Josep Fèlix Ballesteros: «Defensar el nom de Tarragona ha d’estar per damunt de qualsevol altra cosa» - Tottarragona.cat :: Diari digital independent d'informació i d'opinió de Tarragona\nJosep Fèlix Ballesteros: «Defensar el nom de Tarragona ha d’estar per damunt de qualsevol altra cosa»\nSegons l’Alcalde de Tarragona, l’aportació de l’Estat a les obres del Mercat Central serà de 7 o 8 milions d’euros\nEntrevista a l’Alcalde de Tarragona, Josep Fèlix Ballesteros, amb la que repassem diferents temes d’actualitat, que responent al nostre "esperit" de transparència, la poden llegir de forma íntegra i textual.\nS’ha tornat a ajornar la constitució del Comitè directiu de la Candidatura.\nSí, a mi em diuen que és un problema d’agenda entre el Carod i el Lizavesky, és una qüestió de trobar data per a que les 4 institucions coincidim en el temps.\nSorprèn que s’hagi endarrerit en dues ocasions, 10 de novembre, 11 de desembre i ara sembla ser 15 de gener.\nJo no vull que el Lizavesky m’enviï el segon “d’abordo” o que el Carod delegui en un segon, vull que la primera reunió sigui del màxim nivell de les 4 institucions. El president de la Diputació li agraeixo que hagi estat sempre amb la màxima disposició.\nPrecisament per aquí volia enfocar la següent pregunta, tothom que està en el Comitè ha acceptat formar-hi part?\nSí, tothom i per escrit a més.\nHe de preguntar per l’Auditoria...\nL’Auditoria jo com vaig comprometre al Plenari a donar-la a la propera Junta de Portaveus, per cert, des de l’estiu de no sé quan que me la van demanar no me l’han tornat a demanar mai i jo l’he tingut sempre a disposició, està passada per registre i els portaveus la tindran amb l’informe de l’interventor.\nEn la darrera entrevista que vam tenir a finals de juny, el senyor Alcalde es va comprometre no solament a portar-la als portaveus sinó a fer-la pública.\nJo no tinc cap inconvenient en fer-ho, ningú m’ha demanat que la faci pública, evidentment me l’han demanat els portaveus i per deferència els hi he de donar amb ells i una vegada la tinguin la podran fer pública. És més, vam demanar que entrés per registre i ho està.\nSuposo que l’Auditoria l’han analitzat.\nSí, i em consta que no hi ha cap anomalia ni cap observació.\nEl que sens dubte seria desitjable és el consens, i no sé si es podrà aconseguir, ja que el que demana l’oposició per tornar a la Candidatura és que el senyor Mario Rigau deixi el seu càrrec.\nEl consens ho vull des del primer dia i si al principi hi va haver no sé per què ara no n‘hi ha. Ho he reiterat per activa i per passiva, m’he mossegat la llengua en moltes ocasions per aconseguir un consens, el mateix consens que hi ha institucional jo el vull a l’Ajuntament. Si l’opció és que desaparegui una persona m’assembla que és un mal camí per aconseguir un consens.\nPer tant, vostè avala tota la gestió realitzada pel senyor Rigau.\nJo avalo tota la gestió realitzada per l’entitat promotora de la Candidatura i sempre ho he dit així, que són molta gent de Tarragona, que han fet una feina extraordinària i ens ha situat on estem que és una situació immillorable. No puc deixar d’avalar la feina que ha fet l’entitat promotora de la Candidatura i no ho dic jo, ho diuen aquestes institucions que l’èxit ha estat fulminant des del punt de vista de projecció nacional, d’aval del Comitè Olímpic Espanyol per votació de la Candidatura i del dossier i també per connexió amb altres estaments, per tant jo ho avalo totalment.\nInclòs la gestió, insisteixo, del senyor Rigau.\nJo avalo la gestió de la Candidatura. És possible que algunes coses s’haguessin pogut fer millor, és possible. A mi em consta que després d’algunes coses que van passar en el passat i que es van denunciar públicament, s’ha corregit i s’ha adoptat una metodologia de treball més semblant a la que tenim les administracions que no pas les que tenen les empreses estrictament privades, per tant, jo crec que allò que en el seu moment a algú li va grinyolar, ja s’ha corregit.\nPer cert, el senyor Rigau és un dels promotors d’una plataforma sindicalista de recolzament al senyor José Montilla de cara a les properes eleccions.\nJo d’això no en sé res. Jo sé que ahir va haver un sopar i jo no hi vaig anar.\nPerò li sembla correcte que el senyor Rigau estigui en aquesta plataforma?\nEm sembla legítim del senyor Rigau i de qualsevol altre persona. Hi ha una plataforma que es diu Mou-te i que també em sembla legítima.\nDoncs parlem del Mou-te, precisament ahir feien un manifest al seu web en el que demanaven que l’Alcalde, novament perquè em sembla que es va comprometre en el Senat, recolzés que la vegueria del Camp de Tarragona finalment passés a anomenar-se vegueria de Tarragona.\nÉs un exercici inútil això que fan perquè saben que jo ho avalo des del principi. Això ho van proposar en el Senat, jo ja ho tenia clar, no només ho avalo sinó que saben que ho avalo i que estic d’acord i ho defensaré.\nElls demanen concretament que l’Alcalde ho defensi davant del govern de la Generalitat.\nHo faré davant de tothom.\nCom ho pensa canalitzar?\nDoncs quan formalment els portaveus decidim per unanimitat que això sigui així, que espero que sigui la setmana que ve. Jo aquest tema, que és un tema d’estat, vull que sigui amb l’unanimitat dels portaveus i estic convençut de que ho serà. I jo com Alcalde ja he pres la decisió de defensar-ho, no ara, fa mesos, quan alguns no sabien ni de què anava tot això. Per cert, m’hagués agradat que aquesta defensa del tarragonisme s’hagués fet fa 10 anys, 12 o 20, quan es va perdre el nom de la universitat de Tarragona, quan es va decidir que l’estació de l’AVE estigués allà, quan es va malpactar una estació al sud de l’aeroport que ens fa més mal que no pas ens arregla, quan no es va negociar suficientment el soterrament de la Façana Marítima, quan no es va optar per un projecte ambiciós de l’A-7 que anés des de la Móra fins a Vila-seca. M’hagués agradat que tots aquells que ara reclamen coses, en el seu moment també les haguessin treballat.\nLa picabaralla entre Reus i Tarragona, hi ha qui pensa que és una bajanada, si em permet l’expressió, que hi ha coses més importants...\nEl que passa és que qui pensa que això és una bajanada aquí són els que es van deixar perdre en el seu moment les oportunitats i els que ho pensen a Reus, des d’allí estan treballant per impulsar el nom de Reus o per a que no aparegui el nom de Tarragona. A mi no em sembla una bajanada, defensar el nom de Tarragona ha d’estar per damunt de qualsevol altra cosa. I defensar el nom de Tarragona no vol dir anar contra els altres, és defensar el nom de la capital, de la província, de les comarques, que a més a més vol ser solidària amb el seu entorn. Som una capital que hem assumit els costos de la capitalitat, tenim una presó i la seguirem tenint perquè tot i que estigui en el Catllar la seguirem tenint al terme municipal de Tarragona, tenim una incineradora de residus urbans, és a dir, tenim tot allò negatiu que implica una capitalitat i l’exercim amb un sentiment solidari amb el territori però alhora volem liderar aquest territori i per fer-ho no podem renunciar al nom, no imposant-ho però tampoc que ens ho neguin.\nHa tingut l’oportunitat de comentar totes aquestes qüestions amb l’alcalde de Reus?\nSí, en privat i en públic, en dos debats i quan sortia el tema de la capitalitat i deien que no era important jo deia que no hi ha discussió, la capital és Tarragona i seguirà sent Tarragona.\nRecentment ha sorgit la polèmica amb el nom de l’aeroport.\nNosaltres defensem, com passa en tot el món, que al nom de les grans infraestructures aparegui Tarragona. Exclusivament Tarragona? Ja no demanem tant, però sí Tarragona.\nJa que parlàvem d’infraestructures i ja que ha fet esment del tema del tren, ahir es va conèixer que finalment s’ha augmentat la dotació per la millora de l’estació de Tarragona en 300 mil euros i quedaria en 600 mil euros.\nLa dotació inicial de les reformes s'ha de fer de manera immediata, a banda del projecte que hem d’aclarir amb Adif. Estic satisfet, els que deien que el cop damunt la taula era una teatralització ara s’hauran d’empassar les seves paraules. No sóc una persona histriònica ni de cops d’efecte però quan t’emprenyes, t’emprenyes. Jo he d’exercir d’Alcalde de Tarragona i del que sí estic orgullós és que per primera vegada i en dècades l’estació passarà a ser una estació de primera i no de quarta.\nPerò amb 600 mil euros no en tenim prou.\nNo, 600 mil euros no és la inversió total, 600 mil euros és per la reforma immediata que ja s’està començant a fer, que és arranjar els lavabos, que era una indignitat, arranjar el tema de climatització que no tenia, arranjar l’estètica i l’acollida de dins i a més a més, Adif s’ha compromès i farà un projecte per suprimir les barreres arquitectòniques i d’acondicionament de tot el que és l’entorn de l’estació.\nPerò això es podrà executar el proper any?\nNo sé quan s’executarà però el que sí sé és que ara hi ha un compromís ferm d’Adif, no és un brindis al sol, i tenim per primera vegada 600 mil euros per fer les reformes més urgents.\nParlava que per fi la ciutat de Tarragona tindrà una estació en condicions però el que reclama Tarragona és una altra estació, on arribi el tren d’alta velocitat i en aquest cas per a que això sigui possible, té alguna proposta concreta?\nTenim la proposta en que estan treballant els tècnics del Ministeri, de la Generalitat i de l’Ajuntament amb l’Enginyeria Técnica que és qui està fent l’estudi informatiu per a que tinguem una gran estació central a Tarragona i que anirà en un àmbit que està entre la plaça Imperial Tarraco fins a l’Horta Gran. I per allí passaran totes les modalitats ferroviàries, els llarg, els mitjos i els curts recorreguts. La freqüència s’haurà de pactar amb l’operador que és Renfe, però el que és important és no renunciar a que per Tarragona passin totes les modalitats ferroviàries.\nI jo sempre ho pregunto, quan ho podrem veure?\nHo podrem veure segur, no ens morirem en 8 anys... En aquests moments tenim un estudi informatiu i un compromís del Ministeri per tirar-ho endavant. Tenim un compromís d’Adif que ja parla de soterrament de tren, ja parla d’ubicació d’una altra estació, tenim el compromís del president de Renfe, no d’aquest estiu sinó de l’estiu passat de que per aquí passarien totes les modalitats de tren i jo no em volia quedar amb una estació de rodalies o regional. Està tot perfectament situat per a que sigui una realitat. Si no hi haguessin els Jocs del Mediterrani possiblement tot això es retardaria, havent-hi els Jocs tothom accepta que pels Jocs això estigui en funcionament.\nEn el cas que els Jocs s’aconsegueixin.\nNo, els Jocs són una excusa per accelerar aquest tipus d’inversions. A més, una cosa molt interessant és que per primera vegada el Pacte Nacional d’Infraestructures preveu 174 milions d’euros en el període 2009-2013, i això vol dir que en aquest període ja tenim la xifra per aportar més del 50% del que previsiblement valdria tota aquesta operació que ascendeix a més o menys 300 milions d’euros.\nEstem parlant del soterrament.\nClar, però això ho dirà l’Enginyeria que té llibertat per decidir com alliberar la Façana Marítima. Pot ser pel mateix traçat, que sembla que a priori ho descarta tothom, pot ser pel mig de la ciutat foradant, pot ser desviat, tot i que no crec que sigui desviat perquè nosaltres volem que es soterri.\nL’aposta de l’Ajuntament és que es soterri?\nSí. A més el Pla Parcial Territorial del Camp, d’acord amb la Generalitat i Ajuntament ja dibuixa el soterrament. I el Pla s’aprova definitivament i per tant serà executiu a principis d’any. Tindrem ja també un planejament urbanístic que avala aquest posicionament de l’Ajuntament. El que sí és cert és que l’alliberament de la Façana Marítima serà una realitat, que tindrem una estació central gran i que aspirem a ser l’estació Central i ho volem ser, i amb això que cadascú llegeixi el que li toqui llegir.\nI l’alliberament del pas a nivell de la Plaça dels Carros?\nDoncs serà a principis d’any la part dels vianants i la part de vehicles s’havia de fer una rectificació a conseqüència de la claveguera. Han trobat un problema que no s’havia previst i és que hi ha aigua a un metre i mig, però el primer trimestre de l’any vinent ja comencen les obres del pas peatonal, i de l’altre s’està acabant el projecte.\nJa que parlem d’endarreriments d’obres, quines notícies té del Complex Sant Jordi?\nCap notícia. Per tant, havien dit que a finals de novembre començaven obres, passades dues setmanes jo espero que comencin, vaja a mi no m’han dit que hi hagi cap problema, i he de suposar que no hi ha cap problema.\nNo hi ha cap entrebanc...\nA mi no em consta, però és fàcil que no em consti perquè jo no sóc l’administració licitant. A mi el que em preocupava és que no quedés aturat i no ho està i que es desmuntés el complex perquè era un perill ja que en qualsevol moment podíem tenir ocupes i ara allò no està digne però almenys està net.\nNo li consta cap problema ni de tipus financer ni d'altra mena.\nDe rumors ha arribat de tota mena, des de que havien canviat l’empresa fins que no tenien finançament, però jo he parlat amb el senyor Aguiló i no em consta de que hi hagi cap problema.\nA la Mesa de Contractació hi havia un representant de l’Ajuntament.\nÉrem un d’onze, el regidor d’Esports José Cosano.\nEl que sorprèn una mica és que es va adjudicar precisament a l’oferta més elevada.\nSí, però no puc opinar perquè no tinc els elements per opinar. Crec que era el millor projecte de del punt de vista esportiu i des del punt de vista urbanístic, ara jo no sé ni amb quins criteris es va fer i en definitiva nosaltres érem un d’onze a la Mesa de Contractació i la nostra presència era més simbòlica que real, encara que sí teníem la paraula de que si el projecte hagués estat un desastre urbanístic no l’haguéssim acceptat, al menys haguéssim manifestat la nostra disconformitat.\nDe cara al primer trimestre i passat festes està previst que comencin les obres del Mercat Central, se sap ja quina serà l’aportació de l’Estat en aquestes obres?\nDoncs serà superior a la inicialment prevista que era de 5 milions d’euros, i espero que arribi a ser a prop de 7 o 8 milions.\nEn té constància?\nQuasi del tot.\nI començaran després de festes?\nPerò el projecte definitiu encara no està enllestit?\nNo, però esta a punt d’acabar-se, l’altre dia em van dir que quedaven uns serrells de no-res i un cop acabat parlarem amb els paradistes i si donen l’ok sortiria la licitació i per tant l’adjudicació.\nMés obres, les del Teatre Tarragona que van augmentant de pressupost.\nNo augmenten de pressupost, és que en el seu moment no es van tenir en compte moltes coses. Hem rebut unes obres que no preveien intervencions arqueològiques, ni l’apuntalament de les cases del costat, ni l’escenogràfic que s’emporta el 40% del pressupost, ni la luminotècnia, ni l’estudi acústic. Un teatre que no té escenogràfic ni estudi acústic serà qualsevol cosa menys un teatre. A més aquí no hi ha cap informa d’il•legalitat, l’oposició té tota la documentació i es va passar per Plenari.\nI per tant s’allargaran una mica més les obres del previst?\nS’allargaran 4 o 5 mesos, però les obres s’allarguen com a conseqüència de tot el que he dit abans.\nTema Banc d’Espanya, hi ha un projecte del centre d’interpretació turístic i de recepció de visitants, el que preocupa és que encara no s’ha lligat el traspàs de l’Estat.\nSí, hi entrarà, el compromís de l’administració de l’Estat i nostra és que hi entri i ara només falta la resposta de la propietat del Banc que és Segipsa, una vegada ells ho passin pel Consell d’Administració i ho ratifiquin, nosaltres signem documents immediatament, encara que sigui en una sessió provisional, de tal manera que puguem tirar endavant el projecte en el pressupost de l’any vinent ja.\nQuè en pensa del fet que el Fiscal hagi decidit derivar la investigació del Jaume I al jutjat número 3?\nFormalment em sembla impecable i respecto sempre les decisions de la justícia. La meva obligació era posar tota la informació que tenia en mans de la Fiscalia, que era el meu compromís públic, i és el que he fet, el fiscal en funció de les seves competències i de la legalitat ha decidit que tota vegada que hi ha un jutjat que està intervenint sobre aquest assumpte doncs traspassar tota la documentació. Aquí el que és important és que no s’ha arxivat ni s’ha descartat.\nVostè té ganes que finalment la justícia determini?\nTot i que ha format part del Consell d’Administració?\nSí, jo no tinc cap mena d’inconvenient en reconèixer que vaig formar part del Consell d’Administració que havia votat a favor per unanimitat fins que vam saber que hi havia irregularitats. Quan comencem a veure que les coses no van bé, que els terminis no funcionen, que cada vegada es demanen més diners i no hi ha visió final del projecte, és quan comencem a abstenir-nos i votar en contra.\nPassem al Nàstic, hi ha polèmica al voltant dels números, l’Alcalde ha fet ja alguna manifestació al respecte en el sentit de que si no quadren intervindrà l’Ajuntament. Vostè ha analitzat ja els comptes?\nSí, però vam dir que ho diríem a l’Assemblea i ho direm a l’Assemblea, no ho direm abans. En parlarem abans amb totes les parts discretament i si ells volen manifestar la nostra postura, que la manifestin, per respecte als accionistes només ens manifestarem a l’Assemblea que toqui.\nDimarts dia 15.\nAvui hi ha Assemblea del Club.\nM’han convidat per poder explicar tot el tema del projecte de l’estadi.\nEstan acabant el projecte, és veritat que no li hem donat prioritat perquè abans és tirar endavant totes les obres del FIL i les inversions municipals, però en cap cas el projecte està guardat en un calaix ni oblidat.\nSí, s’endarrereix en el temps segur. A petició meva i gràcies a la comprensió del president del club, jo avui donaré explicacions a les seccions del Nàstic i a la Junta Directiva del Nàstic.\nEn alguna ocasió també ha manifestat que la Savinosa no era una prioritat. A mi em faria molta "il•lusió" que en aquests terrenys es fes alguna cosa.\nA mi també, però clar, jo no em puc inventar un projecte pel que no hi ha diners. I no em puc inventar un projecte que no està clarament definit, i tant el president de la Diputació com jo mateix vam optar per no descartar fer un gran projecte cultural o universitari per la ciutat però quan toqui i hi hagi diners. El que no farem és vendre fum, ni ell ni jo, i el que és important és que la Savinosa està preservada i que en cap cas serà motiu d’especulació, no es farà cap barbaritat ni es privatitzarà.\nI en podran gaudir els ciutadans?\nAquesta és una altra cosa, jo voldria que els tarragonins puguem gaudir d’aquell espai verd.\nI això depèn de l’Ajuntament en bona mesura?\nNo, això depèn de la propietat, a més estem en perfecte sintonia amb el president de la Diputació.\nSi hi ha sintonia i estan d’acord per què no ens posem mans a l’obra?\nPerquè aquestes coses no són mai fàcils de fer, s’ha de veure què és el que es pot o no tocar de la Savinosa, què es pot preservar, i en aquest sentit la Diputació ja ens ha demanat què és el que es pot fer en aquell edifici per mantenir-lo i preservar-lo bé, i el desig de l’Alcalde es que el tarragonins puguem gaudir d’aquell entorn.\nTema POUM, el senyor Tarrés va comentar als afectats que es podria fer l’aprovació provisional en el primer trimestre.\nHo ratifico, el primer pas és el provisional, i el definitiu arribaria dos mesos més tard.\nEstem parlant d’abans de l’estiu?\nSí, bastant abans. Jo tinc el compromís del conseller Nadal, que un cop passi l’aprovació provisional, ell accelerarà al màxim la resolució definitiva. Sent un POUM important haurà d’anar no només a la Comissió d’Urbanisme de Tarragona sinó també de Catalunya i si en comptes de en dos mesos, ho pot fer en 50 dies, ho farà.\nTema molt puntual, de l’hotel de 5 estrelles previst al Pla de la Seu, hi ha alguna novetat?\nL’empresa que l’ha de construir ja té el conveni urbanístic nostre i l’autorització inicial i per tant han de buscar el finançament però em consta que estan acabant el projecte definitiu i que ho tiren endavant.\nI no serà un entrebanc que encara no hi hagi pàrking a la Part Alta?\nNo, ells diuen que pot funcionar perfectament sense pàrking a la Part Alta, si hi ha pàrking millor, però sent un hotel de 5 estrelles tindran un servei d’acompanyament, és a dir, deixes el cotxes, te l’aparquen i te’l porten.\nQuina sortida se li donarà finalment al pàrking Jaume I?\nConvencional. Ja hem recuperat la concessió administrativa i per tant tindrem un pàrking convencional.\nPer acabar, les relacions entre PSC-ERC com estan?\nEntre PSC i ERC són molt bones i entre l’Alcalde i Sergi de los Rios excel•lents, la qual cosa no vol dir que en allò que no sigui estrictament derivat del programa de govern hi hagi discrepàncies, perquè som dos partits diferents, però en allò que es refereix al govern de la ciutat hi ha una sintonia absoluta.\nHem parlat molt de projectes, per aquest 2010, què és el que desitja veure?\nEl que desitjo és que l’economia remunti. Sé que tindrem la piscina de Torreforta, inversions a la Tabacalera, tindrem moltes coses en marxa però el que desitjo de veritat és que l’economia tarragonina i de tot arreu remunti. Comencem a tenir unes dades que apunten al bon sentit, l’activitat d’algunes indústries químiques m’han dit que repunta, l’activitat portuària repunta, la baixada del consum d’aigua pel que fa al Consorci d’Aigües s’ha estabilitzat i la baixada de residus urbans pel que fa a les dades de fa un any doncs també s’ha estabilitzat, per tant són indicadors avançats de que hi ha una certa recuperació de l’economia. I l’arribada de El Corte Inglés serà també un fet determinant, es crearan fins a 1.100 llocs de treball directes i indirectes. Espero que el 2010 sigui l’any del “despegue”.\nQue així sigui. Moltes gràcies senyor Alcalde.\nPitu Tarrasa - 11/12/2009 - 15:07h\nLa tàctica (i l'estratègia) dels socialistes es "sempre pilotes fora". Pero així com la estació de les Vinyes es imputable al PP, l'estació de l'aeroport es cosa del PSOE i només del PSOE.\nSr. Ballesteros, vostés PSOE-PSC, estàn a Fomento des de l'any 2002. No em digui que no van tenir temps de rectificar aquest segon i monumental nyap !!!\nDefensar? Defensar i mossegar si cal\nAixò, això, no hi ha cap plataforma/es a Tarragona que vulgui/n fer una consulta sobre la nostra independència de Barcelunya?


El pivot català, que ha anotat 12 dels seus 23 punts en l'últim període, ha completat el millor partit de la sèrie amb 7 rebots i 4 assistències en 38 min i 49 s de joc\nÀLEX GOZALBO Barcelona 10/05/2012 09:00\n260x366 Marc Gasol, durant el cinquè partit / Mike Brown / Efe Marc Gasol, durant el cinquè partit / Mike Brown / Efe\nLa millor versió de Marc Gasol ha conduït els Memphis Grizzlies a la victòria contra els Clippers ( 92-80), que hauran d'esperar per confirmar la seva classificació a les semifinals de la Conferència Oest. El pivot català, que ha anotat 12 dels seus 23 punts en l'últim període, ha completat el millor partit de la sèrie amb 7 rebots i 4 assistències en 38 min i 49 s de joc.\nMarc Gasol, que entre el tercer i el quart partit havia disposat de 9 tirs, ha pogut llançar 14 vegades a cistella. El pivot ha tingut la col·laboració de Zach Randolph, que ha sumat 19 punts i 10 rebots.\nEls Grizzlies han començat a construir el triomf en un primer quart sensacional en què han anotat 36 punts amb un percentatge d'encert del 71,4%. A més, la tàctica defensiva de Lionel Hollins ha funcionat i els Clippers no han sabut generar joc a través de Chris Paul.\nEl sisè partit de la sèrie es jugarà a l'Staples Center de Los Angeles aquest divendres.\nMiami Heat, 106 – New York Knicks, 94 (4-1)\nMemphis Grizzlies, 92 – Los Angeles Clippers, 80 (2-3)\nEls Lakers, a una derrota de l'eliminació


Elsa Artadi insisteix que Puigdemont és l'únic candidat de JxCat i del Parlament\nRedacció Catalunyapress | diumenge, 11 de febrer de 2018\nEls Comuns exigeixen a ERC i la CUP que siguin valents i que proposin un altre candidat\nElsa Artadi és la portaveu de JxCat al Parlament\nLa portaveu d'JxCat al Parlament, Elsa Artadi, ha rebutjat aquest diumenge la possibilitat que el candidat de la seva formació, Carles Puigdemont, pugui ser nomenat com a "president simbòlic".\n"No considerem en cap cas que el president Puigdemont hagi de ser un president simbòlic", ha assegurat en una entrevista del diari Ara recollida per Europa Press.\nArtadi ha reiterat que Puigdemont és l'únic candidat de JxCat i del Parlament, i ha recordat que té el suport de la majoria absoluta dels diputats, de manera que no entén "que s'estigui parlant de plans B o d'alternatives".\nTambé ha rebutjat que ella pugui ser investida presidenta, després que en els últims dies hi hagi transcendit que Artadi podia ser la candidata alternativa de JxCat per la Presidència.\nHa explicat que JxCat ha presentat una proposició per modificar la llei de presidència per "posar per escrit i de manera explícita el que ni el reglament ni la llei prohibeixin", malgrat que afirma que Puigdemont ja es podia investir a distància sense necessitat de modificar aquesta llei.\n"Ens han dit que amb la normativa actual no podem fer el que volem. Doncs nosaltres canviarem la normativa", ha sostingut, en referència a la possibilitat que el Tribunal Constitucional (TC) pugui impugnar aquesta reforma.\nAixí mateix, ha alertat que, si el TC dictaminés que no es pot fer aquesta modificació, "seria una vulneració més" perquè, segons la seva opinió, estaria dient al Parlament que no pot legislar.\nNO HI HA CONFLICTE AMB ERC NI LA CUP, SINÓ AMB L'ESTAT\nArtadi ha assegurat que "han fructificat algunes coses" en les negociacions i que el conflicte no el tenen amb ERC ni la CUP, sinó amb l'Estat.\nA més, ha destacat que ningú vol noves eleccions, però que "és evident que no es pot descartar res". "No tindria sentit i tampoc estem tan allunyats per acabar en unes eleccions", ha sentenciat.\nEL PDECAT TAMPOC VOL UN CANDIDAT ALTERNATIU\nTampoc el PDeCAT desitja que es nom a un candidat alternatiu. En els últims dies, ha transcendit que des JxCat s'han estudiat alguns noms davant la previsió que Puigdemont faci un pas enrere sense haver-ho consultat amb el partit.\nConcretament, la llista inclou sis possibles substituts. Elsa Artadi, per exemple, va abandonar la formació de la qual era membre de la direcció poques setmanes abans de presentar-se la llista d'JXCat per poder formar part com a independent. Des del PDeCAT l'acusen ara de tenir informació privilegiada i utilitzar-la per als seus interessos i critiquen a més la seva desmesurada ambició.\nTampoc veuen viable la possible investidura de l'alcalde de Valls, Albert Batet. I des de la direcció de l'PDeCAT assenyalen que "algú que va perdre dins el Consell Nacional del partit la votació sobre incompatibilitats entre càrrecs institucionals i orgànics, creuen que tindria suport per ser president de la Generalitat?".\nDes del PDeCAT també recorden als promotors d'JxCat que hi ha fins a "13 diputats afiliats i sota la disciplina del PDeCAT". Diuen que "no ha de sonar a amenaça", però que en cas d'un pas enrere de Puigdemont ha de consensuar el substitut perquè, en cas contrari, "podria tenir conseqüències".\nDels 13 diputats del PDeCAT en JxCat, tres estan investigats pel Tribunal Suprem amb mesures cautelars com la retirada del passaport, fet que els impossibilita viatjar a Brusselles per participar en les reunions i negociacions amb Puigdemont. Jordi Turull, Josep Rull i Lluís Guinó no poden sortir d'Espanya, per la qual cosa les seves funcions quedarien limitades en cas que algun d'ells fos triat president.\nLa resta, a excepció de tres alcaldes, Marta Madrenas, Albert Batet i Marc Solsona, són regidors o afiliats amb poc pes dins el partit. Madrenas, que va substituir a Puigdemont al capdavant de l'Ajuntament de Girona fa just dos anys, es dóna pràcticament per descartada ja Batet li descarten en el PDeCAT.\nL'únic que comptaria amb el suport del seu partit i d'una majoria de JXCat seria Marc Solsona, un home moderat i negociador que va ocupar un escó al Congrés dels Diputats entre 2011 i 2015.\nCOMÍN DEFENSA TENIR UN GOVERN A CATALUNYA I UN ALTRE A BRUSSEL•LES\nPer la seva banda, el diputat d'ERC al Parlament Toni Comín ha defensat la possibilitat que es formi un doble Govern, un a Catalunya i un altre a Brussel•les (Bèlgica).\nEn una entrevista de TV3 recollida per Europa Press, ha assenyalat que l'objectiu és acabar amb el 155 i avançar cap a la independència, per la qual cosa considera que "si els objectius són aquests, la solució només pot ser comptar amb els dos instruments".\n"El Govern a l'interior ens permetrà aixecar el 155, però també siguem realistes. És un Govern que podrà fer polítiques autonòmiques, que estarà vigilat", ha advertit, i ha sostingut que un Govern a Brussel•les és l'únic que pot avançar cap a la República.


Globus Aldea Del Mar Torrevieja Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nApartament - Planta Baixa - Instal·lacions recreatives\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Torrevieja, no busqui més enllà de Globus Aldea Del Mar. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Globus Aldea Del Mar, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Globus Aldea Del Mar la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Torrevieja.


L'atac a Síria, pendent de proves\nDAMASC, REPRESÀLIA INTERNACIONAL\nWashington assegura que té evidències per justificar la intervenció\nCARME RIERA SANFELIU Barcelona. 29/08/2013 00:00\nMentre Washington sembla disposat a atacar Síria sense el vistiplau de l'ONU, Londres insisteix a intentar primer rebre l'autorització del Consell de Seguretat. La proposta britànica va topar ahir amb la previsible negativa de Rússia, que va titllar de "prematura" una intervenció contra el règim sense tenir proves que el govern de Baixar al-Assad és el responsable de l'atac químic que la setmana passada va deixar un miler de morts en un suburbi de Damasc.\nLa reunió dels cinc membres permanents i amb dret a veto del Consell va acabar ahir sense acord ni votació. Londres i Washington havien suggerit que un atac contra objectius militars del règim sirià podria ser imminent, però després de la reunió el ministre de Defensa britànic, William Hague, va rebaixar aquestes expectatives. Des de Londres, l'oposició laborista havia alertat que, si el govern no dóna prou temps a l'ONU per trobar proves de l'atac, no votarà a favor d'una intervenció en la sessió d'avui al Parlament britànic: "Hi haurà debats durant els dies vinents perquè hem d'intentar aprovar una resolució" al Consell de Seguretat de l'ONU. Tot i que la voluntat britànica de rebre la llum verda dels cinc membres permanents podria fer perillar el calendari de Washington, Hague ho té clar: "Si no hi ha un acord, seguim tenint una responsabilitat, nosaltres i la resta de nacions".\nQue la proposta de Londres cauria en punt mort es donava per fet. Rússia, principal subministradora d'armes del règim sirià, ha vetat tots els intents del Consell de condemnar i sancionar el govern d'Al-Assad i, de fet, fonts del Kremlin ja havien avançat que bloquejarien la iniciativa britànica. "Seria prematur discutir cap possible reacció del Consell de Seguretat sense tenir l'informe dels investigadors de l'ONU", va dir ahir el viceministre d'Exteriors rus, Vladímir Titov, a l'agència Interfax.\nDonant per fet el veto rus, diplomàtics occidentals van dir ahir a Reuters que la proposta britànica forma part d'una estratègia per isolar Moscou i reunir una coalició de països al voltant de Washington decidits a atacar Damasc. "Esclar que hi haurà veto de Rússia, però això forma part de l'objectiu: mostrar que ho hem intentat tot i que els russos no ens han deixat cap altra opció -va dir una font diplomàtica anònima a l'agència de notícies-. Els americans volen anar de pressa".\nL'ONU vol més temps\nLes presses de Washington, però, xoquen amb el protocol de l'ONU. El seu secretari general, Ban Ki-moon, va demanar ahir que es donés quatre dies més al grup de cascos blaus que busquen rastres d'agents químics a la zona de la matança per obtenir proves de l'atac. Un oficial de l'ONU va dir ahir a Reuters que els xocs amb els governs occidentals són constants perquè no es mostren disposats a esperar l'informe dels inspectors.\nWashington assegura que té proves de la implicació del règim en l'atac i que les farà públiques aviat. Precisament ahir mitjans nord-americans i alemanys van filtrar que els serveis d'intel·ligència israelians van interceptar una conversa telefònica entre dos alts càrrecs sirians sobre l'atac. El Mossad hauria explicat als seus homòlegs nord-americans com un oficial del ministeri de Defensa va trucar al líder de la unitat d'armes químiques per preguntar-li per què s'havia utilitzat un agent nerviós per matar més de mil persones.\nAmb tot, el govern d'Al-Assad segueix enrocat en la negació. Ahir l'ambaixador del règim a l'ONU va acabar capgirant les acusacions. Baixar Jaafari va demanar una investigació internacional sobre tres suposats atacs químics de l'oposició. Va titllar-los d'"obscenitat moral", la mateixa expressió que el secretari d'Estat dels Estats Units, John Kerry, va utilitzar per qualificar la matança de la setmana passada.\nLa Lliga Àrab se'n renta les mans\nEls Estats Units han actuat en ocasions anteriors sense el permís del Consell de Seguretat però han legitimat les seves intervencions amb el suport de l'OTAN o de la Lliga Àrab, com en el cas de Líbia el 2011. Aquest cop, però, l'organització panarabista no sembla disposada a aprovar públicament una intervenció militar. Ahir l'organització va avançar que la setmana vinent presentarà un comunicat per condemnar el règim d'Al-Assad, però que no donarà suport a cap represàlia.\nDamasc, però, veu un atac imminent. O això deduïen ahir els testimonis que veien com l'exèrcit evacuava els probables objectius d'una ofensiva nord-americana sobre Damasc. L'opositora Coalició Nacional Siriana denunciava ahir que el règim estava concentrant presos polítics i civils precisament en els punts més susceptibles de ser atacats.


CEC - Notícies - El sector immobiliari centra la quarta conferència del cicle de webinars sobre l'impacte de la COVID-19 en l'urbanisme i la gestió dels entorns metropolitans\nEl sector immobiliari centra la quarta conferència del cicle de webinars sobre l'impacte de la COVID-19 en l'urbanisme i la gestió dels entorns metropolitans\nEls canvis en els patrons de comportament de la demanda i volums d'oferta en el sector immobiliari, els ritmes d'activitat previstos per als propers anys i els factors que poden agilitzar una recuperació de l'activitat promotora van ser algunes de les qüestions tractades el 29 d'octubre en la quarta conferència online del cicle de webinars al voltant de l'impacte del COVID-19 en l'urbanisme i la gestió dels entorns metropolitans de la Comissió d'Economia Territorial i Urbana del Col·legi d'Economistes de Catalunya (CEC).\nLa sessió va comptar amb les intervencions de representants d'operadors immobiliaris en el sector residencial amb la consellera delegada del Grup Immobiliari Vertix Elena Massot, en el sector de les oficines amb la presidenta i CEO de Savills Aguirre Newman a Barcelona Anna Gener i en el sector de la logística amb el director general de ClapeGroup Santi Clapé moderats pel membre de la Comissió d'Economia Territorial i Urbana del Col·legi d'Economistes de Catalunya Agustí Jover.\nEn relació a l'impacte de la pandèmia de la COVID-19, Elena Massot va apuntar que "quan superem la crisi sanitària recuperarem la normalitat, a no ser que aquesta situació s'allargui molt i deteriori en conseqüència l'economia i el sector immobiliari". Massot va afegir que "el producte immobiliari és molt sensible a la confiança del consumidor i no la recuperarem fins que superem la pandèmia". Per la seva banda, Anna Gener va comentar com "la COVID-19 ens ha fet constatar que el teletreball té molts punts postius però que també en alguns casos suposa una pèrdua rellevant en productivitat i vinculació a la organización". En aquest sentit va apuntar que "ara el problema és que les empreses no tenen clar quants metres quadrats necessiten i hi ha massa elements d'incertesa". Finalment, Santi Clapé va explicar que "l'impacte de la COVID-19 sobre el mercat logístic ha tingut un impacte molt diferent en funció del sector i actualment la demanda del farmacèutic i l'ecommerce estan creixent amb molta força".\nEls tres ponents van coincidir a més a denunciar "la falta de sòl disponible a Barcelona i la seva àrea metropolitana".\nEl membre de la junta de Govern del Col·legi d'Economistes de Catalunya Miquel Morell va donar la benvinguda i va presentar la conferència, mentre que el membre de la Comissió de Joves Economistes del Col·legi d'Economistes de Catalunya Àlex Segarra va moderar les preguntes dels espectadors.\nEl cicle de conferències al voltant de l'impacte de la COVID-19 en l'urbanisme i en la gestió dels entorns metropolitans ha celebrat fins ara tres altres sessions: "Salut i ciutat" i "Ciutat i transport de mercaderies" i "Sector aeroportuari i fluxos turístics".


AMPA Frederic Mistral: Curs Emocions en família\nUs presentem el curs que hem organitzat juntament amb l'associació ESBE. Es tracta del curs "Emocions en família" i està dividit en 5 sessions d'una hora i mitja de durada. Aquest curs l'han realitzat a diverses escoles del barri (Prat de la Manta, Paco Candel) i la resposta de les famílies ha estat molt bona. Esperem que també sigui un èxit a la nostra escola.\nEn el document adjunt teniu les dates i horaris. El preu del curs és de 25€. Si esteu interessats envieu un correu abans del 1 de novembre. Hi haurà un servei de monitoratge gratuït per als participants, si ho necessiteu indiqueu-nos en el correu el nom complert dels vostres fills o filles.\nLes places són limitades(20 persones) i es necessita un mínim de 10 persones.


La cúpula dels Bombers de la Generalitat, imputada per presumpta corrupció - Teleponent\nInici Societat La cúpula dels Bombers de la Generalitat, imputada per presumpta corrupció\nEls Mossos troben factures duplicades i indicis de comissions d'un 2% en els contractes de manteniment dels camions\nEl jutjat d’instrucció número 14 de Barcelona ha imputat set alts càrrecs dels Bombers de la Generalitat per un cas de suposada corrupció en els contractes de manteniment dels camions.\nEn una investigació, els Mossos d’Esquadra han trobat nombroses factures duplicades o triplicades i indicis de comissions de fins a un 2%, segons ha destapat aquest diumenge el diari ‘La Vanguardia’.\nEntre els investigats hi ha l’actual director general dels Bombers, Joan Delort, i el seu antecessor en el càrrec, Manel Pardo, que estan citats a declarar el proper divendres davant la jutgessa. En un comunicat, el Departament d’Interior ha mostrat la voluntat d’aportar tota la documentació requerida i nega que cap funcionari s’hagi “beneficiat econòmicament”.\nEl cas de presumpta corrupció es va destapar l’abril del 2021 quan el cap del servei tècnic dels Bombers va informar que el contracte amb l’empresa Grupo Iturri per al manteniment de la flota de camions ja no disposava de saldo.\nDe fet, el 2020 es va tancar amb un deute d’1,7 MEUR que es va voler corregir amb factures al gener, febrer i març del 2021. Això va fer saltar les alarmes i es va forçar una reunió urgent entre el llavors cap dels Bombers, Manel Pardo, i una lletrada d’Interior.\nSegons el rotatiu barceloní, Pardo va assegurar que el contracte estava “històricament mal dimensionat” i va ensenyar un document amb les factures, on hi va anotar una xifra d’un +2% tot al·legant “no ens podem queixar, ja que abans la xifra a pagar era més gran”.\nLa funcionària va considerar els fets de gravetat, va aprofitar un descuit de Pardo per aconseguir el document i va elevar la situació al seu superior, Francesc Claverol. El cas va arribar al llavors conseller d’Interior, Miquel Sàmper, i es va iniciar una investigació interna.\nNomés amb una primera anàlisi, els lletrats ja van descobrir nombroses irregularitats: factures de revisions fetes diverses vegades al mateix vehicle, reparacions a vehicles amb matrícules que no es corresponien i factures sense conceptes.\nL’informe va arribar finalment a la Fiscalia i el jutjat d’instrucció número 14 –amb la magistrada suplent Miriam de Rosa al capdavant- va iniciar una investigació secreta amb diverses intervencions telefòniques i atestats de Mossos.\nPer la seva banda, el Departament d’Interior ha fet públic un comunicat on ha volgut expressar la seva voluntat d’aportar tota la documentació requerida per esclarir els fets.\n“Pel que sabem fins ara no hi ha cap indici que algun funcionari s’hagi beneficiat econòmicament ni que hagi maniobrat per afavorir l’empresa Iturri”, ha volgut deixar clar Interior.\nNo obstant això, el departament liderat per Joan Ignasi Elena ha reconegut que treballa per “revertir la situació” amb una sèrie de mesures que passen per una millora en la gestió dels circuits de control de l’execució del contracte, una proposta de licitació que millori la concurrència d’altres empreses i una dotació econòmica suficient “en relació a les necessitats reals del servei”.\nDe fet, Interior ha precisat que el plec de clàusules del nou contracte de manteniment dels camions per a l’any 2022 compta amb una dotació de 4,8 MEUR, un 46% més que la dotació de 2021, i s’ha atorgat una part d’aquest contracte a una empresa diferent a Iturri S.A., per primera vegada en els darrers 20 anys.\n“Amb aquestes actuacions, està previst restaurar la normalitat del servei de manteniment en el primer trimestre del 2022, amb una dotació pressupostària suficient per no tornar a caure en insuficiència de crèdit”, ha conclòs la conselleria d’Interior. ACN\nArticle anteriorFira de Lleida fa un primer pas per desencallar la construcció d’un nou pavelló firal\nArticle següentLleida, preparada per al present i per al futur


Octubre | 2011 | Qüestió de principis\nArxiu mensual: Octubre \_30\_UTC 2011\n29 Octubre 2011 mevm\tDeixa un comentari\nMireu aquest anunci publicat en un diari.\nNo sé a vosaltres, però a mi em fa mal veure tantes errades (d’ortografia i d’escriptura). Mai no he hagut de publicar cap anunci, però crec que si ho fes em miraria una i una altra vegada com ho he escrit.\nEstic segura que en castellà -i ja és trist pensar-ho- s’hi mirarien més.\nDe vegades l’administració funciona!\n27 Octubre 2011 mevm\tDeixa un comentari\nFins ara no confiava gens ni mica en la velocitat dels tràmits administratius. Però ara ja hi tinc una mica més de fe.\nDijous de la setmana passada vaig anar a una oficina d’atenció al ciutadà de l’Ajuntament de Palma per sol·licitar una aula d’algun centre cultural per poder fer-hi assajos amb un grup de teatre. Vaig omplir un paper i la funcionària em va dir que m’hauria de carregar de paciència fins tenir resposta.\nDoncs dilluns (2 dies hàbils després!!) em van cridar per oferir-me’n una. Dit i fet. Pim-pam. Avui mateix l’estrenarem.\nOn és el meu paquet de DHL?\nAvui és 27 d’octubre. Fa 5 mesos i 5 dies que espero un paquet enviat des de Londres amb la companyia DHL. L’empresa que tanta publicitat fa sobre la seva eficàcia.\nQuan feia uns 20 dies que s’havia fet l’enviament, vaig entrar al seu web, on fan un seguiment exhaustiu de cada enviament. I la sorpresa va ser veure que el paquet (que havia d’arribar a Mallorca) es trobava a Algèria. Em vaig posar en contacte amb la companyia i van dir que ho arreglarien de seguida.\nUn mes i mig després… res de res. Qui m’ho havia enviat es va posar en contacte amb la seu de la companyia a Londres, on li van dir que em trucaria la delegació espanyola. Efectivament, uns dies després em van trucar des d’Espanya per “confirmar” que no m’havia arribat el paquet. Veient que tot seguia igual, se’n van desentendre i els espanyols van dir que se n’havien de responsabilitzar a la seu anglesa. Hem fet 3 reclamacions allà i ningú no ens dóna cap resposta.\nHe donat el paquet per perdut (sort que no era res de valor sentimental… però sí econòmic!). DHL no ens ha compensat ni per la pèrdua de l’enviament ni per la pèrdua de temps.


ÀUDIOS La incredulitat dels Mossos durant l'1-O: «La policia està carregant, hi ha menors, nens petits» | NacióDigital\nSumari de l'1-O: exclusiva\nEls agents de la policia catalana es van sorprendre per les violentes càrregues als col·legis electorals malgrat la presència d'infants i gent gran\nper Aida Morales, 28 de setembre de 2018 a les 13:30 |\nLa policia espanyola a l'IES Joan Fuster de Barcelona | Youtube\n"El Cos Nacional de la Policia (CNP) està carregant contra la gent; informar que estan carregant contra tothom, contra tothom, nens... Vagi activant alguna ambulància perquè hi ha gent ferida". Així van viure els agents dels Mossos d'Esquadra algunes de les càrregues policials que hi va haver en diverses escoles i col·legis electorals durant el referèndum de l'1 d'octubre. Els agents van mostrar incredulitat per la contundència de l'actuació de la policia espanyola que, sense miraments, va executar violentes càrregues per impedir la votació i retirar les urnes, encara que entre la ciutadania hi hagués persones grans i menors d'edat.\nUna de les més contundents van ser a l'IES Joan Fuster i l'escola Àgora de Barcelona, on els agents dels Mossos d'Esquadra van quedar absolutament alarmats per la gestió de les càrregues. En diversos àudios compresos en el sumari de l'1-O, al qual ha tingut accés NacióDigital, es pot escoltar com la policia catalana va ser principalment qui va gestionar l'atenció a les víctimes i va mobilitzar les ambulàncies. "Hi ha un noi amb sang a la boca que ha rebut un cop per part de la policia nacional", destacava un agent, que precisava: "Van arribant infinitat de furgonetes de la unitat de policia".\nDurant diversos minuts, els agents desplegats en aquestes dues escoles van avisar amb insistència i incredulitat sobre la gran quantitat de menors. "El CNP estava carregant, aquí a la porta hi ha molta afluència de gent, menors, molts nens petits, aquí", destacava una mossa. Mentre que altres alertaven de la necessitat "d'assistència" mèdica arran de les càrregues: "Aviam si pot avisar l'Hospital del Mar per dir-los que suposo que hi anirà força gent (...) tenim entre 10 i 15 ferits, que en tinguem coneixement".\nDe fet, alguns agents van decidir demanar ambulàncies abans de les càrregues policials, veient quina era l'actitud i el desplegament de les forces d'ordre espanyoles: "Ve una columna d'antidisturbis del CNP pel carrer i venen al col·legi Estel. Se prepara una. Sara, ja pots anar enviant una ambulància cap aquí".\nLa sorpresa per l'actuació policial i l'enorme volum de gent els va impedir en alguns casos arribar fins al lloc de les càrregues. "Surten veïns del punt d'informació, que hi ha menors a dintre i que els de la nacional estan tirant la porta", asseguren. I prossegueixen: "Diverses persones demanen recollir els seus fills que estan a dins de l'escola. El Cos Nacional de Policia està a la porta i no deixa entrar ningú i estan tirant la porta amb un mall".\nA part dels menors, els Mossos d'Esquadra també van informar en diversos moments de persones grans que van resultar ferides per les càrregues, com és el cas d'un home de 80 anys que manifestava sentir "molt dolor" o d'una dona d'uns 65 anys que havia quedat inconscient.\nTot un seguit d'actuacions, es queixaven al centre de control, sobre les quals tenien poc marge de maniobra. En un nou àudio els agents asseguraven que era la mateixa policia nacional qui no els deixava passar. "No ens deixen accedir al col·legi", denunciaven.\nVÍDEO Els missatges que els manifestants del 20-S van deixar als cotxes de la Guàrdia Civil\nTambé et pot interessar, Política, càrregues policials, votació, referèndum, Mossos d'Esquadra, judici 1-O, 1-O, sumari de l'1-O, sumari, Sumari de l'1-O\nPer NDGNNT el 29 de setembre de 2018 a les 09:04\nque muchos manifestantes utilizaran a sus niños en la manifestación (¡en otras los utilizaron para cortar carreteras!). El 1-O observé en las imágenes televisivas como un guardia civil socorría a un niño que el manifestaban llevaba muy mal en sus hombres, caído espalda hacia atrás, etc. Los mossos, cuando se trata de pone orden en manifestaciones, no reparten golosinas precisamente. Las fuerzas del orden, mossos incluidos, estan para cumplir ordenes.\nPer Malmö el 28 de setembre de 2018 a les 20:00\nDe ben segur, la policía es va passar de rosca. Però no sé a què ve tanta "incredulitat", quan els propis Mossos d'Esquadra s'han afartat de donar llenya en moltes ocasions. Quan es produeixen accions no autoritzades pels jutjats, com poden ser des de manifestacions en la via pública fins a ocupacions d'espais públics o privats, les forces de seguretat tenen l'obligació d'actuar. L'Estat té el monopoli de la violència, i si no no seria posible la pau civil. Quan les pròpies forces de seguretat s'excedeixen, se les denuncia i es va als tribunals. Però el que suscita més incredulitat de tot plegat és que hi hagi tantes (pseudo)sorpresas davant d'una actuació policial que, per més que fos excessiva, en cap cas no ho ha estat gaire més que desenes d'altres actuacions policials a casa nostra i arreu del món.\nPer Toni Segarra el 28 de setembre de 2018 a les 16:01\nCal ser molt cruel, sigui qui sigui -policies, militars, homes armats-, que amb la presència de nens, gent gran, etc. Que es dediquin a reprimir violentament d'una manera cega, brutal. No hi ha excusa. Si un no vol la violència -que sempre és contra les persones-. Ha de renunciar a agredir, a pegar cops, empentes, llançar per terra, les escales, encara que li costi la feina, el càrrec.\nPer Anònim el 28 de setembre de 2018 a les 14:11\nA mí q no em contin cuentos xinesos . El mossos estan asaltats per FASCISpaÑa. Que hagi bantants mossos que no siguin tan corruptes com els altres cosos com PN i GC , val, però això no significa q estiguin nets ni molt menys. Tenen molts episodis de violència i proves que estan al servici de l'establishment oligarqui corrupte i mafiós.


Deu preguntes inèdites a J.V. Foix\nEl llibre ‘Amb mots de ben copsar’ recull quinze entrevistes fetes al poeta entre el 1973 i el 1987\n01. El poeta, l’any 1958: el seu últim llibre havia sigut Diari 1918. 02. Foix, amb 27 anys. 03. Imatge del recital que Jaume Vallcorba va promoure el 1985. FUNDACIÓ J.V. FOIX / ROBERT RAMOS\nBarcelonaNascut a Sarrià el 1893 -quan era una vila independent de Barcelona- i mort a la capital catalana el 1987, Josep Vicenç Foix va fixar la seva obra en volums de proses poètiques com Gertrudis (1927) i poemaris com Sol, i de dol (1936). Des del 2001, la Fundació J.V. Foix dóna a conèixer pràcticament cada any un llibre-disc amb poemes, proses poètiques, assajos i cartes d’un dels grans exponents de la literatura catalana del segle XX. La col·lecció de la fundació té, a més de l’interès estrictament literari, els discos amb gravacions de recitals i intervencions públiques de l’autor. Amb mots de ben copsar, dotzè volum de la sèrie, reuneix les transcripcions i l’àudio de les entrevistes que el poeta va concedir entre el 1973 i el 1986. El recull permet fer una nova entrevista, inèdita, a l’autor.\n¿Com havia de ser la Catalunya ideal dels anys 20?\nEl 1973, coincidint amb el 80è aniversari, Foix repassava la seva trajectòria a Serra d’Or amb Albert Manent. Un dels temes que van tractar era l’intent de construir una avantguarda catalana a la dècada dels 20. «Exigíem una literatura nacional, enfront de la imitació d’escoles i d’estils estrangers -explicava el poeta-. I ens plantejàvem el problema de no extremar els assaigs d’avantguarda perquè temíem que la Idea Catalana no acabés de cristal·litzar. Intuíem el perill de descompondre l’idioma abans d’haver-lo compost i temíem l’esfondrada d’una tradició cultural ja represa».\nAmistat amb Carles Riba\n¿És un home que us va fer realment companyia al llarg de la vida?\nEl 1984, Foix va visitar l’Escola de Mestres d’Osona i va ser entrevistat pel poeta Segimon Serrallonga. Durant la conversa van comentar l’influx de Carles Riba: «Jo el vaig tenir com un gran company. I el visitava molts diumenges, com feia altra gent. Ja sabeu que... -s’ha dit- que els diumenges es reunien al costat de Riba la gent de més vivor intel·lectual. I es callava. Vull dir que parlar el mestre, parlar en Riba, era romandre tots en un silenci absolut».\n¿Quin és el vostre programa de vida, senyor Foix?\nOleguer Sarsanedas i Cristina Ferrer van dedicar una llarga entrevista a Foix a Catalunya Ràdio poc abans del Sant Jordi del 1985, al programa Ciutadans de Catalunya. Li van demanar que expliqués el seu lema vital, «viure l’instant i captar les deixes del somni». I va dir: «El món és una suma d’instants i l’home ha de viure l’instant que viu amb tota la seva integritat fins a arribar a la totalitat. I totes les deixes, tot allò que no entra en el fons d’aquesta realitat, és la poesia, perquè això que en dic les deixes vol dir la poesia...»\nAixecar la cultura del país\n¿Com valoreu la situació actual del fet nacional català?\nAl programa Dia a dia de RNE Catalunya, Joan Ramon Mainat també va acudir a Foix i li va demanar que valorés la situació del moment del catalanisme -era l’any 1985-, tenint en compte que ell definia el seu nacionalisme com a ètic, és a dir, desvinculat de les implicacions polítiques. «Catalunya no és un fet folklòric [...] és un fet cultural, i només aixecant la cultura del país, Catalunya podrà... hi haurà un moment en què podrà compartir amb altres pobles del món aquella solidaritat que tots pugnem i per la qual tots treballem».\n«‘¿Usted cree en Dios?’», li va demanar Luis del Olmo\n« Yo creo en el eterno poderoso. Había una definición de Dios cuando yo era pequeño que decía que era un espíritu grande, infinito, inmenso y eterno. Y aún creo lo mismo: existe algo que representa la eternidad, hay un Creador Infinito ». Aquestes van ser les paraules que va dir el poeta el dia de Reis del 1986 a Luis del Olmo a la Cope.\nLes dues cares de Salvador Dalí\n¿Quina relació vau mantenir amb el pintor?\nFoix va ser amic de Dalí des que una vegada el va visitar per ensenyar-li uns dibuixos. El 1986 Àngel Casas el va entrevistar per a TV3. Van dedicar uns minuts a parlar de les dues cares de Dalí, una de «dialèctica correctíssima», l’íntima, i una altra de més espectacular, la de la disfressa mediàtica.\nEl càstig d’escriure\n¿Quines implicacions té escollir un pseudònim?\nJ.V. Foix era la màscara creativa rere la qual s’amagava Josep Vicenç Foix i Mas. Un dia una noia el va identificar en un ball, recordava en una entrevista amb Marta Pessarrodona el 1986. «Mare de Déu -deia que va exclamar ella-: és llàstima, un jove com vós dedicat a aquestes tasques!»\nLa frugalitat alimentària\n¿No preneu mai un esmorzar d’aquests així forts?\nUn dels últims entrevistadors de Foix va ser Joan Barril. Li va dedicar el programa Cafè exprés a finals d’octubre del 1986. Quan, després de saber que per esmorzar «només» prenia un cafè llet amb una torrada sucada en mantega i un croissant, va preguntar-li si mai no feia un esmorzar més contundent: «No, normalment no. Això no vol dir que més tard, allà les onze quarts de dotze prengui alguna cosa que em nodreixi tal com jo penso per arribar a l’hora de dinar».\nLa realitat i el somni\n¿Quina característica és pròpia dels catalans?\nJordi Rodó i Rodà va demanar a Foix per al diari Regió 7 que comentés el popular vers “És quan dormo que hi veig clar”. “La realitat ja és un somni”, va contestar. I va afegir: “El català ja té per principi i per norma, i gairebé ho té d’instint, tocar de peus a terra”.\n¿Us interesseu encara pel que escriuen les noves veus?\nDeu dies abans de morir, el poeta va parlar amb Xavier Domingo per a El mínim esforç de Catalunya Ràdio. Li va preguntar si seguia l’estat de les lletres catalanes i el que escrivien els joves. Ell va parlar del perill de les distraccions, com ara «l’esport» i els derivats del « dancing », que els allunyaven de les «activitats espirituals». L’única queixa que va manifestar va ser que faltaven novel·listes i dramaturgs. Diria el mateix, ara?


Més de 120 persones participen de la ruta de “Els Brolladors d’Aigües Vives” – RiberaTV\nMés de 120 persones participen de la ruta de “Els Brolladors d’Aigües Vives”\nCarcaixent, 26 d’ Octubre 2015.La ruta tenia un recorregut de 6 quilòmetres al llarg del qual es van anar mostrant els brolladors naturals del terme de Carcaixent\nAhir diumenge, més de 120 persones van participar en la ruta guiada “Els brolladors de la Vall d’Aigües Vives” organitzada pel departament de Turisme de l’Ajuntament de Carcaixent en col•laboració amb les àrees de Medi Ambient i Agricultura. La ruta, amb punt d’eixida i arribada en la Font de la Falzia, tenia un recorregut de 6 quilòmetres al llarg dels quals se’ls va anar mostrant als assistents els brolladors naturals del terme de Carcaixent. A més, també es va visitar el Monestir d’Aigües Vives on se’ls va fer una xicoteta explicació de la història i arquitectura del Monestir el qual compta amb un aljub i un aqüeducte, elements fonamentals per al emmagatzemament i transport de l’aigua. Posteriorment la ruta va arribar a la Cova de la Font del Monestir on naix el brollador que alimenta la font que ompli la bassa del Monestir, la més gran del terme. A meitat recorregut es va fer una parada per gaudir de l’esmorzar, inclòs en el preu de la visita.\nPaula Lozano, regidora responsable de les àrees organitzadores de la ruta, s’ha mostrat molt satisfeta de l’acollida que estan tenint estes visites guiades entre la població. “A la ruta d’octubre vam tenir que limitar els assistents al nombre de places de l’autobús, però en la d’este mes hem superat totes les expectatives i estem molt contents de que la gent demostre eixe interès pel seu patrimoni natural i cultural”. També ha volgut remarcar que en les últimes rutes s’ha diversificat l’espectre d’edat dels assistents “hem observat que hi ha una major demanda entre el públic jove i familiar, el que evidencia que hi han ganes d’una oferta d’oci alternativa per la qual el nou govern municipal continuarà apostant en els pròxims mesos”.\nLa regidora de turisme, Paula Lozano, ha avançat que ja hi ha altra ruta programada per al proper 15 de novembre al Cementeri Municipal. La visita, tot i que se centrarà en l’explicació dels panteons de la zona central, és una continuació de les rutes d’anys precedents sobre la vida i mort de carcaixentins il•lustres. A més a més, donada la proximitat de la festivitat de Tots Sants, s’explicarà el costumari i anècdotes al voltant de la “cultura de la mort”, tant a Carcaixent com a altres llocs de l’Estat Espanyol.\nMés de 120 persones participen de la ruta de “Els Brolladors d’Aigües Vives” added by Ribera Televisió on 26 Octubre, 2015


AMPA J.M.J. MANYANET - Sant Andreu: d’abril 2018\nAMPA J.M.J. MANYANET - Sant Andreu\nAssociació de Mares i Pares d´Alumnes\n30 d’abril 2018\nCLOENDA INTERESCOLAR PATINATGE 2018\nCLOENDA INTERESCOLAR DE PATINATGE 2018\nLa Secció de Patinatge Artístic del JMJ va acollir el passat dia 22 abril a la nostra esocla la darrera diada de les trobades interescolars del curs entre els clubs i escoles següents: A.E.Bon Pastor, A.E.Sant Andreu, Vincit,Viladomat i Manyanet JMJ. A la fotografia veieu una bona representació de les patinadores dels diversos grups de la nostra escola, a la pista de La Rosaleda amb els seus entrenadors/es. Felicitacions a totes !!\nPublicat per RRC a 10:05 Cap comentari:\nXXXI JOCS FLORALS AL JMJ\nJOCS FLORALS 2018 AL JMJ\nEn el marc de la setmana cultural que cada curs organitza l'escola amb multitut d'actes diversos, un eix clau és cada any el certàmen dels Jocs Florals, que enguany ha arribat a la seva 31ena edició i que com sempre ens ha portat el millor de les composicions de prosa i poesia dels nostres alumnes de totes les edats, premiades per cursos.\nL'AMPA de l'escola hi ha participat col.laborant en els llibres i les roses regalades com a premi als guanyadors. Com cada any veureu una selecció de fotos i textes guanyadors a les pàgines de la nostra revista ROSSINYOL a final de curs al juny.\nPublicat per RRC a 17:53 Cap comentari:\nÈXIT DE LA XERRADA AMPA-FEAC 2018\nXERRADA AMPA-FEAC 2018\nUna bona colla de pares i mares habituals del programa FEAC, amb mestres i altres famílies de l'escola en general, eren presents quan el passat dia 18 d'abril l'Eva Juncosa ens va parlar del respete en la seva xerrada "Respectar i fer-se respectar", de la qual en trobareu com és costum un petit extracte de les idees principals a la revista ROSSINYOL a final de curs.\nPublicat per RRC a 11:56 Cap comentari:\nCONFERÈNCIA AMPA-FEAC 2018\nXERRADA AMPA - FEAC 2018\nCom cada any, l'AMPA de l'escola JMJ porta un conferenciant que ens parla d'algun tema relacionat amb l'educació. Enguany tindrem l'Eva Juncosa el dimecres 18 d'abril a les 21.00 hores. L'Eva ens orientarà sobre el tema del RESPECTE, que és el lema d'aquest curs. La ponència és oberta a totes les famílies del centre. No us la perdeu !!\nPer més detalls de la xerrada o del programa FEAC en general, aneu a\nPublicat per RRC a 19:04 Cap comentari:\nTRADUCIR - TRANSLATION\nCarrer Sant Sebastià, 55\nTel 93 346 86 05\nEnvieu un correu-e:\nREVISTA e-ROSSINYOL 2021\nREVISTA e-ROSSINYOL 2020\nREVISTA e-ROSSINYOL 2019\nREVISTA e-ROSSINYOL 2018\nREVISTA e-ROSSINYOL 2017\nREVISTA e-ROSSINYOL 2016\nREVISTA e-ROSSINYOL 2015\nREVISTA e-ROSSINYOL 2014\nAccès web ESCOLA JMJ\nAEiG Pare Bertran (el Cau)\nMANYANET Vilafranca P.\nVoluntariat en Familia\nCongregació Fills Sagrada Familia\nCentre Espiritual a Begues


Cala Macarella i Macarelleta, el cel mai havia estat tan a prop - Viatjar.CAT\n« Regala originalitat, regala un viatge en globus!\nIlles Maldives, turisme de luxe »\nPerò si el que vols és estar encara més tranquil, sense bars ni cotxes, Cala Macarelleta és el teu espai. A 500 metres de la seva germana només s’hi pot arribar caminant. Si passes el camí, una mica complicat, arribaràs a una cala més petiteta i amb menys gent. El seu caràcter aïllat fa que molta gent practiqui el nudisme i és que és un racó ben apartat.\nCom veieu el paradís dins el món terrenal existeix, no deixeu passar l’oportunitat i tant si sou de Menorca, de les Illes, de Catalunya, del País Valencià o de qualsevol altra part del món gaudiu d’aquesta experiència. El cel mai havia estat tan a prop!\nFoto: vibraguel a Flickr\nThemes: cala macarella, cala macarelleta, gent viatjar , pais valencia, platges menorca, Turisme Menorca\nComments of “Cala Macarella i Macarelleta, el cel mai havia estat tan a prop”


El Circ Cultura i patrimoni divendres, 28 d'abril de 2017\nNoves troballes romanes a les excavacions que s'estan duent a terme al solar de l'antiga caserna de la Guàrdia Civil de Tarragona. En aquest cas, dues peces escultòriques en bronze en forma de cap d’èquid, mula molt probablement, que es van descobrir fa un parell de mesos i que malgrat que són petites, d'uns 12-13 cm, són igualment de màxima rellevància.\nAquests elements formaven part d’un llit, concretament d’un lectus tricliniaris, un llit emprat en els fastuosos banquets dels romans. L’estructura portant en fusta d’aquests llits es caracteritzava per un o dos respatllers als extrems en forma de coixí ondulat, denominats fulcra i una armadura rectangular formada per travessers de fusta connectats a una graella de llistons o tires de cuir que sustentaven el matalàs i els coixins.\nAl seu torn, les quatre potes anaven acoblades als quatre travessers del llit. La decoració d’aquests fulcra era acurada i seguia la silueta del respatller amb una estructura de bronze, d’on corresponen aquests caps de cavall, que formarien part d’una peça més gran, que no s’ha conservat.\nEls dos extrems de fulcra estan configurats com dos caps d’èquid, segurament de mula en una actitud dinàmica. Ambdós animals giren bruscament el cap cap a un costat, fet que fa moure els pèls de la crinera. Presenten la boca oberta, els ulls oberts de bat a bat, els narius dilatats i les llargarudes orelles plegades cap enrere. Les mules van agençades amb diversos elements de guarniment: frontalera, muserola i collar. Destaca el collar fet amb una pell de pantera i amb la testa d’aquest felí.\nLes mules també duen uns penjolls de forma triangular fixats a la zona de les temples. Aquests elements, són fets de xapa i van ser fixats a través d’uns encaixos que esvan practicar al cos principal. En aquest sentit, cal remarcar que un dels fulcra disposa d’un forat a la zona del coll realitzat a partir de la successió de tres forats circulars practicats amb un trepant. Molt probablement servia per sostenir un element ornamental que s’ha perdut.\nEntre el s. II a.C i l'I d.C


Graham Swift, La llum del dia | Pere Calonge • Ex-Libris\nAnagrama / Empúries, Barcelona, 2003\nDe Swift s’ha dit que és un dels millors novel·listes britànics contemporanis, i aquesta novel·la ho confirma plenament: una obra que posa en peu una arquitectura narrativa gairebé perfecta com a base per a una història que indaga justament en el contrari, en allò que escapa als dominis de la previsió, a les coordenades de l’anàlisi racional. Perquè l’argument de La llum del dia es pot relacionar vagament –només vagament– amb el gènere negre, però amaga, en realitat, una exploració al comportament humà, a les relacions afectives i a la influència que l’atzar i l’inexplicable tenen en les nostres decisions i en les nostres vides: un detectiu –l’expolicia George Webb, especialitzat ara en casos matrimonials– rep la visita de Sarah, que li encarrega de seguir el seu marit i l’amant, una refugiada croata a qui el matrimoni havia donat allotjament. Dos anys després, George recorda els fets just abans d’entrar de visita a la presó, com fa religiosament cada quinze dies, on Sarah compleix condemna per l’assassinat del marit.\nLa novel·la, doncs, transcorre en un únic dia, el dia en què fa dos anys exactes de l’assassinat, i això permet l’autor un joc entre el present que es viu i el passat recuperat mitjançant el record, entre diferents nivells narratius, amb paral·lelismes i connexions molt productius. El record és el de George, el personatge que l’autor ha triat perquè ens narre la història. I el detectiu ens parla de fets passats que ell ja coneix, però a més ho fa com si nosaltres els coneguérem, deixant així uns buits d’informació que generen diferents línies que només en l’última part de la novel·la arribaran a tocar-se, dotant de sentit complet al conjunt. Perquè Swift ha trencat la història de George i Sarah en mil bocins, per després situar-los, peça a peça, al damunt de la taula, de manera pausada però precisa, perfecta. Un trencaclosques que es va construint en espiral, apropant-se de manera progressiva al cor mateix de la qüestió; que té a veure amb un detectiu, amb la policia i amb les claus d’un crim; però que té sobretot a veure amb l’ànima i amb els sentiments, amb la llum que fa visibles els racons obscurs de la relació entre les persones, els racons ocults d’aquell conjunt heterogeni d’elements que anomenem amor. I les diferents capes d’aquesta realitat només podrem copsar-les si ens deixem emportar per la cadència narrativa de l’autor, amb la paciència de George, amb la capacitat d’espera que demostra. Encara que, al remat, mai no es pose l’última peça, i Swift la deixe oculta perquè siga el lector qui la pense.\n“Com ho fem per triar?”, es pregunta George diverses vegades al llarg de la narració. I és que l’atzar és el veritable motor dels fets més importants de la nostra vida, les trobades casuals que esdevenen imprescindibles, fundadores. L’atzar i el destí són la mateixa cosa? Quina part de cada hi ha en les nostres vides, en el nostre comportament?, Com ho fem per triar?, Però triem, realment? Aquest és, sense dubte, un dels temes centrals de La llum del dia, una pregunta sense resposta sobre la nostra capacitat real de decisió i de previsió. L’atzar, o també el descobriment d’una part nostra que havia restat oculta fins el moment, que han hagut de passar potser molts anys perquè es fes visible, i que pot ser positiva –com George provant de refer la seua vida, descobrint que és un gran cuiner, reconstruint la relació amb la filla de trenta anys, esperant amb una paciència infinita l’eixida de Sarah– o negativa –com Sarah preparant una rebuda per al marit recuperat que, de sobte, esdevé un assassinat imprevisible fins i tot per a ella.\nPer més que ho intentem, no tot es pot explicar; en els nostres actes sempre hi haurà una part d’inexplicable. I tanmateix, encara hi ha esperança. Si més no, aquest és el regust que Swift sembla voler deixar en el lector. Com li ocorre a l’emperadriu Eugénie en el llibre sobre Napoleó III que tradueix Sarah a la presó, que, després de la mort del marit, va viure encara cinquanta anys, com una segona vida. Com li ocorre a George, que ha hagut d’esperar als cinquanta anys per descobrir el món al seu voltant, fins i tot a la seua filla. Com li ocorre a Sarah, que continua vivint i veient el món per mitjà dels ulls i dels actes de George, per mitjà dels textos que li escriu, i que sap que, finalment, podrà tornar a veure la llum del dia, una segona oportunitat per a tots dos de començar també una segona vida.\nInici › Posdata › Com ho fem per triar?


La Malcotais Bruz França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nLieu dit La Malcotais , Noyal-Chatillon-sur-Seiche, Bruz, França, 35230 - Veure al mapa\nMés informació sobre La Malcotais\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Saint-Jacques-de-la-Lande, La Malcotais és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Saint-Jacques-de-la-Lande. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha instal.lacions per a minusvàl.lids.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aparell de televisió, plat de dutxa, sala d'estar per satisfer els clients més exigents. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com jardí. La Malcotais és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Saint-Jacques-de-la-Lande.\nChambre d'hote charmant et trés bon acceuil”\nCadre agréable etcalme, chambre spacieuse etbonne literie\nPassé une nuit agréable dans le calme avec un petit déjeuner copieux et une responsable trés sympathique


Pintura Pinstriping Personalitzada Creatiu 125 ml\nPinstriping Personalitzada Creativa\nPintura pinstriping Personalitzada Creatiu, feta per pinstripers per pinstripers. Alta qualitat i d'assecat ràpid.\nFens la teva comanda abans de 70 hores i 52 minuts i la rebràs entre dc 30 i dv 2 amb UPS - America\n- Reducció: és opcional en funció del tipus de treball.\n- Assecat: ràpid, però que li permet palletize, si és necessari.\n- Duresa: 24 hores la duresa es nota.\n- Finalitza: brillant\n- Adhesió: alta adherència, sobre qualsevol superfície\n- Cobertura: excel·lent cobertura, viscositat, i homogeneïtat.\nAdhesiu d'Or Personalitzada...\nMostra La Placa De Cotxe...\nKit Bàsic Pinstriping...


Quines condicions han de complir les hostesses del Congrés Mundial del Mòbil? - El triangle\nEl sindicat UGT ha buscat les ofertes d’hostesses pel MWC i ha trobat que les noies encarregades d’atendre les zones VIP han de tenir una talla entre 36 i 38, portar faldilla curta, mitges primes i sabates de taló de 5 centímetres. A més, és obligatori que es maquillin. En algunes de les ofertes aparegudes en les agències de contractació de personal per al MWC s’arriba a demanar que siguin "llestes".\nL’alçada de les noies és important, ja que les que superen els 1,75 metres poden tenir un sou de 7,2 euros bruts per hora mentre que les que no hi arriben cobren un euro menys per hora, segons l’informe Precarious World Congress elaborat per UGT. La jornada laboral durant els dies del Congrés és de 12 hores consecutives, amb una pausa per dinar de 20 minuts.\nSurt més a compte treballar de cambrera, ja que les que ho facin en els restaurants de la Fira els dies del Congrés cobraran 9,77 euros l’hora.\nLa diputada del PSC, Beatriz Silva, ha anunciat que presentarà tres preguntes al Parlament per esbrinar si el govern de la Generalitat té constància d’aquestes normes, si es proposa fer alguna cosa per eradica-les i si es penalitzarà les empreses que han fet aquestes ofertes laborals.\nPrevLes ballarines eròtiques del Dollhouse es multipliquen amb el Mobile World Congress\nEl Metro s’atura durant el Mobile World Congress


No obstant, haig de dir que m’hauria agradat una consulta legal i una participació encara molt més elevada. Crec que la democràcia catalana ha d’aspirar a una consulta real que pugui mobilitzar com a mínim a més del 75% de la població. Una consulta que permeti el debat profund i plural, on tothom es faci seva la pregunta i es senti interpel·lat a participar i opinar sobre de quin futur polític i quin model de país volem per a Catalunya.\nSi realment ens emmirallem en el procés escocès, ara toca parlar profundament de model de país. El 9N no és el final de res, és un punt i seguit i una clara mostra que la gent vol votar i que ens hem guanyat debatre el país que volem tenir. Catalunya es mereix poder celebrar una consulta de manera legal, igual que es mereix uns pressupostos justos que garanteixin una societat sense retallades i on la ciutadania tingui les necessitats garantides, un país sense exclusió social i on hi hagi polítiques actives per a la lluita contra l'atur i la pobresa. Volem més consulta i volem una nova proposta per Catalunya que garanteixi més justícia social.\nCoordinador de ICV en el Baix Llobregat


Montserrat Alsina pilotarà la preparació del Cedre per si hi ha un nou brot de Covid-19 - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEl SAAS ha escollit l’infermera especialitzada en gent gran i fins ara a càrrec de la implantació del Model Centrat en la Persona per liderar els canvis que han de permetre el centre ser un centre mixt, amb atenció residencial i també hospitalària\n05/08/2020 (17:33 CET)\nEl centre sociosanitari El Cedre. Altaveu\nEl Servei Andorrà d’Atenció Sanitària vol que el Cedre esdevingui un centre mixt que, al mateix temps que ofereix als usuaris una atenció residencial també pugui estar preparat per fer tasques sanitàries en cas d’un nou brot de coronavirus. La parapública ha encarregat el lideratge d’aquesta transformació a Montserrat Alsina, que al gener havia estat contractada per implantar el model d’atenció centrada a la persona. Ara, assumirà les funcions de Responsable Assistencial.\nLa situació viscuda al Cedre durant els dies més crítics de l’emergència sanitària provocada pel coronavirus, amb un nombre important de padrins residents infectats i diverses víctimes mortals entre ells, ha conscienciat el SAAS de la necessitat d’una evolució en el model del centre. Es vol que es transformi en un espai mixt “on pugui coexistir l’atenció residencial i l’atenció sociosanitària en previsió d’un nou brot per Covid-19. El lideratge d’aquest projecte de transformació l’assumirà Alsina, infermera especialista en l’atenció de gent gran i antiga directora de la residència geriàtrica Laia, a Mataró.\nCal recordar que, prèviament a la crisi del coronavirus, la parapública sanitària havia impulsat la implementació del Model d’Atenció Centrat en la Persona (ACP). Alsina havia estat contractada per encarregar-se d’aquest procés que va quedar interromput amb l’arribada de la pandèmia. Un cop superada la fase crítica, el SAAS considera que l’assessora és la persona adequada per afrontar la implantació d’un canvi profund en el Cedre per preparar-se de cara a la possibilitat d’un nou rebrot de la malaltia en el futur.\nEl SAAS admet que negocia la sortida ‘pagada’ de l’excoordinadora del Cedre\nEn favor de l’elecció d’Alsina hi juga, segons s’ha indicat des del SAAS, el fet de ser “una professional implicada” en el projecte de l’ACP. També es valora de forma positiva la seva “dilatada experiència i especialització en la gestió de l’atenció a la gent gran”.\nAlsina ja fa unes quantes setmanes que és al capdavant del Cedre, després que qui el SAAS va posar al capdavant del centre en plena pandèmia, Anna Xandri, hagi retornat a l’hospital. En principi hauria tornat a assumir les funcions que tenia abans d’aterrar provisionalment al Cedre, lligades amb l’atenció primària. No es descarta, però, que opti a la plaça de direcció d’infermeria que s’hauria de posar a concurs.\nUna altra persona lligada al Cedre, l’exdirectora Ana Flujas, que va ser la predecessora de la controvertida Mercè Escrig, també fa un parell de mesos que ha retornat a la feina després d’una llarga baixa. Flujas, però, tampoc ha tornat al centre sociosanitari. La seva nova tasca està vinculada amb la infermeria a l’àrea de medicina interna.


El CN Mataró va de cara a la lliga | Mataró Audiovisual\nEl CN Mataró va de cara a la lliga\nJosep Maria Spà dc., 12/02/2020 - 12:46\nEl Centre Natació Mataró ha sortit reforçat de la darrera victòria a domicili del Mediterrani, i ara és encara més líder de la Lliga Premaat femenina. Amb sis punts d'avantatge respecte el Mediterrani i, amb un partit més, té a 12 més que el Sabadell, 14 més que el Sant Andreu i 15 més que el Terrassa. Les mataronines van evidenciar que és un equip molt solid en defensa, i a la Josep Vallès també van mostrar-se molt productius en atac.\nTot i que el proper rival és el Catalunya, penútlim classificat amb 4 punts, l'entrenadora Marina Zablith creu que l'equip ha d'encarar cada partit com si es tractés d'una final sense abaixar el nivell, així quan arribin els partits importants com la copa de la princesa, l'equip estarà més preparat.\nLa pròpia plantilla insiteix en les omcplicacions del mes de febrer, més enllà dels propis partits. Marta Bach, per exemple, és una de les 3 jugadores que venen de jugar un Europeu amb exigència física.\nEl Mataró - Catalunya es jugarà a tres quarts d'una del migdia i es podrà seguir al web mataroaudiovisual.cat


Rècord històric de pluja a l’abril a Barcelona: L’extraordinari temporal de llevant fulmina totes les dades\nLa pluja està deixant registres històrics a la ciutat de Barcelona | Arxiu\nS’han superat els 250 l/m² a l’Observatori Fabra, la majoria dels quals recollits al llarg dels 4 dies del darrer temporal de llevant\nper Xavi Segura 21/04/2020 14:28h | Actualitzat a 2020-04-21 14:52h\n- Més rècords i aigua a dojo\n- Inundacions i esllavissades a Barcelona\nLa pluja no ha donat treva a la ciutat de Barcelona des de la tarda del dissabte passat fins a la matinada de dimecres i s’han assolit xifres molt importants. De fet, s'han batut alguns rècords, el més destacat dels quals és, sense cap mena de dubte, el fet que l’Observatori Fabra de la capital catalana, ubicat a Collserola, ha registrat l’abril més plujós de la seva història, fulminant més de 100 anys de registres.\nMai abans havia plogut tant en un mes d’abril en aquest punt. El rècord va arribar quan l'observatori va assolir els 140 l/m² recollits en tot l’episodi dimarts, però la xifra final ha estat molt més elevada, de 213 l/m², fent que, en el conjunt del mes, s'hagin sumat un total de 257 l/m². Una dada inèdita que supera i de molt els 185,4 l/m² de l’any 1942, que tenia la primera posició fins ara. Destaca el fet que la majoria de pluja ha caigut en tan sols quatre dies. Si es tinguessin en compte tan sols els 213 litres del temporal, el d’aquest 2020 també entraria en el Top 5 d’abrils més plujosos.\nMés rècords i aigua a dojo\nEl mateix observatori Fabra ha batut un altre rècord: el del dia més plujós en un mes d’abril. En concret, aquesta dada es va assolir el dimarts 21 d'abril, dia en què es van assolir els 82,9 l/m², superant els 74 l/m² del 2 d’abril del 2007. En total, des que va començar l’any portem més de 350 litres en aquest punt de Barcelona, tenint en compte que la mitjana és de poc més de 600 litres anuals. Aigua a dojo que es resumeix sobretot en aquest temporal i en el Glòria.\nInundacions i esllavissades a Barcelona\nPel que fa a la resta de la capital catalana, la majoria dels observatoris han superat els 100 o 200 l/m² en tot l’episodi, amb alguns barris encapçalant els registres, com ara el Raval o les zones de Collserola i Montjuïc. Tanta pluja i el vent de llevant i gregal que ha bufat a estones fort han provocat nombroses incidències.\nEn aquest sentit, diverses carreteres s'han vist afectades, com ara la Ronda Litoral, que dimarts al matí va veure com quedava tallat un carril en sentit Llobregat per inundacions, mentre que es va fer un pas alternatiu a la carretera de la Rabassada per un despreniment. De fet, una esllavissada ha causat estralls a Les Planes, atrapant nombrosos vehicles que estaven aparcats. També han caigut alguns arbres, mentre que el pantà de Vallvidrera s’ha desbordat.\nNova fotogràfia de l'esllavissada a Les Planes pic.twitter.com/3EsjawOdpF\n?El pantà desbordat pic.twitter.com/mA5KTe10Nl — Vallvidrera Curling Club (@VallviCurling) April 21, 2020\nBarcelona Pluges Temporal Llevantada


Objectius – Plataforma Lobby Dones\n1.- La finalitat de la present Organització és la coordinació en el àmbit territorial de Catalunya de les ONGs de dones, per promoure i desenvolupar la igualtat de drets i oportunitats de les mateixes en el marc d’una Europa unida i democràtica, incidint en les polítiques nacionals i comunitàries.\n2.- Promoure l’obtenció d’igualtat de drets i oportunitats entre les dones i homes, incloent els drets que la Declaració de Pequín reconeix en quan a llibertats fonamentals i el dret de les dones a escollir lliurement la seva maternitat. Essent aquest l’objectiu fonamental de la Plataforma i la seva àrea escollida d’acció, controlant la implantació i aplicació d’una legislació tan comunitària com nacional que elimini qualsevol discriminació per raó de sexe.\n3.- Realitzar propostes en favor d’una política social europea, nacional i autonòmica que millori les condicions de vida i treball de totes/ s les/ els ciutadanes/ s en peu d’igualtat.\n4.- Possibilitar una representació eficaç de les dones catalanes i espanyoles en el Lobby Europeu de Dones.\n5.- Actuar en nom de les organitzacions que representa amb la finalitat de promoure els interessos de les dones que viuen a Catalunya i la resta de l’Estat Espanyol, incloent immigrants, minories ètniques, col·lectius socials vulnerables, dins del marc d’una Europa unida i democràtica.\n6.- Fomentar la cooperació i solidaritat entre les dones de dins i fora de la Unió Europea.\n7.- Influir en polítiques nacionals, dins i fora de Catalunya, i comunitàries, cada vegada que les seves membres hagin de realitzar contribucions específiques.\n8.- Controlar la implantació de les Directives, Resolucions, Programes d’Acció, Plans d’Igualtat i altres mesures relacionades amb els seus objectius.\n9.- Promoure la participació de la dona en llocs de responsabilitat dins de les Institucions Europees, Nacionals, Autonòmiques i Locals.\n1.- Dur a terme campanyes nacionals i europees dirigides a aconseguir els objectius senyalats en els presents estatuts.\n2.- Representar a les ONGs que componen la Plataforma davant les institucions locals, autonòmiques, nacionals i internacionals públiques i privades, sempre i quan les seves membres atorguin aquest poder, i en aquelles actuacions dirigides a aconseguir els objectius i les finalitats d’aquesta coordinadora.\n3.- Exercir pressió per l’adopció de propostes legislatives autonòmiques, nacionals i comunitàries, i altres programes d’acció.\n4.- Suggerir nous temes per l’adaptació de la Legislació Catalana i Espanyola a la Legislació Comunitària, incloent les Directives, Resolucions, etc. i determinar les seves línies directrius.\n5.- Presentar esmenes sobre la legislació proposada per les institucions europees.\n6.- Recollir i realitzar estudis i estadístiques, tan nacionals com europeus, per el seu ús o per distribuir-los entre les seves membres.\n7.- Emprendre qualsevol acció necessària per assolir els objectius esmentats.


Història d’Aielo de Malferit: El pont de l'Arcà 1806-2016 "210 anys d'història".\nL’Arcà és un aqüeducte situat en el barranc de la Fos, entre la Serratella i l’Ombria de la Serra Grossa.\nEl pont representa el nostre passat agrícola, l’aprofitament i la distribució de l’aigua que feien els nostres avantpassats per regar les hortes. És un símbol de l’esforç i perseverança dels nostres llauradors obstinat en sobreviure en una terra agraciada però necessitada d’aigua.\nDes del pont de l’Arcà es pot contemplar un bell paratge, vistes panoràmiques d’Aielo i d’Ontinyent, gaudir del riu Clariano i l’Horta Vella, una excursió al pont de rellevant valor patrimonial, cultural i paisatgístic.\nEsta obra hidràulica va ser dirigida pel mestre d’obres d’Ontinyent José Tormo. Consta d’un sol arc de blocs de pedra que sosté la sèquia Ampla, duent l’aigua canalitzada per damunt del riu fins l’Horta Nova.\nAPUNTS DE L’HISTÒRIA:\nL’11 de setembre de 1797 hi hagué una gran riuada, va causar molts danys enduent-se per davant hortes, collites i tot allò que va poder, fins i tot, el pont de l’Arcà. Un pont del qual desconeguem la data de construcció, però segons la memòria dels nostres avantpassats, es conta que el van construir els moros i altres diuen que els romans (les dues civilitzacions eren expertes en l’aprofitament de l’aigua, i donat que les dues habitaren les nostres terres, és probable que uns el construïren i els altres perfeccionaren).\nEl 21 de gener de 1798, el pregoner d’Aielo, va convocar a tot el poble a una reunió de veïns a la pl. del Mesón (hui pl. Sant Engraci), amb motiu de tractar dos punts de màxim interès: el primer era la construcció d’un nou pont per a la conducció de l’aigua de la sèquia, més conegut pel pont de l’Arcà, ja que el vell havia estat arrossegat per les intenses pluges d’aquells dies. El segon punt era el seguiment del plet amb el marqués a la Reial Audiència de València.\nAielo de Malferit, en aquells anys, estava immers en disputa amb el marqués, sol•licitant, la incorporació del poble a la corona. Un altre dels punts que es discutien al jutjat era sobre les terres i l’augment de jornals que els llauradors d’Aielo havien aconseguit amb el seu esforç. De fet, dels 645 jornals i 58 veïns que costen a la carta pobla de 1611, s’havia passat a 10.000 jornals i 600 veïns.\nEs més, segons els testimonis que s’aportaren en el judici: “sobre les terres transformades en regadiu [...] els veïns manifestaren que fou un treball penós, apartant la pedra que eixia, separant la terra bona de la roïna i inclòs portant terra bona de molt lluny”.\nLa quantitat d’aquestes terres segons els testimonis, seria d’unes 225 a 300 fanecades. Com veiem era fonamental la construcció del pont de l’Arcà junt a l’eixample de la sèquia, obres que segons els veïns costejaren molt més que el marqués (quan al capítol 16 de la carta pobla especificava que les obres serien a compte del senyor).\nEl marqués va rebutjar totes aquestes afirmacions. Respecte a les terres convertides en regadiu, admetia que, efectivament, una menuda part del secà passà a ser horta, però açò es degué a l’eixample de la sèquia i per tant podien considerar-se que originàriament eren d’horta i les altres terres les havia donades ell i els seus avantpassats bonament per tal que les cultivaren.\nA més, el marqués rebutjava rotundament l’afirmació que no havia costejat la construcció del pont de l’Arcà, puix afirmava que ell havia pagat el palustre per al canal de fusta, la ferreria i part de la calç, mentre que els veïns tan sols havien portat els materials al lloc de l’obra.\nEn una sentència del 20 de juliol de 1854, es declara respecte a les aigües de reg, que el marqués havia desfruitat sense subjecció de torns, ara se l’encloïa en les tandes com un més dels veïns, encara que se li compensava amb més dies de reg.\nEl jutjat d’Ontinyent després de la renúncia del marqués i successors al senyoriu, el 3 de febrer de 1858, declara el poble d’Aielo: “libres al igual que los demás llamados de realengo, y a sus vecinos y terratenientes exentos para siempre del pago de prestaciones, censos, luismos, rentas...”\nVa concloure el llarg plet que el poble d’Aielo va mantindre contra el marqués, 66 anys va durar, sent un dels últims pobles d’Espanya en abandonar el senyoriu.\nL’any 1806 començaren les obres del pont de l’Arcà, que, com s’ha dit, el vell, se l’endugué el riu després d’una gran riuada l’any 1797, i la seua reconstrucció s’allarga a 1807.\nLES HORTES I EL REG:\nEs desconeix la data de l’origen del sistema de reg de les hortes d’Aielo. El document més antic que coneix és el redactat després de l’expulsió dels moriscos el 1609. A la carta pobla de 1611, redactada pel senyor Lucas de Malferit, en el qual anomena les hortes d’Aielo, fa referència a l’obligació que tenen els vassalls de pagar el sequiatge i guardanaga, de netejar i conservar les sèquies i altres dispositius de reg.\nLes hortes d’Aielo són regades per l’aigua del riu Clariano. Al barranc de la Fos hi ha una presa que condueix l’aigua a la sèquia Ampla, que arranca de l’Assut de la Fos en la Clariana al límit del terme d’Ontinyent, passa pel pont de l’Arcà i distribueix l’aigua per mig d’un entramat de sequietes a totes les hortes.\nD’esta sèquia principal parteixen dues secundàries: Una que va des de el Pont de l’Arcà a l’Horta Vella; I l’altra és continuació de la sèquia Ampla que redueix la seua amplària a partir de la Central Elèctrica.\nLes hortes es reguen amb el sistema de “tanda”, torn que dura nou dies i que comença a la partida del Cantó de l’Hort. Es porta l’aigua a totes les altres partides, fins arribar a l’última, els Serrans, i torna a començar.\nLes hortes dels Barranquets disposen d’un privilegi, al cedir part de les seues terres per ampliar el canal de la sèquia Ampla quan es va construir la Central Elèctrica (1895), esta partida no entra en tanda i en cas d’escassesa d’aigua, poden regar cada vuit dies.\nAbans, quan les hortes eren més necessàries per a la nostra subsistència, i tots les cultivaven, hi havia sequier i regador de l’Horta Nova i l’Horta Vella.\nL’APROFITAMENT DE L’AIGUA:\nL’aigua és un bé escàs i molt necessari per al ser humà. A Aielo ha sigut molt ben aprofitada.\nA la vora del riu Clariano, es construïren dos molins fariners: el molí Propet i el molí d’Allà Baix. Així, feien servir l’aigua del riu per a moure les moles del molí.\nEn 1895 un grup d’emprenedors aieloners, encapçalats per Bautista Aparici, construïren una Central Hidroelèctrica “Hidroelèctrica Ayelense”. La central aprofitava el salt de l’aigua del barranc de la Barceloneta per produir energia i convertir-la en electricitat. Gràcies a l’aigua la llum va arribar ben prompte a Aielo.\nLa sèquia Ampla en el seu recorregut té un punt que passa molt prop d’Aielo. Allí, a la mateixa porta del poble, muntaren el safareig per què les dones anaren sense allunyar-se a rentar la roba.\nL’antic escorxador també estava al mateix costat del safareig. L’aigua era necessària en les tasques per a la matança dels animals.\nEL PARATGE DE L’ARCÀ:\nAl pont podem contemplar un bonic paratge carregat d’història.\nA la Serratella s’ha constatat l’existència de restes arqueològiques d’un poblat ibèric.\nSi passem pel pont a l’Ombria, podem visitar la cova Blanca i la cova la Fos, amb restes d’animals prehistòrics.\nI dalt a la serra, al Molló de les Mentires, trobem les restes d’un poblat de l’Edat del Bronze valencià.\nAl segle XVIII, l’Ombria va servir de pedrera per traure la pedra i construir l’Església Parroquial de Sant Pere Apòstol a primeries del segle XVIII.\nEl pont sempre ha sigut un lloc de passeig, camí de la Clariana, lloc d’entreteniment, per pasturar el ramat, per caçar...\nAvui ens agradaria que continuarà sent pont entre les belles tradicions i el món modern.\nXXVII Setmana de la Lectura 2-8 se maig de 2006\nPONT DE L’ARCÀ 1806 –2006\n(Fotografies de Rafa Morant)\nEtiquetas: Biblioteca Pública Municipal "Degà Ortiz i Sanz", MªJesús Juan, Patrimoni, Rafa Morant


Alumnes d'FP Dual faran pràctiques a l'Ajuntament de Lleida el curs vinent - Teleponent\nInici Educació Alumnes d’FP Dual faran pràctiques a l’Ajuntament de Lleida el curs vinent\nAlumnes d’FP Dual faran pràctiques a l’Ajuntament de Lleida el curs vinent\nLa Paeria, a través de convenis amb els centres docents, ofereix a estudiants de diferents graus superiors la possibilitat de formar-se i d'introduir-se en el món laboral\nL’Ajuntament de Lleida comptarà el curs que ve amb 58 alumnes d’FP Dual que faran pràctiques a diferents departaments municipals.\nLa Paeria té convenis amb diversos centres docents de la ciutat perquè els estudiants tinguin l’oportunitat de fer les pràctiques externes i aplicar els coneixements teòrics adquirits a la seva formació acadèmica.\nL’Ajuntament de Lleida aposta pel model educatiu de la formació professional i en especial la modalitat de FP Dual, en la qual l’estudiant aprèn combinant la formació en el centre educatiu amb la formació en diferents departaments municipals d’acord amb la especialitat dels estudis que es cursin.\nEn aquest marc, la Paeria també acull en pràctiques alumnes de la Universitat de Lleida, amb la qual, com amb la resta de centres, manté convenis de col·laboració per aquest concepte.\nEls convenis de col·laboració que la Paeria ha signat per al pròxim curs 2018-19 són amb el Centre Integral de FP Ilerna (13 alumnes), el Col·legi Episcopal Mare de Déu de l’Acadèmia (14), l’Acadèmia Martínez (10) i els instituts La Caparrella (1), Torrevicens (2) i Ronda (18).\nEls alumnes cursen graus superiors de diferents branques educatives, com Administració i Finances, d’Educació Infantil o Animació Sociocultural, entre altres. A més, fan pràctiques a la Peria alumnes de cicles formatius i de diferents universitats.\nEls serveis i centres educatius de la Paeria acullen i tutoritzen aquests alumnes. La seva experiència a les diferents dependències municipals contribueix a la professionalització de la docència i permeten als estudiants aplicar i complementar els coneixements.\nLa formació requereix un compromís dels actors implicats educadors, tutors i tutores de les diferents dependències municipals i professorat dels centres.\nArticle anteriorMor el conductor d’un tractor en sortir de la via i bolcar a Torrelameu\nArticle següentLlorens exigeix l’aplicació del 155 després de la “enèsima” provocació independentista


El Camallera deixarà enrere el camp de terra - Empordà\nEl Camallera deixarà enrere el camp de terra\nDisposa de la gespa artificial del Sant Joan Despí, però necessita finançament per instal·lar-la, i el Cadaqués també en col·locarà\nEls embolcalls del Camallera, fora del camp\nEn les properes setmanes, el camp de la Selva de Mar serà l'únic terreny de terra que quedarà a la comarca. I és que el Camallera té la intenció de col·locar gespa artificial gràcies a l'avinentesa de la Unió Esportiva Sant Joan Despí. El club del Baix Llobregat ha canviat la gespa artificial aquest estiu, col·locant-ne una d'última generació, i amb la qual jugava ara serà aprofitada pels camallerencs.\nEl club del Terraprim ja disposa dels blocs enrotllats, els té situats en un camp d'un pagès que està a tocar del camp de futbol, però busca finançament per instal·lar-la. "Estem pendents d'una subvenció de la Federació Catalana, s'hi han compromès", comenta Xicu Ventalló, l'entrenador del primer equip, que ha tingut les converses amb Jordi Bonet, delegat provincial i responsable de posar en contacte el Camallera amb el Sant Joan Despí.\nEl club santjoanenc ha cedit gratuïtament la gespa al Camallera i l'Ajuntament s'ha fet càrrec de les despeses de transport, "14 viatges entre 2 i 3 dies", afegeix Ventalló. Qui va ser alcalde de Camallera, considera que col·locar els embolcalls de gespa artificial costaria al voltant de 15.000 euros. La intenció de l'entitat és "tenir col·locada la gespa abans d'acabar aquest any, crec que els treballs durarien quinze dies".\nCanviar la superfície serà una gran dosi per un Camallera que té 95 anys de vida i que pròximament vol recuperar el femení i tenir futbol base, ja que amb terra se'ls fa difícil captar jugadors.\nInici de temporada del grup 29\nD'altra banda, mentre el grup 30 de Quarta va donar el tret de sortida a principis de mes, el grup 29 ho farà aquest cap de setmana amb el Camallera i el Viladamat com a únics representants locals. Els de Xicu Ventalló debutaran dissabte (17 h) rebent l'Albons i els de Xavi Carmona es desplaçaran diumenge (17 h) a Verges.\nEl Cadaqués també col·locarà gespa artificial, a l'octubre\nEl camp del Camallera no és l'únic de la comarca que té previst instal·lar gespa artificial. Per exemple, la Jonquera va inaugurar la nova superfície el diumenge passat i a les pròximes setmanes començaran els treballs en el camp del Cadaqués. El terreny de Sa Guarda és de gespa natural, sovint amb mal estat, i a mitjans d'octubre faran el canvi. És previst que les obres s'allarguin tres mesos i, durant aquest període, el Cadaqués demanarà jugar tots els partits a camp contrari. El club cadaquesenc ja s'està curant en salut i, de moment, està disputant el màxim de partits a casa per si la instal·lació de la gespa s'allargués. Per aquest motiu, el duel contra el Cabanes, diumenge passat, el van jugar com a locals tot i que estava designat, segons el calendari, per jugar-se al terreny dels potamolls.


CiU vol garantir el transport escolar\nTransport escolar, Joan Maragall, JV Foix, Generalitat, ajuntament, acord, urbanitzacions,\nLa secció local de CiU s’ofereix a fer d’intermediari entre les diferents parts per assolir un acord que permeti mantenir el transport escolar pels propers cursos després de l’anunci del Consell Comarcal de suprimir l’aportació que el fa possible.El partit assenyala que no es tracta d’un servei obligatori però que, amb el temps, ha estat un dret adquirit i, per això, cal buscar fórmules per la seva continuïtat.\nLa proposta nacionalista passa per un acord entre les tres parts i el repartiment del cost del servei. El regidor nacionalista Víctor Puig ha explicat que les famílies haurien d’aportar, ‘malauradament’, una part dels recursos ja que la Generalitat no pot arribar a tot arreu, ha dit.\nLa federació ha anunciat que han demanat tota la informació relativa al cost que té el servei per cada centre. També han indicat que han mantingut contactes amb la regidoria d’Educació i, segons ha dit la portaveu Núria Climent, no han trobat gaire voluntat. Les converses també s’han fet extensives a la mateixa àrea del govern català, ha dit Climent.