGAIA ha fet una crida a Ajuntaments i consellers comarcals per trobar espais per habilitar centres d'acollida. "És allà on es poden treballar els aspectes de fons de la seva integració social i laboral com l'escolarització, l'aprenentatge de les llengües i l'alfabetització, la coneixença de l'entorn, la participació en la xarxa social i comunitària o les activitats de lleure", ha explicat Oliva.\nLa DGAIA ha remarcat que tot i que les 80 places noves posades en marxa els últims dies ajuden a buidar les dependències dels Mossos de menors, la seva arribada "no s'atura". Per això, el Govern s'ha compromès a "seguir obrint els centres que calgui per poder fer bé l'atenció d'emergència" i també "l'acollida i la integració".\nEntre l’1 de gener i el 15 de setembre de 2018 han arribat 2.156 infants i adolescents a Catalunya.


Comença a emetre el primer canal de TDT de pagament\nEl primer canal de TDT de pagament, Gol TV, ha començat a emetre per la TDT en substitució d'Hogar TV. El canal, dedicat exclusivament al futbol, emetrà en obert fins al pròxim 31 d'agost, data a partir de la qual només serà accessible pels abonats, segons ha anunciat la productora catalana.\n14/08/2009 - 00.12 Actualitzat 14/08/2009 - 16.58\nLa quota mensual serà de 14,90 euros. L'oferta del nou canal inclourà més de 1.400 partits de futbol a l'any de les principals lligues europees i també de la Lliga espanyola, tant de Primera com de Segona Divisió.\nGol TV es podrà sintonitzar connectant una targeta SmartCard a un descodificador extern dels denominats Set Top Box (STB), que costa uns 60 euros. La targeta també es pot instal·lar en televisors d'última generació que permetin la connexió d'un mòdul. El canal permetrà també veure els partits de futbol en català a través d'un acord en exclusiva amb Catalunya Ràdio.\nGol TV no és un canal nou. Va començar les emissions el setembre del 2008 i només era accessible a través d'operadores de cable i ITPV.\nEl pas a la TDT ha estat possible gràcies a un acord del Consell de Ministres adoptat aquest dijous i que regula les emissions de TDT de pagament. Mediapro va sol·licitar aquesta mesura per poder emetre la Lliga, la Copa i la Champions amb pagament previ.\nLa TDT de pagament, aprovada per decret\nRoures explica com accedir a l'oferta de TDT


Tarragona premiarà el seu comerç\nTGN premiarà el seu comerç\nEl Circ Ciutat dilluns, 09 de gener de 2017\nTarragona guardonarà els empresaris i comerços al detall de la ciutat. El Teatre Tarragona serà escenari el 30 de gener dels 1rs Premis Fòrum Comerç Tarragona; una gala organitzada per la regidoria de Comerç de l'Ajuntament en la qual també s'homenatjarà diferents actors del teixit comercial i de distribució de Tarragona.\nLa consellera Elvira Ferrando i el joier Blazquez amb el guardó que ha dissenyat, acompanyats pel president de PIMEC Comerç Tarragona, Florenci Nieto. Foto: Mauri\nA la gala es lliuraran tres categories de reconeixements i premis. D’una banda, hi haurà un reconeixement i homenatge per anys de servei i gestió comercial als establiments que compleixen 25, 40, 50, 60, 75 i 100 anys, als quals se’ls obsequiarà amb un diploma acreditatiu.\nTambé es lliuraran sis Premis Fòrum Comerç Tarragona, un dels quals serà especial al Centenari del Mercat. Hi haurà premis que reconeixeran el comerç just, el gremi artesà i els millors aparadors, i fins i tot es premiaran els grans formats comercials.\nPremi amb jurat\nEn la tercera categoria, Comerç 2016, es repartiran premis el millor comerç minorista urbà de Tarragona 2016, el millor establiment comercial de Ponent i de Llevant.\nPer decidir els guanyadors d'aquesta categoria, es comptarà amb un jurat format per representants de l’Ajuntament, del departament de Comerç de la Generalitat de Catalunya, de les associacions comercials, PIMEC, Cambra de Comerç, CEPTA, URV, Institut Vidal i Barraquer i Escola Joan XXIII, aquests darrers perquè imparteixen mòduls formatius de Comerç.\nLa consellera de Comerç, Elvira Ferrando, i el president de PIMEC Comerç Tarragona, Florenci Nieto, han presentat avui el trofeu que es lliurarà als guardonats amb el Premi Fòrum Comerç Tarragona i Comerç 2016 , que ha estat especialment dissenyat pel joier Joan Blazquez.\nA més, en el transcurs de la gala es farà una distinció especial per a totes les associacions de comerciants de Tarragona.\nEl president de PIMEC Comerç Tarragona, Florenci Nieto, ha manifestat que “Tarragona és la capital del comerç” i ha destacat que “ des del primer moment vam coincidir amb l’Ajuntament de que la ciutat necessitava un acte de reconeixement al comerç com el que s’està preparant, que es converteixi en una trobada anual de promoció i homenatge”.\nLa consellera de Comerç, Elvira Ferrando ha afirmat que “el comerç contribueix a la convivència i la cohesió social , més de ser importantíssim pel desenvolupament econòmic local i per la creació d’ocupació”. També ha assenyalat que amb els 1rs Premis Fòrum Comerç “es vol situar Tarragona com un eix important dins del comerç del territori, reconeixen l’esforç del sector comercial, per a fer-lo més competitiu, modern, sostenible i divers”.\nEls Premis Emprèn impulsen 15 nous projectes empresarials nascuts a la demarcació


Presentar les careacter�stiques generals dels sistemes automatizats de la producci�. Capacitar per a desenvolupar projectes d'automatitzaci� i control supervisat. Recon�ixer la naturalesa dels senyals d'entrada i sortida al sistema, i realitzar la elecci� de les interf�cies adients per al seu us. Analitzar un problema, especificar els elements hardware adients i dissenyar un algoritme que el resolgui amb les seves restriccions temporals. Programar en un llenguatje de programaci� la estructura corresponent a un algoritme de forma eficient. Avaluar la fiabilitat d'una soluci� d'un sistema de automatitzaci� i control, i en cas necessari identificar els error i realitzar les modificacions necessaries per a que la soluci� obtingui els resultats esperats.


Reading life in the rocks — Ajuntament de Tremp\nSou a: Inici / Conèixer Tremp / Geologia / Reading life in the rocks\nCamp de treball adreçat a joves: Els joves s’allotjaran a les escoles de Vilamitjana i durant 15 dies realitzaran treballs de manteniment i suport en el patrimoni natural i cultural del nostre municipi.\nLa Fundació Catalana de l’Esplai amb el suport de l’Ajuntament de Tremp i la Direcció General de Joventut organitza, aquest 2014, per segon any consecutiu un camp de treball adreçat a 24 joves d’arreu del món.\nNoticia del passat 2013:\nLa Fundació Catalana de l’Esplai realitza un camp de treball internacional sobre geologia a Tremp\nLa Fundació Catalana de l’Esplai ha realitzat un camp de treball internacional sobre geologia a Tremp per a joves que acaba aquest 31 de juliol. Al camp, que ha estat organitzat per la Direcció General de Joventut i que ha rebut el suport de l’Ajuntament de Tremp, hi han participat joves procedents de Txèquia, Rússia, Marroc, Corea del Sud, Mèxic, Japó, Alemanya...\nEl projecte, que ha incidit en la importància de la Conca de Tremp en l’estudi de les ciències de la terra, preveu actuacions de suport en el camp de la paleontologia, la geologia i la conservació de l’espai fluvial de la Noguera Pallaresa. També s'ha dut a terme una intervenció de neteja als voltants de les ermites de Sta. Llúcia i St. Bartomeu al nucli de Vilamitjana.\nTasca solidària, però també diversió\nAl camp hi han participat 24 joves que durant 14 dies han desenvolupat un projecte de recuperació mediambiental, social o històrica, treballant els matins.\nA banda de treballar, els joves també han tingut temps per divertir-se a la piscina municipal, amb les activitats d’estiu a la ciutat i interaccionant amb altres joves de la comarca.\nEls camps de treball són projectes d’Aprenentatge i serveis (APS), que promouen la sensibilització i la participació activa, en un context local i quotidià dels infants i joves. La Fundació Catalana de l’Esplai organitza aquest any 12 Camps de Treball de diferents tipologies: Internacionals, de Comunitat Autònomes, amb participants de tot l’Estat espanyol, i per joves catalans amb edats entre 15 i 17 anys i de majors de 18 anys.\nNoticia a TV3: segueix aquest enllaç


Adolescents: què els passa pel cap? : Edu21\nLídia Juanmartí i Subirà (Diari Ara)\nEls avenços neurocientífics ajuden a comprendre millor el cervell dels joves\nSusceptibles, impulsius, enamoradissos, insegurs, somiadors... Es diu que tenen el cap ple de pardals. Però, què en sabem realment sobre el que pensen els adolescents? La neurociència ha fet grans progressos en l’estudi del cervell dels joves, que permeten entendre millor algunes de les seves reaccions i evitar estigmatitzar-los pels seus comportaments.\nEl cervell dels adolescents és inestable pels ràpids canvis que suposa el pas del cervell infantil a l’adult. La maduració comporta transformacions emocionals, de comportament, psicològiques i socials, influïdes pels canvis hormonals durant la pubertat. Es desperta en els adolescents el voler saber qui són i com són. El cervell es reordena, unes àrees creixen i les altres disminueixen mitjançant una espècie de poda de les connexions entre neurones. El cervell només conserva els aprenentatges que l’experiència viscuda li aconsella mantenir i reforçar, al mateix temps que elimina o manté en l’oblit els que considera superficials.\nLa doctora Anna Muro, del Grup d’Estudis en Personalitat i Diferències Individuals del departament de psicologia clínica i de la salut de la Universitat Autònoma de Barcelona, exemplifica aquest procés de maduració del cervell durant la pubertat: “És com si les carreteres que comuniquen les diferents parts del cervell s’haguessin d’anar eixamplant perquè hi transita més informació. Però les carreteres encara no estan ben construïdes del tot i això fa que els adolescents esdevinguin una explosió intermitent de sorpreses, incerteses i incoherències respecte als comportaments relacionats amb la planificació i la presa de decisions”.\nEn aquesta etapa en què el cervell s’està construint i és especialment adaptable i mal·leable, l’entorn modela el cervell dels adolescents. És per això que són tan importants les amistats: “En aquesta etapa la pressió del grup social entre iguals és més important que mai. I el poder de persuasió dels pares disminueix enormement. Això provoca que tinguin molta por a l’exclusió social i que siguin propensos a l’ansietat i a patir baixades d’autoestima. Malgrat tot, són emocions molt variables entre una persona i una altra, en funció de múltiples factors ambientals i genètics”, explica el professor i investigador del departament de genètica de la Universitat de Barcelona David Bueno.\nLa doctora Iroise Dumontheil, de l’Institute of Cognitive Neuroscience de la University College de Londres, investiga, juntament amb la reconeguda neurocientífica Sarah-Jayne Blakemore, les diferències entre un cervell adult i un d’adolescent. “Els joves activen l’anomenatcervell social, més que els adults. És la part que fa referència a l’autocontrol, la presa de decisions, la planificació, la predicció de conseqüències, la creació d’expectatives o la inhibició de comportaments inadequats. També participa en la interacció social i la consciència d’un mateix”, diu Dumontheil.\nEl divulgador científic David Bueno il·lustra com afecten aquests canvis en el cervell social dels adolescents: “Per això els costa assumir les conseqüències dels seus actes a mitjà i llarg termini. I també per això necessiten recompenses força immediates. D’aquestes, les que tenen un efecte més profund són les socials, el reconeixement entre iguals i el de les persones amb les quals s’emmirallen”. La psicòloga Anna Muro ho ratifica: “L’alegria és una recompensa immediata molt potent, per això els adolescents busquen sempre passar-ho bé, igual que els infants busquen jugar. El sentit de l’humor i l’alegria poden ser recursos per mantenir els adolescents motivats cap a una meta a llarg termini”.\nDavant d’aquesta realitat, la doctora Muro alerta que “l’única cosa que provocarem a través dels càstigs serà que els adolescents es protegeixin l’autoestima mentint o allunyant-se dels entorns en què no se sentin valorats, estimulats o motivats”.\nL’estudi del cervell mostra diferències naturals en la maduració entre nois i noies, perquè les hormones de la pubertat s’activen en edats diferents: cap als 10 anys en les noies i als 12 en els nois. I ho fan de maneres diverses: cíclica, en el cas d’elles, i contínua, en el d’ells. A grans trets, el cervell de les noies se centra a relacionar-se socialment, pertànyer al grup i agradar als altres. En el cas dels nois, redueixen el seu interès social, excepte en els aspectes que tenen a veure amb l’esport i el sexe. Ells també són més temeraris, perquè concedeixen més expectatives als beneficis que als riscos.\nLa doctora Muro explica com viuen els adolescents els canvis en el seu cervell: “Discuteixen només per guanyar, per trobar en la lluita dialèctica la fermesa que els falta. Necessiten enderrocar l’autoritat per créixer ells. Per això són contestataris, rebels sense causa. Necessiten llibertat i autonomia. Però alhora, i això astora els pares, és freqüent que no es mostrin responsables per tirar endavant els seus estudis, ordenar l’habitació o racionalitzar les despeses personals. I, davant l’advertiment dels pares, responen amb un lacònic i polivalent «És que no m’entens». De fet, no s’entenen ni ells amb tanta efervescència hormonal!”\nEducació i neurociència\nL’estudi del cervell adolescent presenta oportunitats i desafiaments en el camp educatiu. En l’últim llibre de José Antonio Marina, El talento de los adolescentes, el filòsof i pedagog aprofita els avenços neurocientífics per proposar un nou paradigma de l’adolescència. Aposta per trencar el fals mite que, tradicionalment, considera la pubertat com una etapa problemàtica, i planteja considerar aquest període com una “nova edat d’or” de l’aprenentatge.\nDe fet, les investigacions sobre el cervell adolescent indiquen que, en aquestes edats, es pot tenir un control superior sobre els aprenentatges a nivell cognitiu i emocional. “A l’escola, la manera d’ensenyar ha de marcar la manera d’aprendre del cervell. I no es pot obviar que la millor manera d’aprendre és a través de la imitació: com més vegades es du a terme un aprenentatge, millor es recorda”, assegura Nieves Maya, coautora del llibre Conocer el cerebro para la excelencia en la educación.\nDavid Bueno, per la seva banda, concreta com aplicar-ho: “El treball cooperatiu es fa en grup, i això activa molt intensament la part social del cervell, la qual cosa reforça encara més els aprenentatges”.\nEnrique Jimeno, director de l’IES Ramon Berenguer IV de Santa Coloma de Gramenet, assegura que “la manera d’entendre el paper de la neuroeducació és considerar-la una font d’inspiració i també de correcció de les nostres pràctiques pedagògiques actuals”.\nA l’institut que dirigeix han optat per aplicar els avenços neurocientífics en l’educació dels seus alumnes, entre els quals hi ha la potenciació de la intel·ligència emocional i de les activitats artístiques, la creació d’un entorn físic més agradable o, fins i tot, alfabetitzar en neurodidàctica els adolescents. Una de les eines que utilitzen per desvelar els secrets del cervell són les classes de màgia. Per exemple, expliquen als alumnes que l’estratègia que utilitzen els mags de desviar l’atenció a l’hora de fer trucs demostra que el rendiment és més alt quan la concentració es dirigeix a una sola tasca. Així mateix, també els adverteixen que alguns mags cometen errors, de manera que els alumnes aprenen a no magnificar les equivocacions.\n“En una etapa en què la recompensa i el reconeixement són tan importants, cal ajudar-los a gestionar els errors. L’error forma part de la vida i pot ser el preàmbul de l’èxit”, referma Nieves Maya, directora del Colegio Carmelitas - Sagrado Corazón de Vitòria. Maya també recomana “respectar els períodes de descans, d’exercici físic i de son”. El cervell és l’òrgan del cos que més oxigen necessita per funcionar, de manera que l’exercici físic abans i després de dur a terme un aprenentatge enforteix la memòria.


La Bisbal adjudica la rehabilitació de les cases dels mestres que seran habitatges socials | NacióBaixPenedès\nLa Bisbal adjudica la rehabilitació de les cases dels mestres que seran habitatges socials\nLes obres començaran al novembre i tindran una durada aproximada de tres mesos\nper Nació Digital, La Bisbal, 21 d'octubre de 2019 a les 21:27 |\nLa Junta de Govern del 14 d’octubre de 2019 ha adjudicat les obres de rehabilitació de les cases dels mestres per convertir-les en habitatge social. Les obres han estat adjudicades a l’empresa Tecnologia de firmes S.A. per un import total de 73.676,27€ (IVA inclòs) i començaran durant el mes de novembre.\nEl passat mes d’agost de 2019 es va aprovar la licitació de les obres de dos habitatges socials a les antigues cases dels mestres per un import de 76.746,11€. Un total de tres empreses van presentar les seves propostes fins al 7 de setembre, data límit per presentar la documentació. Posteriorment la Mesa va valorar les tres propostes, d’acord amb el plec de clàusules, i es va triar l’empresa guanyadora.\nEl projecte de rehabilitació de les cases dels mestres compta amb una subvenció de 20.000€ de la Diputació de Tarragona. Els 53.676,27€ restants s’abonaran amb una part de l’import que l’Ajuntament ha obtingut per la venda d’un percentatge d’una parcel·la del polígon industrial que era de propietat municipal i que s’ha consignat a la partida d’habitatges socials. La durada prevista de les obres és de tres mesos.\nLa Bisbal demana una subvenció per a la rehabilitació de «Les cases dels mestres»\nSocietat, Habitatge social, La Bisbal


Cardona posarà en marxa aquest any un nou sistema de recollida de les deixalles - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nCardona posarà en marxa aquest any un nou sistema de recollida de les deixalles\nL'Ajuntament vol augmentar els índexs de reciclatge i d'entrada aposta pel model del porta a porta, tot i que encara no hi ha una decisió tancada\ndavid bricollé. cardona 09.01.2021 | 21:29\nCardona posarà en marxa aquest any un nou sistema de recollida de les deixalles Regió7\nCardona posarà en marxa aquest 2021 un nou sistema de recollida de deixalles per potenciar una separació de residus que, en aquests moments, presenta encara uns índex baixos al municipi. Ara com ara, l'aposta principal és optar pel model del porta a porta, el més generalitzat després del sistema convencional de contenidors als carrers, tot i que l'Ajuntament encara no té una decisió presa al 100%, ja que s'ha d'acabar de valorar alguna altra opció.\nEl que té clar el consistori és que «aquest ha de ser l'any de la implantació del nou sistema», segons ha explicat l'alcalde, Ferran Estruch, ja que es vol fer un salt important en la recollida selectiva per evitar l'aportació actual a l'abocador, tenint en compte que l'horitzó immediat és un augment dels cànons per la portada de deixalles als dipòsits. De fet, una de les partides importants prevista en el pressupost municipal per al 2021, que l'Ajuntament cardoní va aprovar l'última setmana de l'any, va destinada, precisament, a la implantació i posada en marxa del nou sistema de recollida de la brossa domèstica.\nEstruch ha explicat que, per les característiques del municipi, «ja fa temps que treballem sobre la base del model del porta a porta», tot i que ara el Consorci del Bages per a la Gestió de Residus els va posar també sobre la taula el sistema de contenidors tancats i amb accés amb targeta magnètica, que aquest ens va posar en marxa com a prova pilot el 2018 a tres municipis del Bages i que ara consolida com a model que oferirà als municipis que en formen part.\nEn el cas de Cardona, però, tot i que no hi ha encara una decisió tancada, tot apunta que s'optarà pel porta a porta, per les seves característiques i perquè és el que està més avançat, i el consistori té fixat l'objectiu de fer el canvi durant el tercer trimestre d'aquest any. El municipi té un índex de recollida selectiva per sota del 40%, i inferior a la mitjana de Catalunya, que és del 44%.\nOdèn vol engegar una cooperativa per produir i gestionar energia verda.


Ús de cookies - Renuovo\nDe conformitat amb la normativa espanyola que regula l’ús de les cookies en relació a la prestació de serveis de comunicacions electròniques, recollida en el Reial Decret Llei 13/2012 de 30 de març, l’informem sobre les cookies utilitzades al web de Disseny en Tractament d’aigües SL (D’ara endavant també el prestador) i el motiu del seu ús. Així mateix, l’informem que en navegar al lloc web vostè està prestant el seu consentiment per poder utilitzar-les.\nDe conformitat amb la normativa espanyola que regula l’ús de les cookies en relació a la prestació de serveis de comunicacions electròniques, recollida en el Reial Decret Llei 13/2012 de 30 de març, l’informem sobre les cookies utilitzades al web de Disseny en Tractament d’aigües SL (D’ara endavant també el prestador) i el motiu del seu ús.\nLes cookies serveixen per reconèixer el dispositiu quan tornes a visitar el site, facilitant el seu ús en recordar les teves preferències i configuració de navegació (p.ex. la llengua, país, moneda, dades d’accés, etc.). També faciliten certes funcionalitats (ex .: mostrar anuncis relacionats amb el contingut de les pàgines que visites, evitar mostrar contínuament anuncis que ja hagis vist, etc.), i ens permeten recopilar informació estadística anònima sobre la navegació dels usuaris pel site.\nExisteixen altres tecnologies com ara les etiquetes de píxels (“píxel tags”), insectes de web (“web bugs”), emmagatzematge web i altres fitxers i tecnologies similars que també poden realitzar la mateixa funció que les cookies. Utilitzem el terme “galeta” per referir-nos a totes les tecnologies similars que recullen informació en aquest sentit.\nSegons la directiva de la UE, les cookies que requereixen el consentiment informat per part de l’usuari són les cookies d’analítica i les de publicitat i afiliació, quedant exceptuades les de caràcter tècnic i les necessàries per al funcionament del lloc web o la prestació de serveis expressament sol·licitats per l’usuari. Si es desactiven aquestes cookies, no es podran rebre correctament alguns continguts i serveis.\nSi es desactiven aquestes cookies, no es podran rebre correctament alguns continguts i servicios.También utilitzem cookies de mesurament analítica, per a l’anàlisi estadística del tràfic del site, seguiment anònim del comportament de navegació del conjunt dels usuaris, audiència en determinades zones o davant una determinada campanya, etc ..\nSi es desactiven aquestes cookies web podrà seguir funcionant, si bé aconsellem i agraïm que es mantinguin, ja que la informació captada per aquest tipus de cookies sobre l’ús de la nostra web i sobre l’èxit dels anuncis mostrats en ella, és important per a poder millorar els continguts i serveis que t’oferim (no ens responsabilitzem de que la desactivació d’aquestes cookies pugui impedir el bon funcionament de les pàgines).\nAquestes cookies ens permeten saber si has visitat abans la nostra web. Conserven les teves preferències per certes eines o serveis perquè no hagis de configurar la web cada vegada que ens visites. Conserven preferències de navegació de l’usuari, com per exemple les vostres preferències d’idioma, país, ciutat, moneda, etc.\nAquestes cookies guarden la informació necessària durant la sessió i els canvis relacionats amb ella, i determinen si estàs registrat o no al web. Són utilitzades per identificar el teu compte d’usuari i els seus serveis associats. Aquestes cookies es mantenen mentre no abandonis la sessió, tancaments el navegador o apaguis el dispositiu.\nCookies de tercers d’aquest tipus a la nostra web: Google Analytics, Twitter i Facebook.\nCookies de tercers d’aquest tipus a la nostra web: Twitter i Facebook.\nCookies de tercers d’aquest tipus a la nostra web: Google Maps, YouTube i Vimeo.\nNo has acceptat les cookies de la nostra web, per tant, no hi ha cookies al teu navegador.\n5. Com configurar els navegadors per a acceptar / bloquejar / esborrar les cookies?\nPots configurar el teu navegador d’Internet per acceptar o bloquejar les cookies, esborrar cookies ja instal·lades, o configurar-lo per esborrin automàticament al tancar el navegador, equip o dispositiu. En cas bloquejar-les, és possible que certs serveis que necessiten el seu ús deixin de funcionar.\nSi no desitja que els llocs web instal·lin cookies en el seu equip, pot adaptar la configuració del navegador de manera que se li notifiqui abans no s’instal·li cap galeta. De la mateixa manera, pot adaptar la configuració de manera que el navegador rebutgi totes les cookies, o únicament les cookies de tercers. També pot eliminar qualsevol de les cookies que ja es trobin en l’equip. Recordeu que haurà d’adaptar per separat la configuració de cada navegador i equip que utilitzi.\nHa de tenir en compte que si no desitja rebre cookies, ja no podrem garantir que el nostre lloc web funcioni com cal. Potser algunes funcions del lloc es perdin i és possible que ja no pugui veure certs llocs web. A més, el va rebutjar les cookies no vol dir que ja no vagi a veure anuncis publicitaris. Simplement els anuncis no s’ajustaran als seus interessos i es repetiran amb més freqüència.\nTenint en compte la forma en què funciona Internet i les pàgines web, no sempre comptem amb informació de les cookies que col·loquen terceres parts a través del nostre web. Això s’aplica especialment a casos en què la nostra pàgina conté el que es denominen elements integrats: textos, documents, imatges o breus pel·lícules que s’emmagatzemen en un altre lloc, però es mostren al nostre web.\nSi és el cas que es troba amb aquest tipus de cookies i no estan enumerades en el nostre llistat anterior, li preguem ens ho comuniqui, o bé poseu-vos directament en contacte amb el tercer per demanar-li informació sobre les cookies que col·loca, la finalitat i la durada de la galeta, i com garanteix la seva privacitat.\nMicrosoft EDGE: Configuració> Configuració avançada> Cookies. Per a més informació, podeu consultar el suport de Microsoft Edge o l’ajuda del teu navegador.\nGoogle Chrome: Configuració> Mostra opcions avançades> Configuració de contingut> Cookies. Per a més informació, podeu consultar el suport de Google o l’ajuda del teu navegador.\nMozilla Firefox: Eines> Opcions> Privadesa i Seguretat> Cookies and dades del lloc web. Per a més informació, podeu consultar el suport de Mozilla o l’ajuda del teu navegador.\nApple Safari: Preferències> Privadesa. Per a més informació, podeu consultar el suport de Apple Safari o l’ajuda del teu navegador.


77 acomiadats s’inscriuen al registre de Govern el primer dia | BonDia Diari digital d'Andorra.\nDt., 24/03/2020 - 00:30\n77 acomiadats s’inscriuen al registre de Govern el primer dia\nFins a 77 persones s’han inscrit al registre que ha creat el Govern per fer un seguiment dels treballadors que han perdut la feina aquests dies la primera jornada de funcionament. Així ho va explicar ahir el ministre de Finances i portaveu de l’executiu, Eric Jover, en la compareixença per fer el punt de la situació de la pandèmia de la Covid-19 al país.\nJover, que no va voler valorar aquesta xifra argumentant que “encara és d’hora” i que “cal més detall” per tenir “una visió completa”, va precisar que fins a 35 dels inscrits són persones que treballaven al sector de l’hostaleria. Així mateix, el ministre va destacar que ara s’està fent el buidatge de les dades rebudes per tal de veure les casuístiques concretes de cada cas així com per determinar si alguns d’aquests acomiadaments han estat lligats amb la finalització de la temporada d’hivern o no i si s’ha procedit de manera legal per fer fora aquests treballadors. Malgrat no valorar la quantitat d’acomiadats inscrits, el ministre sí que va voler fer una crida a la “responsabilitat” dels empresaris, i va recordar que la voluntat de l’executiu amb les mesures aprovades precisament “és mantenir els llocs de treball”.\nPel que fa al registre perquè els treballadors temporers poguessin fer arribar la seva problemàtica, Jover va detallar que ja s’han rebut 1.415 sol·licituds i que ja s’està fent el seguiment acurat per veure com “se’ls pot ajudar”. En aquesta línia, el portaveu de l’executiu va destacar que, a través del ministeri d’Afers Exteriors, ja s’ha aconseguit que una trentena de temporers poguessin tornar als seus països d’origen, si bé va admetre que “queda encara molta feina per fer”.\nEl ministre va informar també de l’obertura de quatre nous expedients a negocis que malgrat el decret que els obliga a estar tancats mantenien l’activitat. També en l’àmbit del compliment de les mesures acordades, Jover va destacar que durant el transcurs d’aquesta setmana els inspectors de comerç incidiran especialment en aquells establiments que venen productes de primera necessitat per verificar que compleixen amb les noves normes d’higiene que s’han establert.\nD’altra banda, i interpel·lat sobre la demanda de la CEA Micro per tal que s’estableixi una prestació específica per als autònoms, d’uns 300 euros setmanals, per garantir-ne uns ingressos mínims mentre duri l’aturada general, el ministre va recordar que la Llei òmnibus tot just aprovada pel Consell General ja preveu mesures per als treballadors per compte propi i es consideren “suficients” en aquest moment. Amb tot, Jover no va tancar la porta a estudiar la demanda si mai calgués un nou paquet de mesures més endavant.\nQuant al número 188 per atendre dubtes sobre aquelles qüestions no sanitàries lligades a la pandèmia de la Covid-19, el ministre va explicar que la majoria de trucades que es van rebre ahir anaven relacionades amb el paquet d’ajudes de la llei òmnibus. També amb els controls que fa el servei de policia. En aquest sentit, Jover va deixar clar que es tracta d’actuacions preventives en què es demana als ciutadans els motius pels quals han sortit al carrer i se’ls fan les recomanacions escaients si no són prou justificats. No obstant això, va continuar el ministre, si es veiés que hi ha “una mala praxi i incivisme” que atemptés contra les recomanacions de les autoritats sanitàries es podria sancionar per la llei de sanitat. Precisament, quant al compliment de les recomanacions, el portaveu de l’executiu va avançar que amb tota probabilitat s’aprovarà un nou decret per allargar l’aturada general més enllà d’aquest dijous quan acaba el termini previst al primer decret.\nEscrit per Salvador José P... el Dg., 19/04/2020 - 05:59 Enllaç permanent\nBuenos dias somos una família de Encamp i volia Fer las provas los 3: gracias i agraim por vuestra gestio, força Andorra!!!!!!\nEl Govern es reunirà aquesta tarda amb les autoritats catalanes per aclarir les contradiccions en mobilitat


Normes d'admissió en el programa d'estudis conjunt de doble diplomatura en Ciències Empresarials i en Relacions Laborals - Sede electrónica (UPF)\nNormes d'admissió en el programa d'estudis conjunt de doble diplomatura en Ciències Empresarials i en Relacions Laborals/\nAcord de de la Junta de Govern de 25 d'abril del 2001, modificat per acord del Consell de Govern de 18 de juliol del 2002\nArticle 1. Admissió\n1.1 Les persones que vulguin acollir-se a aquest programa d'estudis de doble diplomatura en Ciències Empresarials i en Relacions Laborals hauran d'obtenir plaça en aquests estudis mitjançant la preinscripció universitària, formalitzant la sol·licitud específica a aquest programa d'estudis conjunt.\n1.2 Amb la sola admissió a aquest programa d'estudis conjunt s'obté plaça en els dos ensenyaments en què és basa el programa, sense que calgui cap sol·licitud de simultaneïtat d'estudis amb caràcter addicional.\n1.3. Els estudiants que hagin iniciat estudis de Relacions Laborals o Ciències Empresarials i sol·licitin iniciar el programa d'estudis conjunt en Ciències Empresarials i Relacions Laborals de la Universitat Pompeu Fabra únicament podran tramitar aquesta petició per mitjà dels mecanismes de la Preinscripció Universitària que coordina el Consell Interuniversitari de Catalunya.\nArticle 2. Matriculació i qualificació\n2.1 Els estudiants que cursin aquest programa estan subjectes a les mateixes normes acadèmiques (matriculació, qualificació, etc.) establertes amb caràcter general per a qualsevol alumne de primer i segon cicle de la Universitat Pompeu Fabra, però l'ordenació acadèmica (organització en anys acadèmics, temporalització de les optatives, etc.) a la qual estan sotmesos és la que fixa el programa d'estudis conjunt, la qual no coincideix necessàriament amb la de cada un dels dos estudis considerats independentment. En particular, cal tenir en compte els aspectes següents.\n2.2 Assignatures que cal matricular obligatòriament\nEl primer curs l'estudiant s'ha de matricular obligatòriament de totes les assignatures adscrites al primer curs del programa d'estudis conjunt. En els cursos següents, d'acord amb la normativa general, l'estudiant s'ha de matricular obligatòriament, juntament amb els crèdits dels quals es matriculi per primer cop, de tots els crèdits troncals i obligatoris que no hagi aprovat anteriorment o que tingui convalidats.\n2.3 Assignatures anàlogues\na) Són assignatures anàlogues aquelles assignatures que presenten identitat de continguts entre les dues titulacions d'origen del programa i de les quals l'estudiant només cursarà la que tingui el major nombre de crèdits, d'acord amb el que es preveu en l'annex.\nb) L'estudiant cada curs es matricularà de les assignatures anàlogues necessàries per obtenir la doble diplomatura en Ciències Empresarials i en Relacions Laborals i n'abonarà l'import íntegre.\nc) La Universitat traslladarà d'ofici la qualificació que l'estudiant obtingui en l'assignatura cursada a l'assignatura anàloga corresponent amb el mateix valor. Les actes de les assignatures anàlogues seran signades per la persona que exerceixi la direcció acadèmica del programa d'estudis conjunt.\n2.4 Assignatures optatives i de lliure elecció\na) L'estudiant pot matricular-se al llarg de la carrera com a màxim del 140% dels crèdits d'optatives necessaris per obtenir el títol. El mateix percentatge s'aplica als crèdits de lliure elecció fixats en el programa d'estudis conjunt.\nD'acord amb la normativa general, dins les previsions del programa d'estudis conjunt, l'estudiant podrà atorgar el caràcter de lliure elecció a assignatures cursades inicialment com a optatives, i a l'inrevés.\nb) En les assignatures que puguin ser impartides sols a un nombre limitat d'alumnes, l'estudiant tindrà prioritat per matricular-se en aquelles assignatures corresponents a aquest programa d'estudis. No gaudirà d'aquesta prioritat per matricular-se com a lliure elecció en d'altres assignatures.\nc) Un cop superats els requisits mínims per obtenir els títols no s'incorporaran a l'expedient de l'estudiant aquelles assignatures optatives o de lliure elecció abandonades, és a dir, aquelles de les quals l'estudiant no hagi superat cap convocatòria.\n2.5. Els estudiants admesos al programa conjunt podran sol·licitar les convalidacions de les assignatures cursades i superades en estudis previs per a les dues titulacions que integren el programa. Per fer-ho, hauran d'indicar expressament la titulació o, si escau, titulacions per a les quals sol·licitin la convalidació. En el cas de les assignatures anàlogues, aquesta convalidació s'estudiarà i resoldrà separadament per a cada assignatura de cada titulació.\nArticle 3. Règim de permanència i progressió\n3.1 D'acord amb la normativa general aprovada pel Consell Social, mentre no hagi perdut el dret a continuar els estudis, l'estudiant disposa de 4 convocatòries d'examen per assignatura. Així mateix, per poder continuar els mateixos estudis l'estudiant de primer curs ha d'haver superat en el primer any el 50% dels crèdits de què consta el curs. Per accedir al segon curs haurà d'haver superat el 66% de les assignatures del primer curs.\n3.2 Per accedir al tercer i al quart curs, l'estudiant ha d'haver superat com a mínim el 66% dels crèdits corresponents al curs immediatament anterior d'aquest programa d'estudis conjunt, i haver superat completament els crèdits corresponents a cursos anteriors a aquest.\n3.3 Per al càlcul dels percentatges previstos en aquest article no es computaran els crèdits corresponents a les considerades assignatures anàlogues d'acord amb el que es preveu en l'annex.\nArticle 4. Sol·licitud de beques\nEls estudiants d'aquest programa d'estudis conjunt tenen el dret a sol·licitar beques i ajuts en les mateixes condicions que qualsevol estudiant de la Universitat. Els requisits acadèmics que fixin les convocatòries de beques corresponents, especialment pel que fa als percentatges mínims de matriculació i de superació d'assignatures, hauran de referir-se a ordenació acadèmica del programa conjunt.\nArticle 5. Obtenció dels títols\nUn cop superats la totalitat dels crèdits de què consta aquest programa d'estudis conjunt l'alumne té dret a obtenir els títols oficials de diplomat/ada en Ciències Empresarials i de diplomat/ada en Relacions Laborals. En cas d'abandonament, l'alumne té dret que se li certifiquin les assignatures de les que s'ha matriculat i la qualificació obtinguda.\nArticle 6. Formalització de la matrícula\nEn el moment de formalitzar la matrícula, l'alumne signarà un document acceptant les condicions expressades en la present normativa acadèmica i declarant conèixer el programa d'estudis conjunt de doble diplomatura en Ciències Empresarials i en Relacions Laborals que figura a l'annex.\nEn tot allò que no prevegin expressament els apartats anteriors són d'aplicació les normes acadèmiques que regulen els estudis a la Universitat Pompeu Fabra.