“Ballar és habitar el cos amb la ment i el cor” | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nCESC GELABERT Ballarí i coreògraf\n“Ballar és habitar el cos amb la ment i el cor”\nL'artista estrenarà al TNC una obra sobre futbol amb suport del Barça\nBarcelona 27 NOV 2014 - 23:41\tCET\nCesc Gelabert, superposat a una projecció de Vicente Escudero, en un moment de 'Tríptic'.\nCatalà, budista, ballarí i coreògraf són les paraules que defineixen Cesc Gelabert (Barcelona, 1953), una de les icones de la història de la dansa contemporània espanyola. El seny, del qual l'artista sempre ha fet gala, li ha permès fer una pirueta a la crisi econòmica i reinventar-se per seguir ballant i creant: les seves dues passions. Estem davant d'un home vital amb un físic dinàmic que el capacita per seguir ballant amb 61 anys. El trobo en una sala d'assaig preparant el seu proper espectacle Tríptic, que va començar ahir, dijous, a la nit a representar-se a La Seca-Espai Brossa, de Barcelona. Es tracta d'un espectacle format per tres coreografies. En una, l'artista ret homenatge a Vicente Escudero. “Una de les meves grans obsessions ha estat la vida i personalitat d'aquest revolucionari ballador val·lisoletà, em fascina el seu ball, que va revolucionar el món del flamenc”, explica Gelabert. “L'origen d'aquesta coreografia és Tranç, un treball que va fer el 2012 amb el cineasta Isaki Lacuesta, que retia homenatge a diferents figures de la dansa del passat”.\n“El 2013, a instàncies d'Hermann Bonnín, que em va proposar allargar la coreografia sobre Escudero i presentar-la al festival BarriBrossa, vaig començar a crear una coreografia més llarga i la vaig ballar en una única funció al Museu Picasso el 2013. Per mi ha estat una experiència inoblidable. En la coreografia, primer ballo dansa contemporània mentre Escudero, al meu costat, en les imatges de vídeo, balla flamenc, i també em caracteritzo d'ell i fem un zapateado junts, i sento íntimament que entre tots dos es crea una complicitat”, afirma l'artista.\n“Escudero va ser una figura única, polièdrica i avantguardista. Amic de Miró i dels surrealistes és el ballarí que des de la geometria i verticalitat del seu cos uneix el cubisme amb el flamenc, i la tradició amb la modernitat. Va ser un geni”, afirma l'artista.\nTríptic és el títol genèric d'un nou programa de solos de Gelabert, que a més de la coreografia dedicada a Escudero inclou Suite Santos i Domènech. “La Suite Santos és una recopilació de quatre peces que vaig ballar fa anys amb música de Carles Santos, revisades i reelaborades per a aquesta ocasió”. En aquest moment de l'entrevista Cesc improvisa uns passos sobre la peça que va crear el 1982 sota el títol Concert per a piano, dansa i veu. Els seus braços es mouen i es despleguen amb gran expressivitat, mentre veiem en l'ordinador el vídeo d'aquesta coreografia quan la va ballar fa 22 anys.\n“La dansa ha de tenir una ètica i el budisme m'ha ajudat”\nL'altra coreografia que completa el programa és Domènech, “és una recopilació dels dotze vídeos curts que vaig realitzar i interpretar a mitjan 2013 com a reacció al tancament de l'estudi on vaig treballar i vaig assajar amb la meva companyia durant més de vint-i-set anys, un local que del carrer Domènech del barri de Gràcia. Els vaig gravar amb el meu iPhone i els vaig penjar a Internet, ara a La Seca els presento seguits i sense interrupció”, explica l'artista. Gelabert parla sense amargor. “Va ser dur tancar l'estudi i canviar la infraestructura de la companyia. També teníem un despatx i vam ser companyia resident del Teatre Lliure i del Hebbel Theater de Berlín. Ara no tinc res de tot això, però quan ho vaig assimilar vaig començar a projectar la meva vida professional des d'una altra perspectiva; crec que la crisi va aguditzar la meva creativitat i des de llavors no paro de ballar i projectar nous espectacles”.\n“Estic preparant un espectacle, que s'estrenarà a principis del 2014 al Teatre Nacional de Catalunya, Foot-ball, en el qual s'estableix un diàleg entre el futbol i la dansa, i que serà interpretat per vuit ballarins”. Cesc és un gran aficionat al futbol, culé de tota la vida, i és soci del Barça des de nen. “Per mi el futbol és un ballet, estic molt il·lusionat amb aquesta nova coreografia. El Futbol Club Barcelona m'ha cedit imatges de partits que es projectaran durant l'espectacle i crec que interrelacionar la dansa amb el futbol serà un experiment interessant”.\nD'altra banda, “ara acabo d'arribar de París on he tingut unes converses amb Valère Novarina per col·laborar junts en un projecte per al festival Grec 2016, en el qual també participarà el director d'escena Moisès Maicas; interpretaré un solo en què també utilitzaré la paraula”, explica Gelabert. "Ballaré fins que deixi d'agradar al públic. Fa poc he fet una gira per Espanya amb el programa de solos V.O.+ i he sentit a la gent molt propera, els agradava el meu treball i per mi això és un regal".\n“El budisme és fonamental per a la meva vida personal i professional, ha donat un sentit a la meva existència”, explica. “ La dansa ha de tenir una ètica i el budisme m'ha ajudat a ser artista. Sense el budisme ara no estaria ballant. Per mi ballar és habitar el cos amb la ment i el cor”.


Aules de Teatre i Dansa de la UA a l'Arniches i Les Cigarreres. VEU Revista cultural de la Universitat d'Alacant\nAules de Teatre i Dansa de la UA a l'Arniches i Les Cigarreres\nAlacant, 16 de maig (Actualització 29 de maig)\nEn defensa, Hécuba, d’Eurípides i Los figurantes seran representades els dies 30 de maig, 6 i 13 de juny, en el marc de la celebració de la I Mostra de Teatre Universitari, esdeveniment que organitza, per primera vegada, la Universitat d’Alacant en col·laboració amb el Centre Cultural Les Cigarreres, fruit d’un conveni de col·laboració entre la Universitat i l’Ajuntament d’Alacant a través de les Regidories de Cultura i d'Acció Social. A més, el Teatre Arniches d’Alacant acollirà durant els dies 29 i 30 de juny, les representacions La última cena i Comedia sin título.\nTotes les obres començaran a les 20.30 hores i seran d'accés lliure fins a completar l'aforament.\nEn defensa... (Un concierto de despedida). 30 de maig\nÉs una obra feta per joves sobre joves, que convida a reflexionar sobre l'exili dels joves que es veuen obligats a eixir a l'estranger per a buscar-se la vida. Parla de la precarietat laboral i l'acceptació de la mediocritat. Parla del passat per a comprendre el present i pensar en el futur. Un espectacle en què quinze alumnesde l'Aula de Teatre presenten una proposta diferent carregada de poesia, humor, ràbia, amor i música.\nEl director, Iván Jiménez, no pretén mostrar els protagonistes com a víctimes, sinó com a lluitadors que no es conformen, perquè coneixen la història i no la volen repetir. Són «petits herois de resistència».\nÉs una adaptació de l'obra amb el mateix nom de Lola Blasco, autora alacantina, nominada l'any passat als premis de la crítica de la Generalitat Valenciana amb aquest text i Premi Nacional de teatre 2016.\nComençarà a les 20.30 hores i serà d'accés lliure fins a completar la capacitat de la sala.\nMés informació en https://s.ua.es/u7re\nHécuba, d'Eurípides. 6 de juny\nHécuba és una història de guerra explicada des de l'òptica de les dones. Hècuba parla de les perdedores, sí, en una guerra perden tots, però les dones són, sens dubte, les grans perdedores, ja que, si els homes moren en el camp de batalla i esdevenen heroi,s elles són les que ho perden tot, fins i tot la llibertat. Hécuba és la història d’una lloba, d’una mare coratge que és capaç, malgrat haver-ho perdut tot, de traure forces de les seues entranyes per a fer justícia. Dignitat, justícia, venjança, tot això es Hécuba. Una gran història de grans dones.\nEstà dirigida per Pascual Carbonell i traduïda per Juan A. López Férez.\nL'obra començarà a les 20.30 hores i serà d'accés lliure fins a completar la capacitat de la sala.\nMés informació en https://s.ua.es/uwn-za\nLos figurantes, una adaptació de la divertida comèdia de Sanchis Sinisterra i interpretada per l’Aula de Teatre de la Universitat Permanent (UPUA) amb Elizabeth Sogorb com a directora, serà el colofó final d’aquesta trobada teatral, el pròxim 13 de juny.\nL’obra, estrenada per primera vegada el 1989, planteja la rebel·lió dels figurants contra els protagonistes. Els figurants prenen l’escenari i això dóna lloc a situacions absurdes i surrealistes que potser no s’allunyen tant de la vida real... Jugant amb la fórmula del metateatre, aquesta comèdia dividida en dos actes es compon de diàlegs àgils i directes amb un llenguatge col·loquial i escenes corals majoritàriament. Però entre riallada i riallada, l’obra planteja una pregunta per a la reflexió: realment som nosaltres els que dirigim la nostra vida?\nMés informació en https://s.ua.es/u7eq\nLa última cena. Aula de Dansa de la Universitat d'Alacant\nDirigida per Carlos Peñalver, l'Aula de Dansa de la Universitat d'Alacant obrirà la programació del Teatre Arniches d'Alacant, el divendres 29 de juny, amb La úlitima cena. Amb aquesta obra de dansa, Peñalver presenta una nova forma de veure la famosa pintura de Leonardo da Vinci, mantenint la mateixa situació i trama, però actualitzant-ne el contingut i la manera de veure la història. «Quan la bondat s’enfronta a la traïció, quan tots som u i u som tots, potser és l’última vegada que ens trobarem. Ací hi ha el principi del final... Ací hi ha el principi de tot...»\nMés informació en https://s.ua.es/utvd\nComèdia sense títol. Aula de Teatre de la Universitat d'Alacant\nComèdia sense títol, la gran obra que Federico García Lorca estava creant quan va ser afusellat, fa més de vuitanta anys. El mateix Lorca qualificava aquesta obra com «un drama social», del qual solament ens queda el primer acte. Aquesta peça i s’insereix dins de la seua trilogia del Teatre Impossible, juntament amb Así que pasen cinco años i El público. Per tot això, un repte més que suggeridor, més que atrevit, el que aquest curs s’ha proposat el grup clàssic de la nostra Aula de Teatre, sota la direcció d’Iván Jiménez.\nL'obra començarà a les 20.30 hores i serà d'accés lliure fins a completar la capacitat de la sala. Representació en valencià\nMés informació en https://s.ua.es/590e


Saber més respecte al cognom Boyeras és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Boyeras sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Boyeras.\nEl cognom Boyeras en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Boyeras, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Boyeras és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Boyeras\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Boyeras en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Boyeras, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Boyeras que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Boyeras, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Boyeras. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Boyeras és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Boyeras del món\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Boyeras en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Boyeras poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Boyeras és un cognom més freqüent, i en quins països Boyeras és un cognom insòlit o inexistent.


El poder de la ment | Des de la Mediterrània\nPàgina d'inici › Ciència i Tecnologia › El poder de la ment\nPosted on 22/06/2013 by Carles Costa\nNo envà, a partir d’aquí i, com us deia el principi, vàrem començar a parlar de ciència i del món que es trobaria el menut en créixer. Abans de tot, com generalment faig en aquests casos -i insisteixo ara- dic sempre que corro el risc que em prenguin per boig però, que el que està per venir, ni tant sols som capaços d’imaginar-ho. El primer que li vaig explicar fou que ja s’està investigant amb úters artificials. Fa unes setmanes vaig veure un documental prou interessant a Redes titulat “La reproducció sense embaràs”. El concepte és prou senzill, si en una incubadora ja som capaços de fer sobreviure nadons prematurs, es tractaria de fer una incubadora per nadons des del primer moment de gestació; minut 0. Per què? Per parelles que no poden tenir fills, per dones que han perdut l’úter, per evitar complicacions en el part, per evitar riscos durant l’embaràs, per facilitar el naixement a la criatura… un llarg etcètera. Immoral i ètic? Si són per aquestes causes, per part meva no i sí respectivament. Aquí teniu el vídeo: http://blip.tv/play/%2B3KDkKheAg.x?p=1\nEl nou pare, ja començava a posar cara de por però, jo… parlant d’aquests temes, m’envelo, em fascina i va sortir el tema Fringe (gran sèrie de ciència que la van haver d’acabar amb presses per voler-la allargar massa), poder mental, manipulació genètica, reprogramació cel·lular…. Altra vegada insistint que em podia tornar a titllar de boig o esquizofrènic, li vaig explicar que arribaria un dia -ja ho he dit en moltes ocasions- en el que en comptes de passar les fotos de les vacances per USB o per Internet, el que passarem seran les sensacions i/o emocions que hem sentit en fer-les. Sí, podrem compartir digitalment els sentiments i/o emocions. Avui m’aventuro a dir que es podrà crear una xarxa social (a veure si Google és pioner) en la qual no es compartiran comentaris, fotos, vídeos… sinó sentiments i emocions digitals. Ho sé, avui molts creureu que m’he tornat foll. Ja no ve d’aquí.\nLa segona notícia és que han aconseguit “endevinar” el que sent una persona a partir de la seva activitat cerebral. La teoria, és fàcil. Tot, absolutament tot (fins on conec) va per impulsos nerviosos. Només es tracta de conèixer-los, desxifrar-los i transmetre’ls. De cervell a màquina, de màquina a cervell… El que us deia abans. Codifico un senyal del que he sentit a les vacances, i el comparteixo perquè altres el puguin recollir i descodificar… Evidentment, tot això obrirà un nou ventall de legalitat i privacitat i d’altres coses que avui no crec que siguem capaços d’imaginar. A tall orientatiu, si les ulleres Google Glass ja obliguen a debatre sobre tot això, imagineu-vos el dia que siguin de veritat un realitat.. Hauran de canviar moltes i moltes lleis…\nAixí doncs, em poden continuar titllant de boig i/o paranoic però, finalment, algun dia en el futur, quan tornem a veure el futur clàssic del cinema Matrix o sèries com Fringe, potser ens hauran d’alertar a l’inici que són pel·lícules i sèries basades en fets reals. Un futur apassionant i, tanmateix, gens lliure de polèmica. Entenc que el recent pare em digués que li deixés d’explicar més coses…\nCarles Costa – http://www.ccm1714.cat/2013/06/el-poder-de-la-ment.html\n‹ Reutilitzar un aparell de música vell\nDerbi japonès per la seu del Col·lisionador Lineal Internacional ›\n2 comments on “El poder de la ment”\n22/06/2013 a les 12:55\nEls primers que abans d’inventar-se els avions van dir que algun dia volaríem com els ocells també els van titllar de bojos…\n22/06/2013 a les 12:57\nI no fa massa l’Església va perdonar Galileo Galilei pel que havia dit…


▷ ⭐Definició de ànec⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de ànec\nDefinició de ànec\nA continuació pots veure La definició i uns quants exemples de com utilitzar la paraula ànec, en aquesta col·lecció de rectificacions ortogràfiques pots descobrir com es pot utilitzar en un text Veritable aquesta paraula i utilitzar un dels sinònims que et proposem de la llista completa que trobaràs aquí a més veuràs la seva Definició perquè et sigui molt més simple comprendre què significa ànec.\nOcell de la família dels anàtids, de cos feixuc i bec aplanat, que pot ésser de superfície o nedador, o bé capbussador.\nSinònims de ànec\n¿Cóm es diu ànec en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice pato en catalán?\nSi vols aprendre com s’escriu en espanyol ànec has de entendre que la seva traducció és pato pots descobrir en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en espanyol.\nExemples de com utilitzar ànec\nNo obstant això, no és gens intel·ligent que hi hagi polítics que segueixin intentant donar la culpa a Brussel·les […] i fer-li pagar els plats trencats.\nAquest mateix any, l’ànec Anas strepera va ser titllat […] de la llista d’espècies de caça.\nEscalfar en una paella la mantega i […] saltar els fetges d’ànec trossejats, salpebrar.\nLes cries d’ànec s’alimenten amb els suplements que se’ls aporten o amb els peixos i els insectes que habiten […] en els estanys.\nEls millors dades provenen d’Antiga, […] on Joseph Prosper ha estat […] monitoritzant molt de prop aquest ànec durant els últims anys […] i ha dades que mostren nivells […] més alts d’activitat reproductiva i major quantitat d’individus.\nDe manera que – tal com ho han suggerit alguns analistes polítics – ¿està el govern en risc de patir […] la síndrome del «ànec coix»?\nA continuació, Pato va intentar fer-ho, […] però també va fracassar.\nA causa de la debilitat […] muscular, que apareix en primer lloc a la cintura pèlvica i en les cuixes, es presenta una marxa d’ànec.\nQuan el govern i el president tenen el 61% de suport, la seva candidata presidencial el 47% i la […] coalició el 38%, que «ànec coix» estem parlant?\nI parlo de l’ànec brunzint per l’aire com la […] pedra llançada per la fona, de l’anguila subtil com la serp\nLa llista de productes presentats al concurs inclou gairebé un centenar d’aliments entre vins, formatges, […] embotits, oli, plats preparats, pebrots del piquillo, verdures, cremes, […] salses, melmelades o derivats de l’ànec .\nPicar […] els fetges d’ànec al morter i […] passar-los per un tamís.\nL’ànec zambullidor gran (Oxyura […] jamaicensis) és una au introduïda al Regne Unit fa 50 anys.\nAixí mateix, les creixents lluites de […] poder entre les elits en tots els països de la zona són […] reflex de la «síndrome de l’ànec coix» i els canvis […] de lleialtats.\nDiferents models per a la separació de carn i […] ossos de pollastre, gall dindi, ànec, porc, boví i peixos.\nHi ha un ànec al pati de la granja, […] però no ve a ella.\nPrograma ÀNEC: elecció de zones […] i talls per a dos escenaris concrets.\nA Irlanda i el Regne Unit, […] per exemple, l’ànec invasor exòtic […] ànec de Jamaica (Oxyura jamaicensis) no està inclòs […] a la llista d’espècies de caça (tot i que actualment al Regne Unit està estrictament prohibit posar-lo en llibertat).\nConserves […] franceses tradicionals d’oca i d’ànec ( «confit»)\n1602 20 90 Preparats i conserves de fetges de qualsevol animal, […] excepte d’oca i d’ànec\nEl oscillococcinum és d’una potència de 200C, el que significa que és diluït una part en 10 400 […] (una dilució tan alta que fins i tot si vostè […] comença amb un tros d’ànec de la mida del sol, no […] quedaria cap molècula)\nCarns blanques: pollastre rostit […] o en escabetx, gall dindi, ànec, conill.\nPosar un ànec de plàstic groc brillant a […] la banyera per veure quan és plena.\nUtilitza salses […] agredolces, de pruna o d’ànec en lloc de salsa de […] soja, ostra o fesols.\nConsiderat com un dels pares de la nova cuina, […] s’inscriu el foie gras d’ànec en brioix en la seva llista […] de grans clàssics.


La independència, en 15 minuts? - El Dietari del Procés - Blogs de l'indirecte!cat\nOpinió amb independència. Dimarts, 19 de juny de 2018 07:06 h\nDietari 2014 Divendres, 24.3.2017. 23:53 h\nindependència, referèndum, residents\nL'anunci que ha destapat la capsa dels trons\nAhir, mentre paràvem l'orella a les reaccions per les paraules de Margallo, saltava l’altra gran notícia: el Govern Puigdemont treu a licitació el material electoral (sobres paperetes...) per a una convocatòria d’eleccions al Parlament de Catalunya. La pregunta és immediata: per unes noves eleccions o per un referèndum? Òbviament hem d’entendre que s’està encobrint la preparació del material per a celebrar un referèndum, perquè licitar-ho directament per a aquesta cosa, és il·legal.\nTanmateix, això que representa que hem d’entendre, s’ha posat en dubte per alguns mitjans i també per alguns opinadors. Ja fa mesos que se sent la remor de fons incentivada des d’alguns sectors unionistes, però també propers a l’antiga Convergència, que el govern no té la intenció de celebrar el referèndum perquè l’Estat no el deixarà i en realitat el que estan fent els partits que conformen JxSí és preparar unes eleccions autonòmiques per seguir vivint del processisme. La idea també ha estat expressada d’una altra manera pel president Mas. Mas ha dit diverses vegades que si l’Estat impedeix el referèndum la sortida són unes noves plebiscitàries. Però això no té cap sentit, perquè ja les vàrem fer el 27S, i ara sí que entraríem en un bucle sense final: tenint la majoria parlamentària suficient cal executar-la, ja que l’Estat mai autoritzarà aquesta votació. La solució més raonable, sense cap mena de dubte, és la Declaració Unilateral d’Independència.\nAixò és més o menys el que es pretén amb una llei de transitorietat jurídica que s’activarà en dos passos. Entremig, el referèndum. Però tant sols la licitació de sobres i paperetes, encara que oficialment sigui per una possible convocatòria d’eleccions anticipades, ha fet saltar totes les alarmes en el sí d’un unionisme que controla amb lupa cada pas d’aquesta darrera fase del procés. Si el govern espanyol ja prepara la impugnació dels pressupostos, ara estan estudiant si poden fer alguna cosa contra aquesta licitació que formalment és intocable.\nI la gota que ha fet vessar la paciència de partits com el PSC ha estat l’anunci que ha sortit publicat en molts diaris, on la Generalitat publicita el registre de catalans a l’exterior. Allà es dibuixa una Catalunya on hi destaca el «Sí o No», i entre els diversos avantatges d’inscriure-s’hi, es planteja l’opció de què el resident a l’estranger pugui decidir el futur de Catalunya. Sublim.\nI així arribem a la notícia del dia: saben quanta estona ha durat la ponència conjunta entre Junts pel Sí i la CUP per acordar la modificació del reglament de la cambra catalana que permeti aprovar lleis mitjançant el procediment de lectura única com ja es fa, per exemple, al Congrés? 15 minuts! La modificació es tramitarà per via d’urgència, i la pretensió inicial és que el mes de setembre tot estigui preparat per aprovar en un dia la llei de transitorietat jurídica i, acte seguit, el mateix dia, convocar el referèndum. Si finalment la modificació s’aprova, el partit de govern i la CUP no tindran absolutament cap excusa per transitar cap al marc legislatiu català i cridar a referèndum, tapant així totes les boques que encara dubten. I aleshores hi haurà la reacció desproporcionada de l’Estat. I aleshores caldrà aguantar sortint al carrer. Estem preparats? Ens atrevirem?\n4758 lectures Cap comentari


La capseta de petons • Inspira'm\nUna vegada hi havia un pare que va renyar la seva filla petita molt severament, per malgastar un tros de paper de regal daurat molt bonic i molt car. En aquells temps hi havia escassedat i no es podien permetre malbaratar res de res. La nena, que havia embolicat amb el paper daurat una capseta que ella mateixa havia construït, en veure el seu pare tan enfurismat va arrencar a plorar desconsoladament.\nL’endemà, que era l’aniversari del pare, la nena va portar la capseta embolicada amb el paper daurat i li va donar al seu pare. El pare una mica avergonyit, va obrir el paquet i la capseta i la seva alegria es va transformar en ràbia i decepció, quan va veure que la capsa estava buida.\n– “És que no t’hem ensenyat que no s’han de malgastar les coses?” – li va dir visiblement enfadat – “has utilitzat aquest paper tan car per embolicar una capsa buida!”\nLa nena trista i embotzegant-se, li va respondre que la caixa no era pas buida. Ella mateixa l’havia omplert de petons perquè els agafés quan estigués lluny, de viatge, quan se sentís solet, preocupat, feliç o enyorat.\nEl pare amb un nus a la gola i visiblement emocionat li va demanar pedró i la va abraçar fortament mentre li deia que aquell era el millor regal que mai li havien fet a la vida.\nDiuen que el pare va conservar la capseta durant tota la seva vida i que fins i tot quan la nena va ser gran i va marxar de casa per fer la seva pròpia família, de tant en tant el pare, quan sentia enyorança, obria la capseta i treia un petó de dintre.\nI és que tant fa si és nadal o la festa d’aniversari, no hi ha cap regal tan preciós com l’amor que sentim pels nostres éssers estimats.\ncompartir, estimar, Nadal, Relats curts


Samarreta unisex cotó orgànic | Torracollons | Els Ximplets\nTorracollons - samarreta home\nSamarreta de cotó orgànic, estampada amb el mot català Torracollons i la descripció del seu significat amb les nostres paraules, acompanyat de la il•lustració del ximplet per acabar-ho de deixar clar. Ideal per dir-li a aquell pesat que el treu de pollaguera.\nTalla XXS XS S M L XL XXL XXXL XXXXL XXXXXL\nTassa - Torracollons\nJa saps perfectament a qui regalar-li oi? Aquell que és molt pesat, emprenyador, que molesta, empipa, fastigueja i mortifica. Qui et toca la pera, els pebrots i el voraviu, i de mala manera fins a fer-te avorrir. Un busca-raons que només vols que escampi la boira abans no et surti foc pels queixals.\nAquesta tassa és ideal!, de porcellana blanca amb una capacitat de 30cl. Il·lustrada amb el ximplet fent de les seves. La tassa pot ser utilitzada tant al microones com al rentavaixella.\nS'ha acabat el bròquil - samarreta home\nEstic com un llum- samarreta home\nSamarreta de cotó orgànic, estampada amb la frase feta catalana estar com un llum. Amb aquesta samarreta tant pots presumir que et falta un bull, si, ens pot faltar un bull i estar-ne orgulloses, oi? O bé, li pots regalar la sonada de la colla que no toca ni quarts ni hores. La samarreta porta la frase Estic com un llum estampada davant i per darrera hi trobaràs la nostre explicació amb el nostre estil i la il•lustració del ximplet que ho acabarà d’arreglar.\nTargeta d'aniversari - Torracollons\nTargeta de felicitació d'aniversari " Quants més en fas, més Torraccolons et tornes... tot i així... ets el/la nostre/a torracollons preferit/da. Per molts anys!"\nQui em va parir - samarreta home\nSamarreta de cotó orgànic, estampada amb la dita català Qui em va parir i la descripció del seu significat amb les nostres paraules, acompanyat de la il•lustració del ximplet per acabar-ho de deixar clar.\nSamarreta Unisex de tall estàndard (ni molt ample ni massa estreta), coll rodó, màniga curta, súper suau i transpirable\nGRANAT gris heather


El primer "Homo sapiens" europeu és molt més antic del que es creia: 210.000 anys\nUn crani trobat a Grècia és d'uns 160.000 anys anterior a les restes més antigues conegudes fins ara\nXavier Duran 10/07/2019 - 19.16 Actualitzat 12/07/2019 - 02.17\nEl crani Apidima 1, a la dreta, i la seva reconstrucció en visió posterior i lateral (Katerina Harvati, Eberhard Karls University of Tübingen)\nEl primer europeu modern és molt més antic del que es creia. Un crani d'Homo sàpiens trobat a l'actual Grècia revela que els primers representants de l'espècie ja estaven en el continent fa 210.000 anys. Això és uns 160.000 anys més que el fòssil humà més antic descobert fins ara. La troballa es publica a la revista "Nature".\nA finals dels anys 70 es van trobar dos cranis fossilitzats a la cova d'Apidima, al sud de Grècia. No van ser estudiats amb detall perquè estaven massa fragmentats i perquè faltava restes associades que ajudessin la classificació i contextualització.\nAra, un equip d'equip d'investigadors alemanys i grecs, encapçalat per Katerina Harvati, de la Universitat Eberhard Karls de Tübingen, han passat els fòssils per l'escàner i n'han fet una reconstrucció en 3D. A més, els han datat.\nLes dades indiquen que els dos cranis tenen antiguitats molt diferents i són d'espècies també diferents. El segon crani, anomenat Apidima 2, és de fa 170.000 anys i presenta trets de Neandertal, com ara un tor supraorbital -arc ossi damunt dels ulls i el nas i sota el front- gruixut i arrodonit.\nEn canvi, l'Apidima 1 és més antic i data de fa 210.000 anys. A més, presenta trets típics dels humans moderns, com ara la part del darrere del crani més arrodonida.\nEl crani Apidima 2,a la dreta, i la seva reconstrucció (Katerina Harvati, Eberhard Karls University of Tübingen)\nLa conclusió és que a Europa -i probablement a tot Euràsia- ja hi havia humans moderns fa 210.00 anys. Les restes més antigues conegudes fins ara són de fa uns 48.000 anys.\nEls resultats suggereixen que en el Pleistocè Mitjà, període que va des de 781.000 a 126.000 anys enrere, hi havia dos grups d'hominis al continent. Els humans moderns van aparèixer a Àfrica fa uns 310.000 anys, segons el fòssil més antic, trobat al Marroc. Des d'allà s'haurien expandit per tota la Terra, en un procés que, com expliquen els autors en l'article, seria més complex del que es creu:\n"Els nostres descobriments donen suport a múltiples dispersions dels humans moderns des d'Àfrica i subratllen el procés demogràfic complex que caracteritza l'evolució humana en el Pleistocè i la presència dels humans moderns al sud-est d'Europa".\nEn un comentari publicat en el mateix número, Eric Delson, de la Universitat de la Ciutat de Nova York, afirma que el descobriment desperta la pregunta de què li va passar a aquesta població, ja que no se n'han trobat, fins ara, altres restes. Emet la hipòtesi que potser no va poder competir amb els neandertals en aquella època. O que potser totes dues espècies es van alternar com a hegemòniques, fins que fa entre 45.000 i 35.000 anys els humans moderns van substituir totalment els neandertals.\nEn tot cas, diu Delson, aquesta i altres troballes donen suport a la idea que els hominins procedents d'Àfrica van arribar en diverses ocasions a Euràsia, però moltes vegades sense establir-s'hi de manera permanent.


Josep Foraster Julieta 18 - El Bocamoll\nInici / Per Beure / Vins / Josep Foraster Julieta 18\nJosep Foraster Julieta 18\nCriat en formigó per buscar l’essència d’una varietat tant delicada com el trepat. Energètic i cruixent; té molta frescor i és llarg i persistent. Fruites vermelles, espècies i sotabosc. Pràcticament no notem el taní, agradable i fàcil de beure. La vinya és de Montornès (sòls argilocalcaris amb pedra superficial) 7 mesos en “ous” de formigó.\nVarietat: 100% Trepat ecològic.\nquantitat de Josep Foraster Julieta 18\nHeravi selecció 2016\nGRAMONA IMPERIAL Brut · Ecològic · 2014 Josep Foraster trepat 18\nEsteu veient: Josep Foraster Julieta 18 17,95€


Els comptes, que s'incrementen en 2 milions, reforcen les polítiques d’habitatge i posen les bases de les grans inversions d'aquest mandat\nEl govern municipal ha presentat el pressupost del 2020 al Ple extraordinari celebrat aquest dilluns 17 de febrer AJUNTAMENT DE CAMBRILS\nDilluns, 17 Febrer 2020 19:25\nEl govern de l’Ajuntament de Cambrils (ERC-Junts per Cambrils-Nou Moviment Ciutadà) ha portat avui al Ple Municipal uns pressupostos de més de 47 milions d’euros per al 2020 que reforcen les polítiques d’habitatge i posen les bases de les grans inversions previstes pels quatre anys de mandat. El pressupost, que s’incrementa en 2 milions d’euros respecte l’any passat, parteix dels grans eixos del Pla d’Acció Municipal i defineix les accions que es desenvoluparan durant aquest primer any de mandat.\nEntre les prioritats del pressupost, destaquen les polítiques socials com l’augment dels ajuts a l’habitatge per a famílies vulnerables o l’ampliació de la tarifació social; l’increment de les partides d’obra pública per redactar els grans projectes que es portaran a terme durant aquest mandat; el reforç en els serveis, manteniment i neteja de de platges, o el compromís del govern amb la participació, la transparència i el rendiment de comptes amb la ciutadania.\nMendoza també ha parlat de les eines per aproximar l’administració a la ciutadania com els segons pressupostos participatius, l’Altaveu Ciutadà, l’OAC 360 o la millora dels centres cívics; ha explicat l’aposta per la cultura amb partides per noves excavacions o per l’ampliació d’espais museístics, i ha anomenat algunes partides d’Esports com el pla de millora de les instal·lacions municipals esportives.\nFinalment, l’alcaldessa ha destacat la bona feina realitzada en exercicis anteriors en l’eficiència i la sostenibilitat dels recursos financers, l’estalvi energètic i l’ajust realista als ingressos per sanejar els comptes municipals. “Aquesta gestió responsable ens ha permès destinar més recursos a programes pressupostaris amb un clar component social”, ha assegurat.\nPer la seva banda, el regidor d’Hisenda, Jaume Gila, ha explicat que el pressupost "garanteix la prestació de serveis de qualitat, projectes de futur i cohesió social, fent un exercici de responsabilitat, realisme i planificació sense oblidar els criteris de prudència". El regidor també ha explicat que l’organització del pressupost presenta novetats derivades de la reordenació d’alguns departaments de l’Ajuntament del canvi de mandat i del fet que, per primera vegada, s’han imputat les despeses de personal a cadascuna de les activitats i serveis per tal de donar una visió més global i real.\nEl deute es rebaixa en 30 milions en 5 anys\nPel que fa a l’endeutament, Gila ha destacat que el deute de l’Ajuntament a 31 de desembre serà de 14.853.052 euros, que suposa una reducció de 3.522.088 euros respecte l’any anterior, i ha recordat que l’any 2015 el deute era de 44.900.000 euros. “La priorització estratègica de la despesa s’ha conjugat amb una previsió realista i prudent dels ingressos, atenent al compliment de la sostenibilitat financera”, ha afirmat el regidor.\nL'alcaldessa ha explicat que en els nous pressupostos s’incrementen les partides per programes socials i assistencials, la promoció de l’educació i de l’habitatge. Així, es reforçarà el Servei d’Informació i Atenció a les Dones (SIAD), es posarà en funcionament el nou Servei d’Atenció Integral (SAI) per a persones LGTBI+ i s’ampliarà la xarxa de desfibril·ladors.\nEl regidor també ha destacat l’increment de la dotació del programa d’ajuts per a empreses i persones emprenedores 'Suma i sumem' i ha posat en valor tots els serveis d’assessoria que s’ofereixen des de la Torre del Llimó. El pressupost 2020 també preveu línies d’ajut per resoldre la situació amb el sector industrial que s’arrossega des de fa dècades.\nPer la seva banda, el primer tinent d’alcalde, Josep Lluís Abella, ha repassat projectes que s’impulsaran aquest mandat com l’avinguda de l’Esport que connecta el nucli de Cambrils i l'estació amb l'A7 i l'AP7, la remodelació de la rambla Jaume I, la millora de l’avinguda Diputació o el pla de regeneració de l’arbrat. En el capítol d’obra pública, el regidor ha explicat que el pressupost 2020 inclou una nova partida per contractar professionals per redactar alguns d’aquests projectes, mentre que d’altres ja s’estan redactant amb personal propi.\nAbella també ha destacat l’increment del pressupost de manteniment de platges, que significarà doblar la freqüència de neteja, millorar l’atenció a les persones amb mobilitat reduïda, ampliar el nombre de cabines als passejos -que seran de 19 en temporada alta- i mantenir-ne quatre durant tot l’any. Finalment, el regidor ha parlat de l’augment del pressupost pel manteniment de la xarxa de camins rurals, el nou pla de regeneració d’arbrat i les accions per avançar cap a una mobilitat més sostenible.


Hereu admet la derrota a Barcelona i assegura que "tots haurem de fer una reflexió al PSC"\nEl fins ara alcalde ha telefonat a Trias per felicitar-lo i li desitja "tot l'encert"\nJordi Hereu ha reconegut la derrota en un "context difícil" però assegura que el PSC continuarà treballant per la ciutat\nMARC VIDAL Barcelona Actualitzada el 23/05/2011 01:01\n260x366 Hereu, capcot, durant el seu parlament / CRISTINA CALDERER Hereu, capcot, durant el seu parlament / CRISTINA CALDERER\nEl fins ara alcalde de Barcelona, Jordi Hereu, ha admès la derrota que obre, segons ell, una "nova situació" per la ciutat. Hereu ha felicitat el futur alcalde, el convergent Xavier Trias, al qual ja ha telefonat, i li ha desitjat "tot l'encert". "Els socialistes de Barcelona continuarem treballant per la ciutat perquè és la nostra passió, la nostra vocació", ha assegurat Jordi Hereu.\nHereu ha apostat per fer una "reflexió interna" al PSC per tornar a fer guanyador el projecte que representa i superar l'actual moment difícil que passa.\nDe la seva banda, el primer secretari del PSC, José Montilla, ha qualificat la realitat de "dura" i ha advertit que, tot i els mals resultats a les municipals, el PSC continua sent un partit important a Catalunya.\nMontilla ha admès que l'acampada de Barcelona obre un motiu d'esperança per "la regeneració dels projectes polítics, per fer-los més solidaris" i ha qualificat de "preocupant" l'augment del vot xenòfob.


26 Oct 2021 09:07 26 Oct 2021 09:09 per xavier.guissona.\nGràcies rebudes: 83984\nSEGUIMENT METEOROLÒGIC - OCTUBRE 2021\t#264989\nMinima avui de 2.8ºC amb mes humitat,boirina...els mapes segueixen macos i mostren escenaris engrescadors a partir de tots Sants,el dijous es veurà molt mes clar l'abast de les primeres pluges del Dissabte i la possible entrada freda i mes pluges per la setmana vinent...per cert,algú em pot dir el nom de la botiga de méteo on line d'en Marc Russi. ? ,bon seguiment\nEl(s) següent(s) usuari(s) han donat les gràcies: jordi-clot-bcn, jpazorin, Meteoguardiola, Andreu, TRAMONTANA, boira gebradora, JOAN-ESCLANYÀ-, Manel Les Corts, francolino, Ponce, josep m.pastor, Evas, Congost, Todopc, jordi roca, rickirlian, Xavib, camarasamax\nSEGUIMENT METEOROLÒGIC - OCTUBRE 2021\t#264990\nXavier, la tienda de Marc se llama Astromet ( www.astromet.es ), mapas muy interesantes para principios de Noviembre asi lo ve tanto el Americano como el Europeo .\nEl(s) següent(s) usuari(s) han donat les gràcies: jordi-clot-bcn, jpazorin, Meteoguardiola, TRAMONTANA, boira gebradora, Manel Les Corts, francolino, Ponce, josep m.pastor, Fredor, xavier.guissona, Todopc, jordi roca, rickirlian, Xavib, camarasamax\n26 Oct 2021 09:39\nSEGUIMENT METEOROLÒGIC - OCTUBRE 2021\t#264991\nBuenos días desde Calella de P., temperatura actual 12.5ºc, mínima 11.3ºc, 80% humedad, 1024 hpa, viento de tramontana 5 km/h y despejado. Buen seguimiento.\nEl(s) següent(s) usuari(s) han donat les gràcies: jordi-clot-bcn, jpazorin, Andreu, boira gebradora, JOAN-ESCLANYÀ-, Manel Les Corts, francolino, Ponce, josep m.pastor, Snowman, Congost, Todopc, jordi roca, rickirlian, Xavib, camarasamax\nSEGUIMENT METEOROLÒGIC - OCTUBRE 2021\t#264992\nBon dia des de Canet de Mar, el Maresme. Avui tenim cel serè, sensació tèrmica de fresca i brisa de mestral. Les dades actuals són: 15ºC, 1021hPa i 72% d'humitat. La mínima d'avui ha sigut de 12,5ºC. La màxima d'ahir va ser de 21ºC. Segons aemet, sembla que cap a voltants de tot Sants hi hauria un ascens notable de temperatures, veurem com evoluciona, encara queden dies, però marquen màximes de 27ºC. Veurem. Salut i bon seguiment!\nEl(s) següent(s) usuari(s) han donat les gràcies: jordi-clot-bcn, jpazorin, Andreu, TRAMONTANA, boira gebradora, JOAN-ESCLANYÀ-, Manel Les Corts, francolino, josep m.pastor, Congost, Todopc, jordi roca, Xavib\n26 Oct 2021 12:49\nGràcies rebudes: 15513\nSEGUIMENT METEOROLÒGIC - OCTUBRE 2021\t#264993\nBon dia. Al final se'n van anar els núvols baixos i la temperatura mínima ha baixat una mica més que ahir, 1,4ºC a Sarrià de Ter, 8,2º, a les Deveses de Salt 4,8º. Ara tenim cel serè, 21,9º, 58 %, molta amplitud tèrmica. No tanta però com a Vasequilla, Guadalajara, en una fondalada lluny del poble, 16,6º de màxima i -15,4º de mínima fa 2 dies, 32º d'amplitud. És un poljé, una dolina, per això la temperatura baixa tant, per la inversió tèrmica nocturna. Avui calculo que arribarem a 26º de màxima a Sarrià de Ter, ambient càlid al migdia i primeres hores de la tarda.\nEl(s) següent(s) usuari(s) han donat les gràcies: jordi-clot-bcn, Meteoguardiola, TRAMONTANA, boira gebradora, Manel Les Corts, francolino, josep m.pastor, Congost, jordi roca, Xavib


La UB i la Facultat - Facultat de Ciències de la Terra - Universitat de Barcelona\nLa UB i la Facultat\nLes sortides de camp\nPersones de renom\nEscut situat sobre la porta principal de l'edifici dels Estudis Generals de Barcelona, seu de la Universitat des del 1539 fins el 1717. Actualment es troba al costat de l'entrada del Paranimf a l'Edifici Històric, a la Plaça de la Universitat.\nArxiu fotogràfic de la Universitat de Barcelona\nEdifici dels Estudis Generals de Barcelona\nGravat de l'edifici dels Estudis Generals de Barcelona, situat al capdamunt de la Rambla, que, per això, rebria el nom de Rambla dels Estudis. El seu funcionament s'inicià el 1539 i fou la seu de la Universitat de Barcelona fins que Felip V, el 1717, la suspengué pel decret de Nova Planta i la traslladés a Cervera. L'escut que es trobava sobre la seva porta principal és ara al costat de l'entrada del Paranimf a l'Edifici Històric, a la Plaça de la Universitat.\nConstrucció de l'actual Edifici Històric de la Universitat de Barcelona. Va ser dissenyat per l'arquitecte Elies Rogent i edificat a l'actual Plaça de la Universitat. La seva construcció s'inicià el 1863 i finalitzà el 1871. Durant molts anys va ser la seu de la Facultat de Geologia.\nLa facultat actual\nVista de la façana principal de la Facultat de Ciències de la Terra (abans Facultat de Geologia) i de la valla de la finca Güell dissenyada per Antoni Gaudí, al davant.\nFoto: Josep Maria Rué


Noticies - Recepció de l’Ajuntament al Centre d’Esports Manresa pels èxits obtinguts durant la temporada\nEl primer equip del Centre d’Esports Manresa, que diumenge passat va assolir el brillant ascens a la Tercera Divisió del futbol estatal, i diversos equips de futbol base que han aconseguit èxits esportius, conjuntament amb membres de la directiva i el cos tècnic, han estat rebuts aquesta tarda a l’Ajuntament de Manresa per l’alcalde en funcions, Valentí Junyent, i el regidor d’Esports en funcions, Jordi Serracanta.\nLa Sala de Columnes de l’Ajuntament de Manresa ha estat escenari aquesta tarda de la recepció a diversos equips del Centre d’Esports Manresa de futbol pels èxits esportius aconseguits en la temporada que tot just ha finalitzat. Destaca de manera especial l’ascens assolit pel primer equip del club, que tornarà a Tercera Divisió, després d’onze anys d’absència, en haver superat la promoció d’ascens contra el Girona.\nL’alcalde de Manresa en funcions, Valentí Junyent, conjuntament amb el regidor d’Esports en funcions, Jordi Serracanta, han rebut els jugadors, cos tècnic i directiva del club. Hi ha participat diversos components del primer equip, que aquesta mateixa setmana també va ser distingit com a Millor Equip en la 49a Nit de l’Esportista de Manresa, així com membres de diversos equips de futbol base, per l’ascens a Divisió d’Honor. En concret, hi havia el Cadet A, l’Infantil A i l’aleví A, juntament amb membres del cos tècnic.\nL’alcalde i el regidor d’Esports en funcions han felicitat efusivament els membres del Centre d’Esports pels èxits esportius, especialment per l’ascens a Tercera malgrat les dificultats que hi ha hagut al llarg de la temporada. També ha pres la paraula el vicepresident del club, Luis Villa, que ha mostrat l’agraïment per la recepció.\nEls representants del consistori han lliurat obsequis commemoratius als components del club manresà, i l’acte s’ha tancat amb una fotografia de família de tots els assistents.


Lovengrin: VI FIRA DE L'ESCLATASANG I DE LA MUNTANYA\nVI FIRA DE L'ESCLATASANG I DE LA MUNTANYA\n28, 29 i 30 de novembre a Mancor de la Vall\nL'ASSOCIACIÓ ARRELS DE LA VALL PRESENTA EL PROGRAMA D'ACTES DE LA VI FIRA DE L'ESCLATA-SANG I DE LA MUNTANYA.\nUn any més l'Associació Arrels de la Vall, ha preparat tota una oferta d'actes per a que els que visitin aquests dies el poble, puguin gaudir i ser part de la festa de la cultura popular, tot això envoltat de l'aroma que desprendran les cuines de tots els restaurants que aquests dies preparan plats que tendran com a ingredient protagonista l'esclata-sang.\nEls actes de la fira comencen el dimarts dia 24 però el plat fort de les activitats es prepara pel divendres dia 28, el dissabte 29 i diumenge 30.\nD'entre aquests actes cal destacar la nit del divendres en què tendrà lloc la Nit Bèstia i el Corredimoni, un nou format de correfoc que només apta per aquelles persones que no tenen por al foc. El recorregut pels carrers estrets i foscos del poble, posarà a prova el coratge dels assistents...\nPel dissabte, s'ha reservat un dels plats forts dels actes que l'Associació Arrels prepara per la Fira, un nou projecte cultural que ha involucrat els més petits del poble: ROTLÀ LAI, HISTÒRIA I LLEGENDA DE LA CONQUESTA DE LES ALQUERIES SARRAÏNES. Un projecte pel que s'han construït 12 cavallets que escenificaran la batalla per les alqueries de Mancor entre cristians i sarraïns. El vestuari, l'escenografia, la música... tot ha estat creat per a l'ocasió i per crear un nou element cultural de participació i de futur pel poble de Mancor.\nEl dissabte també tendrà lloc la TROBADA ANUAL DE GEGANTS I BESTIARI POPULAR i la NIT D'ARRELS CULTURALS.\nPel diumenge, dia de fira, a més de la mostra artesana i d'animals i la famosa Jornada Gastronòmica amb l'esclata-sang com a protagonista, la fira de Mancor torna a garantir a aquells que hi venguin que podran gaudir d'una fira viva, que els convidarà no només a ser espectadors passius sinó també a ser part de la festa, a fer festa i a fer cultura: la trobada de xeremiers, les ballades populars i la música que sonarà a totes les places i racons del poble.\nDins els actes de la Fira, l'Associació Arrels de la Vall, presentarà dijous dia 27 la seva revista: LLAVORS. Una revista que recull tota l'activitat cultural que aquesta associació duu a terme per tot Mallorca i a fora, des d'un poble tan petit i singular com és Mancor.\nEn definitiva, un any més l'esforç de tot un col·lectiu que treballa des d'una associació cultural, ha fet possible una proposta de fira, singular i única a Mallorca que convida a viure la festa de la cultura popular!


Dilluns 1 de novembre de 2010, a les sis de la tarda\nEl Col·lectiu de Teatre Epma de Mataró\nL'obra és subtitulada també "Drama de mujeres en los pueblos de España". Més que un drama, seria una tragèdia. La tragèdia de cinc filles condemnades per l'autoritat de la seva mare, Bernarda Alba, a mantenir un dol rigorós després de la mort del seu segon marit.\nEn aquesta situació extrema, es desbordaran les passions, que van des de l'actitud submisa a la rebel·lia més oberta de les filles.\nEs tracta d'una frustació irreparable, de la pressió social sobre la llibertat individual i en definitiva de la condició de la dona en la societat de l'època que retrata Lorca.\nS'ha dit que el tema clau és l'enfrontament entre autoritat i llibertat, conflicte que l'autor va viure a la seva pròpia pell.\nBernarda, que sembla no estimar les seves filles o no saber demostrar-ho, és en realitat la dictadura, reprimint el millor de l'ésser humà, la llibertat, l'instint, l'amor, les ganes de viure de les filles i en concret d'Adela la més passional.\nEn una societat així és impossible ser feliç i la tragèdia ha d'esclatar.\nAquest drama poètic ens convida a reflexionar sobre l'etern conflicte entre les convencions socials que tracten d'aniquilar l'individu i la llibertat, entre el instint i la norma, la realitat i el desig, l'amor i la mort.\nPREMI A LA MILLOR CARACTERITZACIÓ I VESTUARI\nper l'obra "La casa de Bernarda Alba"\n1r PREMI AL MILLOR GRUP


Els errors que s'han d'evitar en signar un contracte de lloguer | Consumer\nEls errors que s’han d’evitar en signar un contracte de lloguer\nConvé llegir el text amb atenció i demanar la modificació de les clàusules amb les quals s'estigui en desacord\nTots els dies es fan centenars de contractes de lloguer i, encara que són semblats entre si, cadascun d’ells té les seves peculiaritats. Uns fixen l’obligació de fer un aval bancari per lliurar les claus, uns altres repercuteixen sobre l’arrendatari el pagament de la quota de la comunitat de veïns i fins i tot alguns es realitzen de forma verbal. Encara que suposa un desemborsament important per part de l’inquilí i en algunes ocasions un risc per al propietari, en certs casos no es prenen les precaucions necessàries a l’hora de signar el contracte i una de les parts resulta perjudicada. Per això, convé llegir el text amb atenció i demanar la modificació de les clàusules amb les quals s’estigui en desacord.\nEls consumidors són cada vegada més previnguts quan han de prendre decisions que afecten a la seva economia, com arrendar un pis. Però moltes vegades les cauteles no són suficients i els seus interessos es veuen danyats. Aquests són alguns dels errors que cal evitar quan se signa un contracte de lloguer:\n1. No comprovar que l’arrendador és el propietari\nL’habitual, i el que ocorre en gairebé tots els casos, és que l’amo de l’habitatge sigui al seu torn qui la posa en lloguer. Però altres vegades són persones alienes al pis o familiars del titular els que intentin arrendar la casa. És possible que, després d’una sentència judicial de divorci o com a conseqüència d’una herència, l’habitatge ja no pertanyi al titular que al seu moment ostentava la propietat o part d’ella i per tant no té el dret de llogar-la.\nCal cerciorar-se que l’arrendador sigui el propietari de l’habitatge\nPer evitar enganys, convé consultar prèviament els arxius del Registre de la Propietat. N’hi ha prou amb demanar una nota simple que, per un preu aproximat de 3 euros, revela si qui figura com a propietari és la persona que posa el pis en lloguer.\nTambé és possible que es tracti d’un subarrendo, que la casa estigui ja ocupada per una altra persona i quan arribi el nou inquilí es trobi a gent vivint en el pis que va a habitar.\nEncara que la llei es posiciona gairebé sempre del costat de l’arrendatari que ha estat enganyat, de vegades ja s’han avançat quantitats o compromès els diners mitjançant un aval, la recuperació del qual pot dilatar-se en el temps.\n2. Desconèixer si la immobiliària cobra a l’inquilí\nSi el contracte de lloguer es va a fer a través d’una agència, l’interessat a arrendar la casa ha de preguntar en primer lloc els honoraris de l’establiment. El més freqüent és que sigui l’amo del pis qui corri amb les despeses, però algunes agències cobren també a l’inquilí.\nCompensa, per tant, conèixer aquesta dada per optar per una altra empresa per formalitzar el lloguer o simplement amb l’objectiu de saber per quant sortirà la transacció. És millor estar al corrent des del principi per no portar-se desagradables sorpreses quan es vagi a signar.\nEl mercat del lloguer ha canviat en els últims anys i molts propietaris que no poden vendre el seu segon habitatge opten per arrendar-la. De vegades prefereixen rebre un preu una mica més baix que mantenir-la buida, però en general volen un inquilí que els doni certa seguretat.\nSi l’interessat compleix amb el perfil requerit per l’amo, sempre es pot intentar que aquest li faci una rebaixa en la mensualitat, que realitzi petites reformes o doni flexibilitat a alguna clàusula inclosa en el contracte.\n4. Fer un contracte verbal\nLa llei dona la possibilitat de celebrar el contracte per escrit o de paraula i tots dos tenen validesa. Però a l’hora de demostrar que s’ha arribat a certs acords o que s’havien fixat determinades clàusules és molt més difícil fer-ho si el contracte s’ha realitzat de manera verbal.\nPot ser negatiu tant per al propietari com per a l’inquilí. Si un d’ells obra amb mala fe, pot assegurar que es va pactar una cosa quan en realitat s’havia acordat el contrari. Per exemple, si es va dir que el propietari pagaria les despeses de la comunitat aquest pot al·legar que és fals si vol tirar a l’arrendatari. L’inquilí, per la seva banda, pot sostenir que l’amo de l’habitatge es va comprometre a cobrar-li una quantitat més baixa i no hi ha forma de demostrar que això no és així.\n5. No llegir el contracte\nÉs un dels errors que es comet amb més freqüència: donar per descomptat que les clàusules incloses són les que s’havien acordat per endavant. Si no es revisa l’escrit i és l’altra part qui ho ha redactat, cap la possibilitat que no aparegui tot el que l’inquilí desitja.\nConvé reflectir en el contracte si la casa té desperfectes\nLa majoria de les vegades això ocorre sense mala fe per part del propietari, que es limita a copiar un model de contracte sense modificar les clàusules que en ell apareixen. Si no es mira amb detall és possible que s’excloguin certs aspectes importants per a l’arrendatari.\n6. No signar totes les fulles\nAdvocats i experts immobiliaris recomanen estampar la signatura en cadascun dels folis i annexos que apareixen en el contracte i no solament en el primer o en l’últim.\nD’aquesta forma s’evita que després s’introdueixin clàusules o s’eliminin parts que perjudiquin a l’inquilí o al propietari.\n7. No revisar la casa ni reflectir-ho en el contracte\nAlgunes vegades l’habitatge que es va a llogar no està en molt bones condicions; està habitable però té alguna esquerda, desperfectes, el sistema elèctric falla o les canonades s’embussen. Si l’inquilí accepta entrar a viure encara que la casa tingui algunes pegues, ha de deixar per escrit en el contracte els desperfectes que presenta l’habitatge i si l’amo es compromet a reparar-les.\nSi això no es plasma en el contracte, el propietari pot negar-se a fer l’arranjament una vegada que l’inquilí ja es troba en l’habitatge. I el que és pitjor, un temps després, pot dir que ha estat l’arrendatari qui ha causat els danys a la casa. Això li pot donar dret a demanar que ho pagui i fins i tot a tirar-li del pis.\n8. No fer inventari\nDe la mateixa forma que convé deixar constància de l’estat de l’habitatge, en el contracte s’ha d’incloure amb claredat, en un annex, el mobiliari que es queda en el pis, els electrodomèstics i l’estat en el qual es troben.\nSi és possible, s’ha d’evitar avançar quantitats molt elevades\nCal deixar clar si la casa està moblada, semiamueblada o es lloga buida. Així l’inquilí evita que després se li culpi d’haver espatllat un aparell que ja no es trobava en estat òptim i l’amo es cobreix les esquenes si li falta algun objecte.\n9. Donar per descomptat alguna cosa que no apareix per escrit\nAmb bastant freqüència, en llegir el contracte l’inquilí s’adona que algunes coses no apareixen entre les clàusules. En dir-li-ho a l’amo o a l’agent immobiliari aquest li tranquil·litza, resta importància a l’assumpte i assegura que es dona per descomptat.\nEn els contractes no cal deixar gens a l’atzar i tot ha d’estar plasmat doncs, com se sol dir, les paraules les hi porta el vent. Cal preveure totes les circumstàncies i demanar que es modifiqui el contracte perquè figurin en el nou escrit. Pot ser que per prudència o per vergonya el futur inquilí no faci aquesta petició i quan hagi de reclamar serà molt més difícil que li donin la raó.\n10. No fixar la forma de pagament\nEn el contracte sempre ha d’aparèixer la manera en què es van a abonar les mensualitats del lloguer. L’ingrés en el compte bancari de l’arrendador és una de les més còmodes, però també es pot pactar que el propietari acudeixi a la casa durant els 10 primers dies del mes per cobrar els diners. En aquest cas el pagador ha d’obtenir un rebut cada vegada que fa efectiu l’abonament.\nÉs important tant per a l’inquilí com per a l’amo del pis que quedi per escrit la forma de pagament, doncs en cas contrari una de les dues parts pot argumentar que va intentar abonar els diners o cobrar-ho i no va ser possible.\n11. Accedir a pagar conceptes que corresponen al propietari\nAlguns anuncis de lloguer d’habitatge són molt cridaners pel seu baix preu. Després, en consultar-ho, resulta que cal pagar per totes les despeses i al costat de l’aigua calenta, la llum, la calefacció -que corren per part de l’inquilí- també cal abonar altres conceptes com l’IBI , l’impost d’escombraries, l’aigua freda o la comunitat de veïns.\nLa llei dona completa llibertat al propietari perquè introdueixi en el contracte clàusules en les quals atribueixi a l’arrendatari el pagament de tots aquests serveis, però és convenient que abans de signar l’inquilí calculi quant va a haver de pagar per aquests impostos que, en principi i si no s’estableix el contrari, li correspondrien a l’amo del pis.\n12. Acceptar fer un aval elevat o per molt temps\nÉs normal que el propietari d’un pis vulgui assegurar-se el pagament de les quotes del lloguer, ja que són molts els casos d’inquilins que no són solvents o que després d’un temps deixen de pagar. Pot fer-ho a través de la sol·licitud d’un aval: el client diposita al banc els diners que li demani el propietari i si no abona les quotes l’arrendador pot quedar-se amb això.\nPerò hi ha vegades que la quantitat sol·licitada és molt elevada i, sobretot, cal deixar-la durant diversos anys. Si això és així compensa negociar amb l’amo i fins i tot buscar-se una altra casa en la qual no calgui deixar els diners immobilitzats durant tant temps.\n13. Avançar quantitats elevades\nTambé cal evitar, en la mesura del possible, abonar de manera anticipada moltes mensualitats per quedar-se amb l’habitatge.\nTret que l’economia estigui molt sanejada o es tracti d’una casa única, que s’adapta a la perfecció a les necessitats de l’inquilí, és millor negociar i no quedar-se sense uns diners que pot ser imprescindible.\naval contracte inquilino-ca lloguer piso-ca propietari


Enric I. Canela » Blog Archive » Bolonya, apunts del diumenge\nBolonya, apunts del diumenge\nHe recollit avui algunes coses més que han aparegut sobre el procés d’implantació de l’espai Europeu d’Educació Superior, el Pla d Bolonya a la premsa. Lògic, poques coses que van en la línia de les notícies i comentaris dels darrers dies.\nAvui he pogut llegir que l’Assemblea d’Estudiants Contra Bolonya de Madrid i la Coordinadora Andalusa d’Estudiants [CAU] manifesten la seva sorpresa i rebuig davant la Declaració del 4 de desembre del Consell d’Universitat, on es pretén donar a conèixer Bolonya com el contrari del que realment és, la qual cosa el cos legal real de la reforma ratifica, jugant a la desinformació i confusió de la ciutadania. Aprofita també per expressar la seva més profunda repulsa davant les declaracions fetes pel rector de la Universitat de Salamanca, qui va afirmar que el moviment estava format per partidaris de l’avortament, ocupes i per “qualsevol que té un problema”. No estic gens d’acord amb l’argumentació que fan i que podeu llegir a l’enllaç, però el que és una barbaritat és el que va dir el rector de la Universitat de Salamanca. Sempre he dit que els mecanismes per escollir rector no són els millors.\nFílies i fòbies sobre Bolonya és un article de tants, però que diu una cosa que m’ha fet pensar: Les desigualtats que introdueix la convivència d’institucions docents privades i públiques, per exemple, oferint carreres molt demandades a notes de tall substancialment més baixes per a persones amb un alt poder adquisitiu, són precisament un dels errors que aquesta reforma pretén resoldre. Per això s’han establert mesures com la creació de beques – préstec de l’ICO per a estudis de postgrau i de màsters oficials a preus públics, on abans només existien de caràcter privat. Malgrat tot, el manifest contra el «Procés de Bolonya» insisteix en el «elitisme» i la «mercantilització» inherent al nou espai europeu. Existeix, òbviament, un problema de desinformació. Malauradament el problema de l’oferta de titulacions a preu alt i nota de tall baixa o inexistent en carreres d’alta demanda a través de les universitats privades, que fan que l’ensenyament sigui més assequible als que tenen un poder adquisitiu alt o que obligui a embolicar-se amb despeses gairebé inassumibles als més desafavorits econòmicament ni ho resol ni és l’objectiu de la reforma. Aquest és un problema que deriva de la Constitució espanyola, de la LOU i de la manca d’un sistema de beques. L’única solució és la beca salari. La reforma del sistema de beques, amb dotacions suficients, no s’ha abordat a l’Estat. Els préstecs estan pensats per als postgraus. Aquesta situació, fora de l’àmbit de Bolonya, reclama atenció urgent.\nEn el cor de la protesta és un reportatge ampli que analitza el que passa, amb comentaris dels estudiants, a diferents centre. Escriu: Encara que entre la gran massa d’universitaris, molts reconeixen estar poc assabentats, aquests grups sí que han aconseguit que el pla Bolonya estigui avui mal vist en els campus espanyols. Però a més, amb una gran capacitat per connectar-se entre si, aquest moviment assembleari ja ha fet el salt a los centres de secundària, on informen als alumnes i els conviden a crear les seves pròpies assemblees. I tot això, en un moment en què ja no hi ha marge polític per fer marxa enrere. Cert. El problema és que no s’aborden els problemes reals de la reforma, que en té, i es perden en discussions sobre coses que malauradament no es resolen després d’anys que el sistema està implantat a Europa.\nEl front anti-Bolonya es divideix en plena negociació amb els rectors. La diferent visió dels estudiants de la UAB que volen negociar els expedients i la dels de la UB que volen anar als temes original de la protesta.\nEls rectors demanen auxili al govern per implantar el Pla Bolonya és un article de Rebelión sobre els fets d’aquests dies.


Cursa d’obstacles al campus per trobar allotjament | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nBarcelona 21 JUL 2019 - 22:38\tCEST\nDues universitàries a l'interior de la seva habitació en una de les residències de Resa.\nQue les residències d’estudiants s’han convertit en un fructífer negoci immobiliari ho saben els fons d’inversió i les mateixes universitats. Ofegats durant la crisi amb unes retallades que encara no s’han revertit, alguns campus públics van veure en les residències una via per evitar que els problemes de finançament anessin a més. Cedint els terrenys, la construcció i l’explotació de les instal·lacions a grans empreses concessionàries de capital estranger, i sense limitar, en alguns casos, el preu de les habitacions, els centres públics han rebut un flux de finançament extra. Els preus de les habitacions, amb pensió completa, poden arribar a 1.500 euros al mes.\nHi ha tan sols una plaça de residència per a cada cinc estudiants que acudeixen als campus des d’altres ciutats. L’alta demanda i l’escassa oferta impulsen un negoci en el qual ja s’han fixat les universitats. L’alumnat lamenta que la falta de beques i l’elevat cost de l’habitatge a les grans ciutats els limita cada vegada més les opcions d’allotjament.\nUna persona que es desplaça a una altra ciutat per estudiar té bàsicament tres alternatives d’allotjament: llogar un pis o una habitació; aconseguir una plaça en una residència universitària; o entrar en un col·legi major.\nEl primer cas, el lloguer d’un pis, és el més habitual entre els estudiants, però ara està condicionat per l’increment del cost d’arrendament dels habitatges. Durant el 2018 va pujar en el conjunt d’Espanya un 9,3%, un augment més acusat als nuclis urbans (des del 2014, el lloguer s’ha incrementat un 41,9% i un 38,5% a Madrid i Barcelona, respectivament), segons les dades de l’estudi Informe residències d’estudiants a Espanya, de la consultora immobiliària JLL.\nPerò alguns opten per l’allotjament residencial. El perfil d’aquests estudiants universitaris és d’un poder adquisitiu més alt, tot i que pocs cursen tota la carrera vivint en una residència.\n“Jo vaig estar dos anys a la residència de la Salle Bonanova [Barcelona]. El primer any vaig pagar 650 euros al mes, i el segon, 750, amb pensió completa, uns horaris marcats... Em va anar molt bé per començar a conèixer gent”, explica Núria Ros, estudiant de tercer any de Periodisme. “Va ser un esforç molt important per a la meva família, perquè, a més, les condicions no són sempre les millors. Ara estic en un pis i pago la meitat del que pagava”, assenyala.\nL’oferta de les residències encara està més ajustada que la dels pisos a les ciutats amb àmplia presència d’estudiants de graus i postgraus. A Espanya hi ha 844 residències universitàries (amb 68.479 places) i 181 col·legis majors (amb 22.587 places). En total, amb dades del 2018 recollides a l’informe de JLL, hi ha 91.066 places per a 491.116 estudiants desplaçats —del total d’1,3 milions de persones que van estudiar un grau, un màster o un curs de doctorat.\nLes residències necessiten un conveni de col·laboració amb les universitats. La majoria són propietat de grans empreses immobiliàries, que gestionen el negoci i només ofereixen algunes bonificacions als alumnes dels centres amb què tenen un conveni. Una minoria d’aquestes residències és propietat de les universitats, que cedeixen la concessió a una empresa especialitzada. Els col·legis majors, en canvi, són patrimoni dels campus, ofereixen allotjament, pensió completa i activitats formatives especials, i tenen els preus limitats. Els beneficis que tenen aquests centres s’han d’invertir a les mateixes instal·lacions, que sovint són edificis antics.\nMentre que als col·legis majors el preu ha d’estar limitat per les universitats, a les residències el marca el contracte, que ha d’estipular si es limita el cost o si es deixa que es reguli segons el mercat. És el cas d’una de les últimes que ha obert, una residència propietat de la Universitat de Barcelona que està gestionada per Nexo. En plena crisi i retallades de finançament, la universitat catalana (que arrossega un dèficit acumulat que ha passat de 82,7 milions a 44,6 milions) va optar per cedir uns terrenys a Nexo i encarregar-li la construcció i l’explotació d’una residència durant 50 anys. A canvi, rebria un pagament de 9,3 milions d’euros i l’1,1% dels ingressos bruts de la gestió cada any.\nEl contracte no va fixar un límit ni unes bonificacions en els preus que han de pagar els llogaters, que es regeixen segons el mercat immobiliari. Així, l’habitació més barata, de 14 metres quadrats, lavabo i cuina compartits, amb pensió completa i una neteja a la setmana, val 1.100 euros al mes. “En un moment determinat ens va ajudar a superar una mica la crisi, però la universitat no fa negoci amb això, ni de bon tros”, defensa Mercè Puig, vicerectora d’Estudiants de la Universitat de Barcelona, un centre que disposa d’un pressupost anual de 370 milions d’euros.\nUna operació similar a la de Barcelona va ser la protagonitzada per l’empresa especialitzada Knightsbridge Student Housing a Madrid, on va construir el 2015 la residència El Faro, en uns terrenys abans propietat de la Universitat Complutense de Madrid, el campus presencial més gran d’Espanya.\nOperada per l’empresa Nexo, les habitacions, amb pensió completa, van dels 1.200 als 1.500 euros per persona. El potencial del negoci immobiliari —amb una rendibilitat del 5,5%, tot i que segons experts del sector pot arribar al 10%— s'estén a tot Espanya, en especial a les grans ciutats. I ha fet que en els últims anys hagi crescut la inversió estrangera en aquest sector.\nLes dues principals empreses que operen a Espanya, Resa i Nexo, han estat comprades en els últims anys per les companyies Greystar i GSA, procedents dels Estats Units i Dubai, respectivament, amb suport de fons d'inversió estrangers. El 2020 està previst que el mercat s’ampliï fins als 98.500 llits, amb un creixement més significatiu a les comunitats de Madrid, Catalunya, Castella i Lleó i Andalusia.\nEl dret a l’estudi\n“La realitat és que estudiar fora té uns costos molt elevats, i es pot arribar a veure afectat el dret a l’estudi. No s’hauria de fer negoci amb això”, reclama per la seva banda Carles López, portaveu de l’associació d’estudiants Canae. El sistema de beques amb prou feines cobreix la necessitat d’allotjament quan l’alumnat es desplaça a una província que no és la d’origen. Segons consta al Ministeri d’Educació, només existeix una quantitat de 1.500 euros a l’any associada a la necessitat de residència.\nCarlos Cano, director comercial i d’operacions de Resa, defensa que el problema no té tant a veure amb les residències com amb la pressió immobiliària que hi ha a les grans ciutats, on el preu del lloguer d’habitatges ha patit importants increments en els últims anys. “En el nostre cas, a més, les nostres residències tenen limitat el preu de les habitacions per les universitats”, explica.\nUna de les que gestiona Resa (que té l’11% del total de places a Espanya) és la residència universitària del campus de la Universitat Pompeu Fabra, a Barcelona, on es poden trobar habitacions per 500 euros al mes sense comptar els àpats. Però no només són centres per allotjar estudiants universitaris. Aquesta mateixa residència es pot trobar en portals per a allotjament turístic per una mica més de 100 euros la nit. “Tenim llicència d’alberg durant el període de vacances”, defensa Canós.\nEn el cas dels col·legis majors, en el curs 2016-2017 el preu mitjà de les habitacions era de 1.090 euros al mes. “Els ingressos que obtenen els col·legis majors han de revertir en inversions a les mateixes instal·lacions, encara que la universitat pot decidir utilitzar-los en un altre sentit, forma part del pressupost”, explica Montserrat Lavado, directora dels col·legis majors de la Universitat de Barcelona. El 2019, els ingressos previstos en aquestes instal·lacions pugen a 6,7 milions d’euros.


23 OCT: GRUP TREBALL ESSÈNCIES I FRAGÀNCIAS - Beauty cluster Barcelona\nDivendres, 23 octubre fins Divendres, 23 octubre 2020\n23 OCT: GRUP TREBALL ESSÈNCIES I FRAGÀNCIAS\nReunió del grup de treball d’essències, fragàncies i perfums oberta i exclusiva a tots els socis del Beauty Clúster Barcelona. Tindrà lloc el dia 23 d’octubre de 2020, a les 10h, de manera online. Els inscrits rebreu l’enllaç de connexió uns dies abans de la reunió.\nAquest grup de treball té com a objectiu definir i treballar futures accions i projectes del clúster en aquest sector. En aquesta sessió es treballaran diferents aspectes de la pròxima Barcelona Olfaction Week, així com altres projectes.\n*Exclusiu socis Beauty Cluster Barcelona


Assaltar Anoeta amb el Pirata més intel·lectual\nEsteban Granero torna a Sant Sebastià, on es passava hores jugant a escacs\n4 min. Barcelona 13/01/2019 12:52\n651x366 Esteban Granero durant un entrenament de l'Espanyol / RCD ESPANYOL Esteban Granero durant un entrenament de l'Espanyol / RCD ESPANYOL\nDurant la seva etapa a Sant Sebastià, Esteban Granero, 'el Pirata, va desenvolupar la seva passió pels escacs gràcies a un veí, l’armeni Levon Aronian, un dels millors jugadors d’escacs del món, i amb qui passava hores jugant. “Em va cridar l’atenció perquè sempre em deia que, si la veia, havia de fer la millor jugada; si no, no tenia sentit jugar”, explica el madrileny, que aquesta nit (21 h, GolT) tornarà amb l’Espanyol a un camp, Anoeta, on intentava aplicar una recomanació que ara procura desenvolupar com a espanyolista.\nQue el Pirata no és un futbolista qualsevol no és cap secret. I no només per la seva passió pels escacs, una de les seves moltes aficions més enllà de l’esport. En els últims mesos ha començat a col·laborar en dos projectes, Newtral i Olocip, lligats a dos camps, la cultura i la ciència, que sempre li han cridat l’atenció. La seva addicció a la lectura i a l’escriptura va començar de ben petit, alimentada pel seu germà gran, que li va proposar un tracte que va acceptar de bon grat: “Em deia que llegís mitja hora i després podia baixar al pati a jugar. Futbol a canvi de llibres”. Des d’aleshores, el madrileny no ha deixat de llegir ni d’escriure, fins al punt que ha fet cursos d’escriptura. Ara col·labora amb Newtral, on aprofita el seu bagatge literari per recomanar als lectors llibres de temàtiques diverses.\nMi post de ayer en @Newtral https://t.co/Syc7sReo64\n— Esteban Granero (@eGranero11) 8 de gener de 2019\n“Els joves prefereixen Twitter o la Play, jo soc més de llegir un llibre”, confessa, sobre una pràctica obligada cada dia. Abans d’anar a dormir, llegeix una o dues hores, un hàbit que manté a les concentracions i els viatges amb l’equip. “Em diverteix molt llegir, vaig agafar afició i em fa molt feliç. Intento deixar-me recomanar per músics i poetes amics”, explica el migcampista, seduït per la literatura japonesa de Haruki Murakami, la poesia de Miguel Hernández i Gil de Biedma o l’estil inconfusible d’autors com Valle Inclán, Bukowski o Kafka.\nLes lletres, però, tampoc són la seva única passió. Mentre jugava al Reial Madrid va estudiar a la Universidad Complutense i a la Camilo José Cela, on va cursar la carrera de psicologia. “M’agrada tot el que té a veure amb la biologia cerebral, la fisiologia de les emocions, etc.”, reconeix quan tracta sobre un àmbit que li serveix per fer introspecció personal: “M’agradaria tenir més confiança en mi mateix. M’ajudaria bastant. He tingut molta ambició, sempre he volgut ser el millor, qui més aportava, però soc una mica introvertit i m’ho hauria de creure més”. L’entrenament mental, afirma, és un dels aspectes “oblidats” on més marge de creixement tenen molts esportistes. Sobretot els d’elit, als quals refusa considerar referents: “No m’agrada que als personatges públics se’ls exigeixi donar exemple als nens, a aquests els eduquen els seus pares”.\nPremiat per la seva promoció científica\nTambé vinculat a l’àmbit científic, Granero va impulsar Olocip, una empresa tecnològica que lidera conjuntament amb dos catedràtics en intel·ligència artificial de la Universidad Politécnica de Madrid, i que busca aplicar les tècniques del ‘big data’, a través de més de 10.000 algoritmes, a oferir informació rellevant a clubs de futbol. El resultat: la possibilitat de predir amb més exactitud estats de forma, prevenir lesions i, fins i tot, trobar estrelles de futur o recomanar fitxatges als clubs segons el seu perfil. A l’Inter, per exemple, li va recomanar fitxar Canales en lloc de Modric. Per aquesta iniciativa, Granero va recollir fa poques setmanes el premi a la promoció de la investigació i la ciència que atorga la revista científica 'Quo'.\n🎉 Felicidades @egranero11 por este premio a la Promoción de la investigación y la ciencia. El equipo de #Olocip se siente muy orgulloso de todo el trabajo que estamos realizando. pic.twitter.com/vViIEQQSsA\n— Olocip (@Olocip_Lab) 10 de desembre de 2018\nLa singularitat del migcampista, però, no acaba aquí, ja que a banda de tocar el piano i la guitarra, cada any organitza organitza un àpat solidari –el Sopar Pirata, que ja compta amb cinc edicions–, una cita que aprofita per recaptar fons per a organitzacions com ara El Sueño de Vicky, una fundació que treballa per finançar projectes d’investigació com el càncer infantil. Aquesta nit, però, Granero tornarà a ser un dels capitans i motors d’un Espanyol que, com li va recomanar Aronian, intenta escollir sempre la millor opció.\nS’acomiada Granero, un Pirata elegant en la passada i en el discurs


Fuset ha explicat que la millora de l'administració electrònica, la ciberseguretat i l'ampliació de la xarxa wifi gratuïta centren el projecte que ha aconseguit el 100% del finançament disponible per a València\n• Els fons es destinaran a finançar projectes de modernització i digitalització capitanejats des de Smart City València\nEl regidor d'Agenda Digital, Pere Fuset, ha anunciat hui que València ha sigut beneficiària d'una ajuda de 2,9 milions d'euros provinents dels fons europeus Next Generation per a promoure la transformació digital de les administracions locals. L'ajuntament de València obté així el 100% dels fons als quals podia optar en la primera convocatòria del Ministeri de Política Territorial destinada a la digitalització dels municipis majors de 50.000 habitants.\nEn concret seran 2.925.534,26 d'euros d'ajudes per als projectes del Servei de Tecnologies de la Informació i la Comunicació (SERTIC) i l'Oficina Ciutat Intel·ligent que han comptat en la seua tramitació amb la col·laboració de l'Oficina de Projectes Europeus de l'Ajuntament de València. La subvenció, que forma part del Pla de Recuperació, Transformació i Resiliència, finançat per la Unió Europea i conegut com NextGenerationEU, es destinarà a finançar projectes de modernització i digitalització capitanejats des de Smart City València, alineats amb l'Estratègia Digital 2025 i el Pla de Digitalització de les Administracions Públiques 2021-2025.\nFuset ha explicat que “estes ajudes són especialment benvingudes ja que encaixen amb inversions ja plantejades i fins i tot executades per l'Ajuntament de València en el període 2020-2022 pel que podrem reinvertir-les en nous reptes de transformació digital que ens permetran optar a nous fons europeus”. L'edil ha explicat que “València avançarà en qüestions com la ciberseguretat, la major agilitat i accessibilitat de l'administració electrònica o la lluita contra les barreres i bretxes digitals”, actuacions que centren el projecte que ha aconseguit el 100% del finançament reservat per a València.\nAixí entre les actuacions destaquen l'ampliació dels sistemes d'emmagatzematge municipal per a una seu electrònica que ja s'ha convertit en la finestreta de tramitació majoritària; l'adquisició de nous servidors i switches; la renovació de servidors de virtualització; l'adquisició d'equips portàtils i llicències de teletreball; un ampli catàleg d'actuacions relacionades amb el Pla de Ciberseguretat i la millora de la connectivitat de wifi gratuïta amb la qual València està afavorint la connectivitat en la lluita contra la bretxa digital.\nEl delegat d'Agenda Digital ha explicat que, per la configuració dels plans de resiliència enfocats a les administracions locals “és més que previsible que en els pròxims mesos s'atorguen altres ajudes similars a les que València optarà amb noves propostes ja en projecte, per a convertir-se en una administració més intel·ligent, sostenible, àgil, transparent i pròxima, com contempla el projecte de transformació digital i Smart City que estem consolidant”.


Per a empreses que busquen clients en segments específics d'empreses, la Cambra de Barcelona ofereix la possibilitat de promoure trobades específiques a Barcelona i als punts de servei del territori de la Corporació.\nAquestes trobades són sessions, tallers, ponències en les quals es presenta de manera directa o indirecta la proposta de valor de l'empresa interessada, i que permeten fer networking amb els assistents i intercanviar targetes professionals.\nEs poden organitzar sessions en format 10, 20 i 70 assistents a Barcelona o als punts de servei de la Cambra al territori. També és opcional la inclusió o no d'un esmorzar, que delimita un espai i un temps per al networking.\n- Trobades Cambra: presentacions sobre les temàtiques anteriors als punts de servei del territori: Vilafranca, Igualada, Sant Feliu de Llobregat, Viladecans, Badalona, Berga, Vilanova, L'Hospitalet de Llobregat, Mataró, Vic, Granollers i Mollet del Vallès\nEn reunions prèvies entre els tècnics de Cambra i les empreses interessades es valoren les possibilitats d'impacte i els potencials resultats, i s'ajusten condicions, per a pactar finalment un pressupost a mida.\nT’interessa Patrocinar trobades ad-hoc? Escriu-nos i podrem atendre’t


Jocs més visitats de puzles gratis\nJocs més visitats de puzles\nHauràs de combinar les esferes de colors per impedir que la pantalla s'ompli. Junta tres esferes iguals i estan desapareixeran.\nEl teu objectiu és fer desaparèixer tots els cubs de la pantalla. Per aconseguir-has de fer clic en grups de colors on hi hagi un mínim de tres cubs iguals.\n"Kitchen Star" és un joc que donarà un gir a la teva vida. A la pantalla t'apareixeran uns dibuixos, aparentment, sense sentit seccionats en diverses capes. Amb un sol toc, podràs rotar una de les capes fins que estigui en la posició que el teu penses que és la correcta. així amb totes les capes, fins que aparegui un bell dibuix. Com menys moviments necessitis per fer aparèixer el dibuix a la taula de tallar, més estrelles rebràs pel nivell. Seràs capaç d'aconseguir tres estrelles en cada un dels quaranta nivells?\nDolç joc macth 3 on has de traçar una línia que reculli el major nombre possible de galetes de la mateixa manera i color. Com més gran sigui la línia que tracis més puntuació obtindràs. Necessites una puntuació mínima per passar al següent nivell. No tens temps, però si moviments limitats, així que pensa bé abans de traçar les teves línies. Vés amb compte, és bastant addictiu.\nEn aquest joc amb divertits dibuixos basats en el Nadal hauràs de connectar dues fitxes que continguin figures idèntiques per així aconseguir aclarir el tauler. Però no podràs eliminar les fitxes com tu vulguis, hauran d'estar juntes horitzontal o verticalment o poder unir-se amb una línia recta. Pensa bé els moviments, hi ha la possibilitat que et quedis sense moviments.\nA Hello Kitty Day Look hauràs de superar puzles d'estil jigsaw. Tindran 6 imatges diferents de l'famós personatge Hello Kitty amb diferents robes, que podràs superar en tres maneres. Tria una de les modalitats i comença a jugar.\nQuan et posis a connectar fitxes, no veuràs el moment de parar. Tens tota la pàgina amb la fitxes amb 1 animal a cada fitxa. El teu objectiu és deixar la pantalla completament buida, per aconseguir-ho podràs anar eliminant parelles idèntiques, però només desapareixeran si es poden unir amb una línia recta sense cap obstacle pel mig. Pensa bé cada moviment però no et distreguis, el temps corre en contra teva.\nDivertit i colorit joc Match 3 on hauràs de esclatar les boles de colors que omplen la pantalla. A la part superior t'indiquen l'objectiu que has de complir en cada nivell. Però aprofita bé cada moviment que facis, els tens limitats. Si no aconsegueixes els objectius, no podràs passar al següent nivell. Compte! aquest joc enganxa.\nEn aquest joc de puzles hauràs de descobrir el nom de 28 banderes de països diferents. Comença aquest increïble joc de puzles i diverteix-te.\nArriba l'estiu i amb ell els dies llargs en els quals de vegades t'avorreixes i no saps que fer, massa calor per sortir fora a jugar. Doncs per a aquests moments tens Beach Sudoku, un solitari basat en la platja. Tens tres nivells de dificultat, pots començar pel més fàcil i quan ja et resulti massa senzill, passar al següent, fins que et converteixis en un autèntic expert en sudokus.\nAra podràs jugar al clàssic joc Mahjong però des d'un altre nou punt de vista, les fitxes són en 3Dimensiones. Les regles són les mateixes que en els altres jocs Mahjong, has d'eliminar les peces per parelles idèntiques. De vegades unes fitxes tapen altres, però sempre hi ha una cantonada que t'ajudarà a saber que fitxa és. Disposes de 6 minuts per resoldre tantes estones com puguis.\nDivertit joc similar al famós Tetris en el qual et aniran caient de la part superior de la pantalla unes peces de diferents formes i la teva hauràs de moure i girar per col·locar-les i fer-les encaixar a la perfecció. Però aquest joc té una variant. A la part inferior de la pantalla veuràs un petit personatge que hauràs de moure per aconseguir tocar la bandera blava que s'anirà movent per tot el tauler. Utilitza les peces per arribar més alt.\nJuga gratis al joc Slag - I\nEn aquest joc partit 3 hauràs d'ajudar al professor Gatou a recollir totes les gemmes precioses que hi ha al fons de la cova, per poder anar avançant nivells. Elimina les pedres per grups de colors, com més gran sigui el grup de gemmes que facis desaparèixer, major puntuació obtindràs. Creus que seràs capaç de fer desaparèixer totes les gemmes precioses.\nKenken és un nou solitari similar al Sudoku. Aquest joc té gran varietat de mides i nivells desafiadors. Igual que en un joc de Sudoku tots els números han de ser utilitzats sense repetició en cada fila i en cada columna. La diferència és que tots els números en cada quadrícula juntament amb l'operació matemàtica corresponents han de donar el número de destinació a la cantonada superior esquerra.\nEls zombies han evolucionat tant que ara cultiven les seves pròpies hortalisses, en aquest joc Match 3, en una finca que van envair amb tota la seva cara. Ajuda'ls a recollir les verdures i hortalisses en grups de com a mínim de productes iguals. Intenta eliminar grups grans, per aconseguir major puntuació. No t'oblidis que tens el temps limitat. Arriba a l'objectiu que hi ha en cada nivell per passar al següent.\nJocs de puzzles: tens un munt de jocs de puzles amb els que et serà difícil escollir a quin d'ells vols jugar. Tens desenes de possibilitats, en alguns d'ells hauràs d'alinear objectes de colors per aconseguir eliminar-los i arribar a una determinada puntuació que et permetrà passar al següent nivell. Tens el 2020, un joc bastant similar al Tetris, però igual d'entretingut i divertit. Jugant al Holly Hobbie t'enganxaràs fix, has de deixar caure les fitxes de manera que la fila que formis tingui el mateix nombre de fitxes que el nombre de la pròpia fitxa. Sigui quin sigui el joc escollit, et farà pensar per aconseguir els objectius que et demanen en cada un d'ells.


Penzion Apartmány Bečov Becov nad Teplou República Txeca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nBecov nad Teplou Pensions\nVeure tots els 10 allotjaments a Becov nad Teplou.\nU Trati 342, Becov nad Teplou, Becov nad Teplou, República Txeca, 364 64 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Penzion Apartmány Bečov\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Becov nad Teplou, Penzion Apartmány Bečov és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Penzion Apartmány Bečov és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com habitació familiar.\nL'ambient de Penzion Apartmány Bečov es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, cuina americana, nevera són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com piscina exterior, pesca, parc infantil, equitació, jardí. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Penzion Apartmány Bečov no troba competidors en cap categoria.


Les obertures, que amplien de 36 a 42 la xarxa d'oficines a l'exterior, responen a l'estratègia d'impuls a la internacionalització de l'empresa catalana.\n· El conseller Baiget ha donat a conèixer que aquest primer trimestre s’hauran obert oficines als Balcans, Nairobi (Kenya) i Teheran (Iran), i que abans d’acabar l’any estaran operatives les de Los Angeles (Estats Units), L’Havana (Cuba) i Amsterdam (Països Baixos).\n· Baiget ha explicat que aquestes obertures, que amplien de 36 a 42 la xarxa d’oficines a l’exterior, responen a l’estratègia d’impuls a la internacionalització de l’empresa catalana.\n· Enguany ACCIÓ donarà suport i organitzarà 138 missions comercials a 59 països, que comptaran amb la participació de més de 1.000 empreses.\nEl conseller d’Empresa i Coneixement, Jordi Baiget, ha anunciat aquest dijous en roda de premsa les noves iniciatives que emprendrà la Generalitat aquest 2017 per intensificar la internacionalització de l’empresa catalana. Es tracta de l’obertura de sis noves Oficines Exteriors de Comerç i Inversions de Catalunya al món i el suport i organització de 138 missions empresarials a l’exterior. El conseller ha subratllat que “la internacionalització de les empreses catalanes és cada vegada més estructural, cada vegada hi ha més consciència que el seu mercat ha de ser global”, i que les mesures presentades tenen per objectiu continuar contribuint “a la competitivitat de l’empresa catalana al món”.\nEn primer lloc, Baiget ha detallat que el Govern, a través d’ACCIÓ, obrirà sis noves Oficines Exteriors de Comerç i d’Inversions de Catalunya. En concret, durant el primer trimestre entraran en funcionament les delegacions a Zagreb (que cobrirà l’àmbit dels Balcans), Nairobi (Kenya) i Teheran (Iran). En una segona fase, abans d’acabar l’any s’hauran obert les oficines de Los Angeles (Estats Units), L’Havana (Cuba) i Amsterdam (Països Baixos). Tal com ha explicat el conseller d’Empresa i Coneixement, “la xarxa d’oficines s’articula a través de les demandes que fan les pròpies empreses: el Govern apostarà per reforçar la xarxa en els indrets on hi hagi oportunitats per l’empresa catalana”.\nD’aquesta manera es reforça la xarxa d’oficines exteriors, que passarà de comptar amb 36 oficines a disposar-ne de 42, assolint un àmbit de cobertura de 109 mercats per continuar intensificant i diversificant les exportacions catalanes. Baiget ha destacat que les oficines “són un actiu al servei de les empreses, una eina clau per la seva competitivitat”. Amb aquest objectiu, les duen a terme aquestes funcions:\n- Suport a la internacionalització: exportacions (prospecció i estudis de mercat, preparació d’agendes de contacte, cerca de canals de comercialització,...), implantació física a l’estranger, servei de soft landing, internacionalització agrupada i contractació pública internacional.\n- Innovació internacional: cerca de socis internacionals, projectes de cooperació tecnològica, internacionalització d’start-ups tecnològiques i captació de tendències.\n- Atracció d’inversió estrangera: identificació de potencials projectes d’inversió a Catalunya, gestió de manera personalitzada d’aquests projectes perquè es materialitzin amb èxit a Catalunya i promoció del país a l’exterior.\n- Representativitat econòmica amb les administracions i entitats econòmiques als països d’origen.\nDe la seva banda, la directora general d’Indústria, Núria Betriu, ha explicat que la decisió d’obertura de noves Oficines Exteriors es fonamenta en l’escolta activa i proactiva de les necessitats de les empreses. Aquesta visió empresarial es contrasta amb estudis d'anàlisi i prospectiva de mercats potencials, amb les oportunitats sectorials detectades i amb l’anàlisi de la situació geopolítica en la qual es troba el mercat. “Contrastem aquest anàlisi profund de les economies mundials i dels diferents mercats i com les capacitats de l’empresa catalana poden connectar millor amb aquests mercats”, ha assegurat Betriu.\nZagreb (Balcans): Actualment, la quota de mercat catalana a Croàcia i Sèrbia és significativa i manté una tendència a l’alça. De fet, les exportacions catalanes a Sèrbia representen prop del 40% de les vendes de l’Estat espanyol en aquest país, el 27% en el cas de Croàcia. Aquest és un mercat que presenta oportunitats de negoci en sectors com l’aigua, l’energia o les infraestructures. En el cas de Sèrbia, destaquen les oportunitats en el sector de l’agricultura, el medi ambient, l’eficiència energètica o la construcció.\nLes missions empresarials\nLes missions s’han convertit per a l’empresa catalana en una de les eines més directes per fer prospecció de nous mercats, buscar oportunitats de negoci i trobar socis locals. Entre el 2014 i el 2016 des d’ACCIÓ s’ha organitzat i donat suport a 274 missions internacionals que han comptat amb la participació de 2.160 empreses. El resultat d’aquestes iniciatives, segons ha explicat el conseller Baiget, és que “un 77% de les empreses participants preveu incrementar la facturació en el mercat de destí, mentre que 7 de cada 10 asseguren haver millorat la seva posició competitiva internacional”.\nAixí, amb la voluntat de seguir impulsant la sortida a l’exterior del teixit empresarial català, ACCIÓ organitzarà i donarà suport a 138 missions empresarials aquest 2017, amb la previsió que hi participin més de 1.000 empreses de tots els àmbits sectorials de l’economia catalana: 48 missions seran a Amèrica, 33 a Europa, 30 a Àfrica-Orient Mitjà i 27 a la zona d’Àsia Pacífic. En total s’hauran visitat 59 països diferents de tot el món.\nEntre aquestes missions, 9 de les quals comptaran amb encapçalament institucional, destaca el viatge comercial a Xangai i Hong Kong a finals de març, la participació als esdeveniments The Next Web a Amsterdam i el Disrupt de San Francisco i les missions del sector de videojocs a Corea i la de construcció lleugera a Alemanya. Es poden consultar totes les missions empresarials al web http://www.accio.gencat.cat/missions\nMapa Oficines Exteriors de Comerç i d'Inversions de Catalunya JPG 756KB\nEl conseller Jordi Baiget, el secretari d'Empresa i Competitivitat, Joan Aregio, i la directora d'Indústria Núria Betriu en la roda de premsa. JPG 1,589MB\nDossier Premsa PDF 876KB


INTERNATIONAL ENGLISH CAMP - Punt de Partida\nEl curs està pensat per alumnes de 12 a 17 anys que vulguin practicar l'anglès amb altres joves d'arreu del món. I, també, és una oportunitat perfecta per millorar el speaking en anglès. Una bona manera de comunicar-se amb altres alumnes en anglès en un entorn distés!Farem activitats de quizz, karaoke.. I també farem classes presencials dues hores d'speaking amb un dels nostres professors nadius!\nFebrer: 21/02/2022 - 25/02/2022\nAbril: 25/04/2022 - 29/04/2022\nJuliol: 04/07/2022 - 08/07/2022\nJuliol: 18/07/2022 - 22/07/2022\nAgost: 22/08/2022 - 26/08/2022\nOctubre: 24/10/2022 - 28/10/2022\nDe dilluns a divendres de 15h a 17h.\n*Els dies que fem speaking serà fins les 18h.\n149€/setmana (10 hores d'activitats + 2 hores d'speaking)\nReserva la setmana o setmanes que vulguis!


Emotiva ordenació a la Seu de Fra Pere Vallespir | card.cat\nFra Pere Vallespir… una persona més al servei del demés. El passat dia de Sant Francesc unes 1.700 persones acompanyaren al franciscà Fra Pere Vallespir, amb motiu de la seva ordenació presbiteral de mans del Bisbe Mons. Javier Salines, que celebrà la seva primera ordenació des de que és el titular de la Diòcesis de Mallorca.\nInteressant homilia del Bisbe que començà amb aquestes paraules “ La nostra Seu sa revestit avui de gala en la qual un fill de sa terra segueix les passes de Francesc d’Asís en el dia del Sant Francesc”. Va acabar la seva homilia dirigint-se de manera especial a Fra Pere, pregant-li que no oblidi mai la seva alegria, el seu sentit de l’humor i que conservi sempre el seu caràcter expansiu que surt per continuar caminat quan tenim motius per dir: ja n’hi ha prou Senyor.\nFra Pere és una persona molt estimada que anat deixant amics al llarg del seu camí que l’acompanyaren en aquest dia especial per ell. En acabar l’ordenació va agrair al Bisbe les seves paraules i l’assistència a tots els presents de manera especial als nins Cantors de Sant Francesc i als components de la Banda de Música -Nuestra Señora de la Esperanza- de la Confraria del Mar que en acabar la cerimònia acompanyaren amb la seva música a tots els assistents des de la Seu fins al Convent de Sant Francesc on es va servir un refrigeri.\nAquest article s'ha catalogat com a Altres, Festes, Parròquia i s'ha etiquetat amb Ordenació, Ordenació de Fra Pere Vallespir, Pere Vallespir per Magdalena Ordinas representant null. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç.