Berga surt al carrer per reclamar la «llibertat dels presos polítics» - Regió7\nBerga surt al carrer per reclamar la «llibertat dels presos polítics»\nMés d'un miler de persones marxen «en defensa de les institucions catalanes i la cohesió socials»\n08·11·17 | 12:17\nConcentració massiva a Berga\nBerga s'ha sumat aquest dimecres 8 de novembre a l'aturada general. Un dels primers actes ha estat la marxa que aquest migdia ha aplegat més d'un miler de persones a la plaça dels Països Catalans. Han sortit de la plaça de Sant Pere pel carrer Major cridant «llibertat pels presos polítics». Membres de l'Assemblea Nacional Catalana i Ómnium Cultural al Berguedà han encapçalat la marca amb un pancarta amb el mateix lema.\nUn cop s'ha arribat a la plaça dels Països Catalans, a tocar del passeig de la Pau, la la poetessa berguedana Nati Vila ha recitat el seu poema «2 de novembre». Seguidament, el rapsode Ton Vilà ha llegit un manifest de la Taula per la Democràcia «en defensa de les institucions catalanes i la cohesió socials». S'han rebutjat «les mesures aprovades pel Senat espanyol, en aplicació de l'article 155» perquè «representen la destitució immediata del Govern de la Generalitat escollit democràticament i la intervenció de facto de les institucions catalanes». La intervenció de les institucions catalanes d'autogovern «no només té conseqüències polítiques sinó que afecta greument la vida de les persones. És un atac directe a la democràcia»\nEls concentrats han fet palès el compromís «amb les institucions escollides democràticament» i han fet una crida perquè «els conflictes polítics es resolguin «políticament, per la via de la negociació i el diàleg».\nConcentració a Berga contra l'empresonament dels exconsellers\nEl manifest denuncia que la intervenció econòmica de la Generalitat « entre d'altres, ha deixat en suspensió les subvencions aprovades per les entitats. Aquestes són molt importants per garantir el teixit associatiu del país, apaivagar els efectes de les desigualtats socials, i pot provocar la pèrdua de llocs de treball».\nAixí mateix es defensa «l'autogovern de Catalunya, així com les institucions catalanes i les persones escollides democràticament per exercir la representació dels interessos generals del conjunt de la ciutadania a Catalunya, sota els principis de l'acció no violenta, la defensa dels Drets Humans i la preservació de la cohesió social».\n«Retorn a la normalitat democràtica»\nAixí mateix han demanat «el retorn a la normalitat democràtica» alhora que «rebutgem la judicialització de la política. Entenem que les querelles per rebel·lió, sedició i altres contra el Govern i la mesa del Parlament no són el camí per resoldre cap problema».\nEl manifest exigeix «la llibertat del vicepresident del Govern de Catalunya, Oriol Junqueras, i dels membres del Govern Jordi Turull, Raül Romeva, Josep Rull, Dolors Bassa, Meritxell Borràs, Joaquim Forn, Carles Mundó i dels presidents d'Òmnium i de l'ANC, Jordi Cuixart i Jordi Sànchez, que es retirin tots els càrrecs i que es posi punt i final i immediat a l'ordre de presó preventiva. Us volem a casa!».\nTot seguit Manel Escobet, membre del secretariat nacional de l'ANC ha llegit un manifest de rebuig a l'acció del govern espanyol i reclamant la llibertat dels presos polítics\nAquestes paraules han estat respostes amb llargs aplaudiments per part dels concentrats que han cantat a capella «Els Segadors» i en acabar novament s'han sentit repetit crits de «llibertat presos polítics!»\nConcentració a les 6 a la plaça de Sant Pere de Berga\nLa plaça de Sant Pere de Berga acollirà aquest dimecres 8 de novembre, una concentració a partir de les 6 de la tarda.


Presentació dels programes europeus "Europe for Citizens" i "Europa Creativa" — Ajuntament de Tarragona\nEsteu aquí: Inici › La ciutat › Notícies › Notícies Europe Direct › Presentació dels programes europeus "Europe for Citizens" i "Europa Creativa"\nPresentació dels programes europeus "Europe for Citizens" i "Europa Creativa"\nLa jornada tindrà lloc el 13 de desembre al Centre Tarraconense - El Seminari.\nEl Centre d'Informació Europe Direct Tarragona en col·laboració amb el Punt Europeu de Ciutadania organitza una jornada informativa sobre el programa Europe for Citizens i Europa Creativa.\nEurope for Citizens és un programa destinat a impulsar la participació activa dels ciutadans de la UE a la vida democràtica, promoure els valors fonamentals i el coneixement de la història compartida d'Europa, mitjançant el diàleg amb les organitzacions de la societat civil i les autoritats locals.\nEl programa consta de dos capítols: capítol 1 Memòria Històrica Europea, que donarà suport projectes que reflexionin sobre les causes dels règims totalitaris i altres moments significatius de la història europea recent; i el capítol 2 Compromís Democràtic i Participació Ciutadana, destinat a finançar projectes que facilitin la participació dels ciutadans de la Unió, a través de mesures concretes com Agermanament i Xarxes de Ciutats, i Projectes de la Societat Civil.\nLa jornada, que tindrà lloc el 13 de desembre al Centre Tarraconense - El Seminari, està dirigida a organitzacions de l'àmbit local o regional, organitzacions sense ànim de lucre i de la societat civil, que estiguin interessades a ampliar informació sobre el programa i seves convocatòries.\nLes inscripcions es poden formalitzar a través del correu electrònic: europedirect@tarragona.cat\nAquí podeu veure el programa de la jornada


EURLE - Notícies publicades en Octubre, 2015. Escola universitària de Relacions Laborals d'Elda\nEURLE - Notícies publicades en Octubre, 2015\nJosé Luis Valero obté el Premi Extraordinari de finalització de Grau\nEl villenense José Luis Valero, que va finalitzar el Grau de Relacions Laborals i Recursos Humans en el passat curs 2014-2015, ha obtingut el Premi Extraordinari de finalització de carrera en l'Escola universitària de Relacions Laborals d'Elda. Valero rebrà aquesta distinció en l'acte d'obertura oficial del curs 2015-2016 del 15 d'octubre, en el qual a més es gradua la seua promoció.\nEl professor José Ferrándiz Lozano, director de l'Institut Alacantí de Cultura Juan Gil-Albert\nEl doctor José Ferrándiz Lozano, professor de Ciència Política en l'Escola universitària de Relacions Laborals d'Elda adscrita a la UA i membre de la seua Junta de Direcció com a Coordinador de Qualitat, és el nou director de l'Institut Alacantí de Cultura Juan Gil-Albert, organisme de la Diputació d'Alacant. El IAC Juan Gil-Albert és un dels referents culturals de la Diputació d'Alacant a causa del seu ampli programa d'activitats.\nEl 15 d'octubre, acte d'obertura oficial del curs en l'EURLE i graduació de l'última promoció\nArriba la cerimònia d'obertura oficial del curs 2015-2016 i de la graduació de l'última promoció en l'Escola universitària de Relacions Laborals. L'acte es realitza el 15 d'octubre, dijous, a partir de les 19:00 hores en el saló d'actes del Centre Cívic d'Elda. La doctora Nuria Fernández Pérez, professora titular de Dret Mercantill de la UA, pronunciarà la lliçó inaugural, titulada “Del emprendedor a la empresa: la creación y consolidación de las PYMES”.


Universitat de Barcelona - El Consell Social de la UB aprova el compte de resultats i la liquidació del pressupost de 2009\nInici > Notícies > El Consell Social de la UB aprova el compte de resultats i la liquidació del...\nEl Consell Social de la UB aprova el compte de resultats i la liquidació del pressupost de 2009\nEscut de la Universitat de Barcelona\nBarcelona, 27 de juliol de 2010. El Ple del Consell Social de la Universitat de Barcelona ha aprovat en la reunió d’avui el balanç, la memòria econòmica, el compte de resultats i la liquidació del pressupost de 2009 de la Universitat de Barcelona. Així mateix, el Consell Social ha manifestat que es dóna per assabentat del dictamen d’auditoria externa corresponent a la liquidació pressupostària de l’exercici 2009 i dels estats financers auditats a 31 de desembre de 2009.\nLa Universitat de Barcelona ha tancat l’any 2009 en equilibri pressupostari amb un resultat positiu de 0,2 milions d’euros. Aquest superàvit «trenca amb anteriors liquidacions deficitàries», ha explicat el rector Dídac Ramírez.\nConcretament, el 2008 es va tancar amb un dèficit de 9,8 milions d’euros, el 2007 superava els 20 milions d’euros i el 2006 el resultat negatiu també es va situar al voltant dels 20 milions d’euros.\nD’altra banda, cal destacar que en el dictamen de l’auditoria externa s’han reduït les observacions respecte a dictàmens anteriors. Aquest fet, segons el rector «constata el bon camí de la gestió de la UB, que, a més d'assolir l’equilibri pressupostari, dóna resposta a les recomanacions que la Sindicatura de Comptes ha assenyalat respecte a altres exercicis».\nRespecte al tema de la Sindicatura de Comptes el Rector Dídac Ramírez ha fet unes declaracions al diari La Vanguardia que podeu consultar clicant aquí:


El Netflix català no vindrà sol (Àlex Gutiérrez)\n3 min. 06/04/2020 00:04\n651x366 El Netflix català no vindrà sol El Netflix català no vindrà sol\nEn el món de les plataformes, els bolets surten per primavera. Avui arriba Quibi, una plataforma especialitzada en formats curts que té el suport financer dels grans estudis, de manera que -com ja va ser Hulu en el seu moment- es tracta d’un laboratori de proves dels que remenen les cireres de cara al futur. Ha d’arribar HBO Max d’aquí unes setmanes, amb la refosa de tot el catàleg Warner, i també s’ha d’estrenar la NBC amb la seva proposta, anomenada Peacock.\nLa sobreabundància d’oferta obliga cada marca a buscar un nínxol. Disney per al públic familiar. HBO per al públic adult que busca una certa autoria. Netflix per a la droga diària. DaZN per als esports. En un món d’audiències cada cop més fragmentades, només un parell o tres de gegants poden aspirar a ser veritablement transversals. Al meu parer, seran Disney i Netflix. La resta podran viure, amb diferent grau de comoditat, de l’explotació d’un tipus concret de públic.\nAmb aquest panorama, cal preguntar-se on queda el públic català. Metodològicament, convé preguntar-se si existeix, un públic específic català. Jo penso que sí: per llengua i perquè TV3 ha proposat una oferta alternativa al sistema hegemònic existent fins aleshores -l’espanyol- amb un ampli nivell d’acceptació. Aleshores, ¿quina és la plataforma que se centra en aquest públic? Per respondre a això, cal determinar abans si una demografia petita -en termes globals- com la catalanoparlant dona per alimentar una estructura audiovisual així.\nUn dels esculls és la integració de TV3 en aquest projecte. Com a televisió pública que és, seria molt difícil de defensar que cobrés per un servei premium on hi hagués tot el catàleg de l’audiovisual en català i una sèrie nova potent al mes. I tampoc es pot confiar que això es faci des de l’esfera pública, encara menys quan, per dir-ho en termes televisius, ens comencen a fer espòilers de la nova crisi econòmica que ha de venir. Però penso que hi ha fórmules de col·laboració entre la Corporació, les productores i el públic que s’haurien d’explorar.\nTVE acaba d’estrenar Somos Cine, un portal web on hi ha en obert 60 pel·lícules d’èxit del cinema espanyol, des de Campeones fins a Julieta. És una iniciativa modesta, però suposa un petit campament en aquesta exploració del nou paradigma comunicatiu. On és això, en el cas català? Els problemes de pressupost són ineludibles, però n’hi ha d’altres -de model, de concepció- que s’haurien de poder encarar. I intueixo que no es fa perquè hi ha un cert atrinxerament entre els diferents agents implicats. Encara que costi, és hora de jugar a l’ofensiva, no a la defensiva.


Oliva i Rafelbunyol, davant del Diputació de Raspall Parelles | Valencia Extra\nOliva i Rafelbunyol, davant del Diputació de Raspall Parelles\nAplega la cinquena jornada en el Campionat Autonòmic de Raspall Parelles, trofeu Diputació de Valencia, i els primers equips dels clubs d’Oliva, en la máxima categoria masculina, i de Rafelbunyol, en primera femenina, encapçalen les seus corresponents classificacions.\nEn el cas de primera masculina la parella d’Oliva marxa en primera posició i es confirma com una de les revelacions del torneig. El pròxim cap de setmana es desplaçarà a Genoves per a jugar contra l’equip de la Costera. Rafelbunyol, que està destacant en la present edició, jugarà en el trinquet de Carcer contra els joves jugadors de La Vall. Lloc Nou de Fenollet rebrà al Xeraco, actual subcampió del torneig, mentre que la formació del Cocentaina descansarà, tal i com determina el calendari de competició. En la categoria juvenil, paral·lela a primera, son Xeraco i Fenollet qui ocupen la primera plaça, empatats a sis punts. De manera que la partida que enfrontarà als equips de les seues escoles es jugaran el liderat aquesta setmana.\nRespecte a la competició femenina la parella del club de Rafelbunyol, formada per Mar de Bicorp i Victoria de Valencia, va aconseguir derrotar al vigent campió, Beniparrell, la jornada anterior en el carrer de la población de l’Horta Sud. Gràcies als tres punts es situen al capdavant de la taula, amb dotze punts, dos per davant del Borbotó. La jornada ens ha preparat les següents partides: Anabel i Amparo, les jugadores del Borbotó, jugaran en casa el diumenge contra Montserrat; Tavernes Blanques acollirà en el seu carrer una incòmoda visita, la del Rafelbunyol; Ana i Noelia, les germanes del Beniparrell, jugaran al Verger davant el Beniarbeig; mentre que l’enfrontament entre l’Alqueria d’Asnar i Moixent completarà la jornada.\n1.-CPV Oliva A – 9 punts\n2.-CPV Rafelbunyol A – 6 punts\n3.-CPV La Vall A – 3 punts\n4.-CPV Xeraco A – 3 punts\n5.-Invertir Bolsa Fenollet A – 3 punts\n6.-CVP Genoves – 0 punts\n7.-Obraestil Cocentaina – 0 punts\n1.-CPV Rafelbunyol A – 12 punts\n2.-CPV Borboto A – 10 punts\n3.-Ajuntament Beniparrell A – 8 punts\n4.-Carraixet Tavernes Blanques A – 6 punts\n5.-CPV Guerrer de Moixent A – 4 punts\n6.-EPV Beniarbeig-Verger – 4 punts\n7.-Lanzadera Montserrat A – 3 punts\n8.-CPV Alqueria d’Asnar C – 1 punt


La còmica Cristina Gómez es cola entre els millors - El Nostre Ciutat\nLa guionista alcoiana acaba de gravar un monòleg per al canal de referència de la comèdia a Espanya Phi Beta Lambda\nLa humorista durant la interpretació del seu monòleg per al canal Phi Beta Lambda.\nLa recordaran per la webserie ‘Rubia en apuros’ i per haver rodat a Los Angeles el pilot de ‘Mourners, Inc’ (Plañideras, SA), una comèdia protagonitzada per Melissa Fumero, estrela en la sèrie ‘Brooklyn Nine-Nine’ (Fox) i actriu de ‘Gossip Girl’ (The CW). Es tracta de Cristina Gómez, guionista i monologuista que vam poder veure a Alcoi per última vegada amb l’espectacle ‘Cómicas degeneradas’, que va recalar en el Teatre Principal al març de 2020, just abans d’irrompre la pandèmia, i que curiosament es convertiria per a l’alcoiana en “el meu comiat de la normalitat”, recorda.\nMés d’any i mig després ha pogut tornar als escenaris i ho ha fet colant-se entre els millors del gènere còmic a Espanya. Si en ‘Cómicas degeneradas’ ja va compartir cartell amb dos humoristes de la talla de la de Jaén Eva y Qué, habitual de la Chocita del Loro de Gran Vía i col·laboradora de ‘Atrévete’ en Cadena Dial, i la veneçolana Dianela Padrón, del San Mateo Circus en Malasaña, ara l’alcoiana torna per la porta gran amb la gravació d’un monòleg per al canal especialitzat en comèdia Phi Beta Lambda.\nSegons explica, Phi Beta Lambda es defineixen de la següent manera: “Si no fórem una germanor secreta et contaríem que fem comèdia, que gravem els millors còmics d’Espanya cada dues setmanes, i tot això sense cap mena de censura o revisió. Els textos crus tal com ixen dels caps dels còmics. Entens ara perquè som secrets?”. Però darrere de Phi Beta Lambda estan Antonio Castelo, Miguel Campos i Iggy Rubín, tres dels còmics més importants del panorama nacional que van iniciar aquest projecte pel 2018 amb el propòsit de donar visibilitat a la comèdia i als còmics i còmiques d’aquest país, i s’han acabat posicionat com el canal de referència de la comèdia a Espanya. Alguns dels noms més destacats que han passat per Phi Beta Lambda són Ignatius Farray, Javier Cansado, Patricia Sornosa, Patricia Espejo, Nacho García, Esther Gimeno i molts més.\nDes de principis de novembre pot veure’s en Youtube la gravació que Cristina Gómez va realitzar el mes passat per a aquest canal, en el madrileny El Golfo Comedy Club. En el monòleg, “intente fer humor explicant d’on vinc, coses que van passar en la meua infància i alguna anècdota personal transformada en comèdia. També faig un acudit sobre Alcoi en el qual faig broma sobre el motiu pel qual vaig haver de deixar de viure allí… En realitat és una broma que sol funcionar-me molt bé i encreue els dits perquè allí s’entenga des de l’humor i l’afecte. Sempre que faig l’acudit, en realitat, m’assalta la nostàlgia, ja que em vaig anar d’Alcoi per a estudiar en la universitat i seguisc amb la sensació que en qualsevol moment aconseguisc tornar a viure allí”, assenyala la guionista, alhora que remarca sobre el treball per a Phi Beta Lambda que “per a mi és un xicotet gran assoliment que una part del meu treball es veja al costat d’humoristes tan importants i als quals tant admire”.\nFinalment, Cristina Gómez tenia previst estar el passat dissabte a València amb l’espectacle de comèdia i cançons ‘Las vecinas’, al costat de la valenciana Marta Casielles. A més, el 10 de desembre actuarà a Elx amb ‘Tonta’ –muntatge propi– dins del cicle de monòlegs que organitza Magma Comedy, una associació que treballa amb xiquets i joves en risc d’exclusió social i els ajuda a integrar-se a través de la comèdia.\ncomèdiaCristina GómezguionistahumormonologuistaPhi Beta Lambda


La pluja s'interposa entre Nadal i Djokovic a la final de París\nEl de Manacor guanyava per 2 sets a 1 quan es va suspendre el duel\nLa final de Roland Garros no es decidirà fins avui. Rafa Nadal havia guanyat els dos primers sets per 6-4 i 6-3, però Novak Djokovic es va endur el tercer parcial per 6-2. La pluja va impedir que seguís el duel.\nORIOL MARCH BARCELONA. 11/06/2012 00:00\n260x366 La pluja s'interposa entre Nadal i Djokovic a la final de París / GONZALO FUENTES / REUTERS FOTO La pluja s'interposa entre Nadal i Djokovic a la final de París / GONZALO FUENTES / REUTERS FOTO\nEls paraigües van ser els protagonistes del primer episodi de la final del Roland Garros 2012. El cel, pesat i gris, ja feia presagiar als inicis del partit el que va passar després: que caldria suspendre fins avui el duel entre Rafa Nadal i Novak Djokovic corresponent a la final del Grand Slam parisenc. L'organització del torneig va decidir aplaçar fins a la una del migdia d'avui la represa del partit. L'amenaça de pluja i la falta de llum haurien fet impossible acabar un duel que dominava Nadal per dos sets a un.\nEn certa manera, el de Manacor és qui més beneficiat va sortir de l'aturada per la pluja. El serbi, número 1 del món, li havia guanyat el tercer set després que ell s'apuntés els dos primers, i al quart parcial el dominava per 2 jocs a 1. La tendència indicava que Djokovic s'havia tret la son de les orelles -els seus dos primers sets no van ser brillants, precisament- i ja havia posat la directa. I just quan ja tenia Nadal agafat pel ganyot, la pluja va frenar la seva cursa cap a la remuntada.\nEl tenista balear ja feia uns quants jocs que no era el mateix que al principi del duel, que va començar dominant a plaer. Nadal, que és un especialista a serrar les dents en els compassos inicials dels partits, no donava treva al seu rival. El feia anar com volia amb el seu cop de dreta. El treia de les zones d'atac. Li restava tots els serveis i l'obligava a estar en moviment continu. Tot plegat, sumat al seu encert amb els cops guanyadors, feia pensar en una escabetxada ràpida i gairebé indolora. Però en una final de Grand Slam fer aquests pronòstics és perillós. Molt perillós.\nDjokovic va començar a carburar -mai es pot donar per mort un jugador balcànic, sigui l'esport que sigui- i va aconseguir recuperar terreny. Els seus cops genials, malgrat tot, apareixien amb comptagotes. Als dos jugadors se'ls notava el pes de la història a l'esquena. Si guanya Nadal serà el primer jugador de la història que guanya set vegades a Roland Garros, i si venç Djokovic haurà completat quatre victòries consecutives en torneigs de Grand Slam. Un èxit que el posaria a l'altura de llegendes com Rod Laver i que ni tan sols Roger Federer, Andre Agassi o Pete Sampras van poder aconseguir mai.\nAl serbi se'l veia emprenyat amb ell mateix i amb els seus. Va trencar un banc amb la raqueta -prèviament n'havia esquerdat una contra el terra- i se'l veia contrariat amb la seva banqueta d'incondicionals. Els seus gestos denotaven incomoditat.\nHo estava, en efecte. Nadal es va endur el primer set per 6-4 -un resultat meritori, tenint en compte l'inici nefast del serbi, que va cometre vuit errors no forçats en els tres primers jocs- i dominava amb claredat al segon. Just quan estava a punt d'enllestir-lo, amb 5-3 en aquest parcial, va aparèixer per primera vegada la pluja. Una aturada breu que, si bé no va servir per impedir que Nadal s'endugués el segon set, sí que va permetre a Djokovic aclarir-se.\nTot i començar perdent per 2-0 al quart parcial, el serbi va donar mostres d'una millora exponencial. Va aprofitar que Nadal perdia pistonada -ni els seus cops ni les seves cames responien com a les tres de la tarda, quan va començar la final- per edificar la seva remuntada. Va ser fulgurant: els 8 següents jocs van caure de la banda del serbi. Els cops guanyadors van començar a sobrevolar la Philippe Chatrier i Djokovic va treure de la seva raqueta el seu joc més àgil i intens. Una plaga bíblica amenaçava Nadal.\nLa pluja el va ajudar a trencar la ratxa del número 1 del món, que veient com anava el partit tenia totes les cartes per apuntar-se el quart parcial i dur el partit a un cinquè set d'infart. Aquest serà el seu repte quan es reiniciï el partit a partir de la una del migdia. Djokovic farà bé de descansar bé i analitzar què li va passar al principi del partit. Més que res perquè el seu contrincant, des de l'habitació de l'hotel, estudiarà per què no va ser capaç de tancar el partit al tercer set. I Nadal, quan té temps per pensar, és un rival encara més temible que de costum.


L'exposició “Plurisensorial Deliciós”, d'Aurora Domínguez, relleva a la mostra sobre el fem espacial en Las Cigarreras - LOBLANC\nL’exposició “Plurisensorial Deliciós”, d’Aurora Domínguez, relleva a la mostra sobre el fem espacial en Las Cigarreras\nL’exposició titulada “Plurisensorial Deliciós”, de la creadora Aurora Domínguez Mata, s’obertura demà dissabte, dia 25. La nova mostra substitueix a la denominada “Space Debris: Constel·lacions de deixalles”, amb la qual l’artista Esther Pizarro ha denunciat de manera pionera des d’Alacant el problema mediambiental i tecnològic format per desenes de milers de restes de satèl·lits i enginys espacials que orbiten com a ferralla còsmica al voltant de la Terra.\nLa Regidoria de Cultura, dirigida per Antonio Manresa, aposta per la nova iniciativa – “plurisensorial Deliciós” – per a ocupar durant prop d’un mes la principal sala expositiva de l’antiga Fàbrica de Tabacs, la Caixa Blanca. El muntatge consta de 12 fotografies, cadascuna d’elles connectada a un àudio, més un relat curt, dos vídeos, accions performatives i un receptari del barri de Sant Antón que posa de manifest la riquesa cultural d’aqueix sector de la ciutat.\nLes peces conjuguen tots els sentits i la finalitat del conjunt és reivindicar el fascinant de les accions quotidianes que les persones realitzem de manera aparentment inconscient, segons informen des de Cigarreras.\nTallers i experimentació\nEl muntatge ideat per Aurora Domínguez inclou diversos tallers relacionats amb els moviments artístics i figures que han sigut la inspiració del projecte Fluxus i Dodecafonisme com a punt de partida per a l’experimentació visual i sonora.\nPer a les performance i els tallers, l’artista compta amb el músic Javier Monserrat, amb qui ha compost els fragments sonors de l’obra. La interacció de dissonàncies, escoltes i reflexions visuals posa de manifest les potencialitats de l’art contemporani, segons assenyalen des del complex cultural.\nL’exposició que ha conclòs,“Constel·lacions de deixalles”, d’Esther Pizarro, ha rebut mes de 1.500 visites des de la seua inauguració el mes de juny. Ha estat en cartell en Cigarreras fins al passat cap de setmana.\nExposició: «plurisensorial Deliciós», d’Aurora Domínguez Mata\nDel 25 de setembre al 17 d’octubre.\nSala Caixa Blanca, Centre Cultural Las Cigarreras. C / Sant Carles, 37.\nVisites, de dimarts a dissabtes, de 10 a 21.30 hores.\nTancat, diumenges, dilluns i festius


La CUP de Figueres demana més implicació ciutadana contra les agressions sexuals - Empordà\nLa CUP de Figueres demana més implicació ciutadana contra les agressions sexuals\nLa formació anticapitalista lamenta l'atac a una noia en el centre de la ciutat i demana inversió preventiva en el pressupost del 2017\nEMPORDA.INFO 15.03.2017 | 08:50\nAdhesiu de la campanya No és no. CUP\nLa CUP de Figueres ha condemnat l'agressió sexual patida per una noia de 24 anys, el dissabte passat, en un portal del centre de la ciutat. Així mateix, la portaveu del grup municipal, Natàlia Sànchez, ha manifestat que "aquesta no és una agressió aïllada, sinó que s'ha de situar en un context que legitima les agressions masclistes quotidianes". Per a Sànchez, "les agressions físiques són la part visible d'un sistema de relacions personals i socials que se sustenta en les violències masclistes que les dones patim cada dia: l'opinió que constantment es vessa sobre els nostres cossos, l'abordament sense consentiment en els espais públics o la insistència i la no acceptació de negatives en espais d'oci i festa".\nÉs, precisament en aquest últim espai, on el grup municipal està treballant durant els darreres mesos, en el marc de la creació d'un protocol contra les agressions sexistes a les festes i esdeveniments festius de la ciutat. "La prevenció i l'actuació contra les agressions masclistes és una responsabilitat de ciutat que, no només demana declaracions de bones intencions, sinó que s'ha de traduir en recursos i actuacions concretes", ha manifestat Sànchez. En aquest sentit, la formació anticapitalista prioritza l'augment de les partides d'atenció a les dones en la negociació dels pressupostos municipals del 2017, segons ha fet saber la mateixa CUP, representada en el plenari municipal amb tres regidors.


Ponència sobre construcció industrialitzada d'habitatges nZEB - Evowall\nPonència sobre construcció industrialitzada d’habitatges nZEB\nDel 23 al 26 de maig serem Event Partners a Barcelona Building Construmat, amb un estand propi al costat de la zona Future Arena. Aquest any serà un esdeveniment que significarà el canvi en el sector de la construcció per l’innovació en materials, sistemes constructius i tecnologia entre altres, com l’introducció del IoT (Internet of Things).\nEl mateix dia 23 a les 15:30 a la sala Technical Corner, en Santi Alcaraz, director tècnic d’EVOWALL, farà una ponència sobre construcció industrialitzada d’habitatges de consum gairebé nul (nZEB – nearly Zero Energy Building). Anirà orientada sobre el nostre nou sistema constructiu que ho permet amb materials tradicionals de manera ràpida, econòmica i amb una alta eficiència energètica (pròpia de les cases passives – estàndard Passivhaus), amb el gran avantatge de no estar limitat a dissenys predefinits, sinó que la personalització és la protagonista altre cop com a les obres tradicionals.\nTambé explicarà que aquest nou sistema constructiu, patentat per EVOWALL, en un futur serà aplicable a escoles i a habitatges socials, per tal que els avantatges de les cases passives estiguin a l’abast de tothom i així poder tenir un món més sostenible amb el medi ambient.\nSi estàs interessat i encara no tens una entrada per Construmat, accedeix aquí per aconseguir-ne una.


El pati, un espai de joc i de descoberta del món . | Escola La Sardana\nEl nostre pati preten oferir un entorn ric en estímuls, que afavoreixi la creativitat dels infants i que, a més, s igui saludable i sostenible. Donem molt protagonisme a la natura perquè entenen que té un paper determinant en el desenvolupament integral de l’ésser humà.\nJugar en espais naturals com l’hort fomenta que els nens i nenes siguin més actius, desenvolupin la imaginació, observin i coneguin la natura. Reben gran quantitat d’informació sensorial que arriba a través dels materials vegetals i minerals que trobem (pinyes, fulles, troncs, pedres…). I és que els elements naturals es presenten amb una varietat de formes, olors, colors, sons i textures.\nSi afegim la fascinació que senten els nens i nenes davant el descobriment del món animal, i les oportunitats d’aprenentatge que aquest presenta, ens adonarem que el pati i l’hort són espais de joc però alhora de descoberta científica.\nPer als infants el moviment és important i jugar en espais naturals cobreix moltes de les seves necessitats. Al pati poden trobar grans possibilitats de desenvolupar la consciència espacial i el desenvolupament d’habilitats motrius de diferent tipus com: saltar, escalar, rodar, gronxar-se, etc. Aquest tipus de joc basat en el moviment corporal permet a l’infant que descarregui les seves tensions.\nEls beneficis per a salut dels infants i adults són un altre gran aspecte a destacar. Jugar i aprendre a l’aire lliure millora la salut física i psíquica de les persones. El contacte amb la natura no només beneficia les persones de manera individual, sinó també social.\nUn infant que ha après a estimar la natura i a cuidar-la des de petit, acompanyat d’adults que donin suport a aquesta connexió, és molt més probable que estigui disposat a defensar-la. D’aquesta manera contribuirem a què les noves generacions creixin estimant i protegint la natura.


FAQ | IPI-Cooperació\nSchool sponsorship in Ethiopia\nCollaborate with IPI-Cooperació\nBecome a member of IPI-Cooperació\nHome / Sponsor / FAQ\nLa meva aportació va íntegrament a l’infant?\nNo necessàriament. L’escola avalua cada cas individualment i les seves necessitats, distribuint les aportacions segons les circumstàncies de cada infant, podent quedar un remanent destinat a sufragar despeses de manteniment, millores i dèficits del centre.\nL’apadrinament genera despeses de gestió?\nSí, però els assumeix IPI-COOPERACIÓ. Un apadrinament implica viatges de supervisió i control a la zona, salaris de coordinadors i assistents socials, documentació, preparació d’informes, etc, que sufraga IPI-COOPERACIÓ. Per tant, l’apadrinament reverteix íntegrament en l’infant i la comunitat.\nA quins països puc apadrinar?\nAra mateix, només a Etiòpia. En un futur proper començarem amb d’altres països africans.\nFins a quina edat puc apadrinar l’infant?\nFins que acabi desè grau a l’escola. Desè grau equival a acabar l’ESO, però això no implica una edat determinada. El nostre apadrinament és una beca d’estudis condicionada a un esforç acadèmic i a les circumstàncies personals.\nPuc pagar al meu apadrinat/da els dos cursos de preparatori i/o una carrera universitària?\nSí. IPI-COOPERACIÓ t’informaria del cost dels estudis.\nPuc visitar l’infant apadrinat a Etiòpia?\nSí, però IPI-COOPERACIÓ ara mateix no té la infraestructura turístico-logística necessària per a gestionar un viatge d’aquestes característiques.\nQuina informació rebré de l’infant?\nInicialment rebràs la seva foto, situació personal, familiar i escolar. Després, anualment, rebràs un informe de seguiment més detallat amb una foto actualitzada.\nPuc enviar-li regals?\nSí, però l’apadrinador/a s’ha de fer càrrec directament de l’enviament. De tota manera, recomanem coses senzilles i petites, que es puguin compartir amb altres infants, i de manera especial material escolar.\nPuc enviar-li alguna cosa a través d’IPI-COOPERACIÓ?\nSí, però només fotografies en format paper, i/o cartes personals (en anglès). Les delegacions d’ IPI-COOPERACIÓ que viatgen al país són petites i no podem fer-nos càrrec de despeses relacionades amb excés d’equipatge. Unes setmanes abans d’un viatge d’ IPI-COOPERACIÓ us ho comunicarem per si ens voleu fer arribar cap carta i/o fotografia.\nPuc enviar-li diners?\nNo. Creiem que pot ser contraproduent.


Entrenament i enfortiment muscular en nens i adolescents | Wunder Training\nHome/Pla d'entrenament personalitzat/Entrenament i enfortiment muscular en nens i adolescents\nEn un post anterior del nostre blog destacàvem la importància de l’exercici i concretament de l’enfortiment muscular en persones grans, avui ens centrarem en un altre dels mites de l’entrenament, que desaconsella que nens i adolescents facin un entrenament específic d’enfortiment muscular.\nEls joves d’avui dia constitueixen la primera generació de la història que practica menys exercici físic que el mínim recomanat biològicament per a un bon manteniment de la salut.\nMés alts, amb més pes i més febles\nRecerques científiques han demostrat que la mitjana d’altura dels nens i els adolescents d’avui dia s’ha incrementat en 5 centímetres, i la mitjana de pes\ncorporal entre uns 3 i 4 quilograms, respecte a la mitjana calculada el 1965.\nSe suma a aquestes xifres el fet que la seva capacitat física – per exemple, la resistència, la força, la velocitat i la mobilitat – ha disminuït al voltant d’un 10% entre el 1975 i el 2000. En alguns grups d’edat, la disminució és encara més acusada, arribant al 25% (BÖS, K.: La funció motora en els nens i els adolescents. Primer informe esportiu sobre nens i adolescents alemanys 2003).\nEls nens i els adolescents estan començant a desenvolupar les malalties associades a la civilització moderna. Per exemple, les disfuncions de l’aparell locomotor, com ara dolor d’esquena, de genoll o de maluc, han començat a ser un fenomen comú entre els joves. Sovint, a aquests desordres de tipus funcional se’ls afegeix el problema de l’obesitat. La falta d’activitat física i uns nivells elevats de greix corporal contribueixen a incrementar els desordres de tipus metabòlic, entre els quals una incipient diabetis (diabetis mellitus tipus II, o diabetis adquirida). Recentment, aquesta malaltia, que rares vegades s’havia donat en els nens, s’està convertint en un fenomen molt més comú, registrada en gairebé tots els països desenvolupats. Així mateix, el percentatge de nens obesos s’està convertint en un problema de caire epidemiològic que comportarà uns costos elevats, particularment a llarg termini.\nEnfortiment muscular dirigit als joves: el que cal tenir en compte\nL’activitat física durant la infància i l’adolescència crea la base per a estar en forma i gaudir d’una bona salut en la maduresa. Un enfortiment muscular orientat a la salut, al costat de la pràctica d’exercici físic en escoles i clubs esportius, a més d’altres activitats en el seu temps lliure, contribuiran a compensar aquesta falta d’exercici entre els joves d’avui dia. A més, servirà de suport al procés de creixement i pot prevenir o disminuir les malformacions o distorsions del sistema musculoesquelètic.\nEn la pràctica de l’enfortiment muscular dirigit als joves, cal tenir en compte els següents factors:\nLa introducció a l’exercici ha de ser impartida per un professional competent i amb la formació acadèmica necessària.\nDurant l’enfortiment muscular cal posar l’accent en la correcció i el ritme adequat en la pràctica dels exercicis.\nCal evitar els pesos màxims. Tant la intensitat com el pes han de ser moderats, i augmentats només de manera gradual.\nS’aconsella varietat en els exercicis, per a mantenir l’interès dels joves.\nEls programes d’enfortiment muscular oferts per Wunder Training han estat planejats tenint en compte les necessitats i la capacitat física dels nens o adolescents, i la seva avaluació mèdica garanteix que la introducció a l’exercici no comporta cap risc per a la seva salut. En cas que, per endavant, existís algun problema, el doctor pot modificar el contingut del programa o la manera d’executar els exercicis. A Wunder Training realitzem de manera gratuïta sessions de control per a no només assegurar la qualitat dels exercicis, sinó també la correcta graduació de les màquines, ja que les necessitats dels joves en creixement es troben sotmeses a un procés de canvi constant i veloç.\nFomentar un estil de vida físicament actiu en els nostres nens i adolescents és la millor manera de prevenir l’aparició de malalties cròniques molt freqüents en l’edat adulta. Fomentar la pràctica d’exercici i esport dels nostres petits és una de les millors decisions que podem prendre com a pares. Nosaltres estarem encantats d’ajudar-te.\nHombros252021-04-23T10:13:02+02:0030 març 2020|


El Comercio guanya el premi AEHTMA a la millor tapa\nEl Restaurant El Comercio ha guanyat el premi a la millor tapa que atorga l'Associació d'Hostalers (AEHTMA). Així ho ha decidit un jurat de professionals. El restaurant ha estat premiat amb un sopar i una nit d'hotel a l'Hotel La Font d'Alcalà a Alcalà de la Jovada. A més, el premi de 500 euros que dóna el Centre Comercial Portal de la Marina per als ruters que puntuen a través de l'App Rutappa ha estat per a María Isabel Talaván.\nEl lliurament de premis de la XI Ruta de la Tapa es va realitzar el dimecres a l'Ajuntament de Dénia. L'alcalde Vicent Grimalt i Frank Marti, director d'Guíame Comunicació, empresa organitzadora de la ruta van ser els qui van fer entrega dels premis d'aquest aquesta edició en què han participat més de 40 establiments.\nA més, el primer classificat del concurs ha estat Txoco Bar, mentre que el segon ha estat Amigourmet. El restaurant Mena ha obsequiat al guanyador amb un dinar o sopar degustació, mentre que el segon premiat ha rebut dues botelles de Vermell Vintage.\nEl premi a la tapa elaborada amb producte autòcton que atorga Turisme ha estat per a La Quarentena. El guanyador podrà realitzar una excursió de 50 minuts en catamarà.


L’esperit de Béjart dansa al Festival Castell de Peralada | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nL’esperit de Béjart dansa al Festival Castell de Peralada\nL'imperible 'Bolero' va desencadenar el deliri del públic en una inoblidable i nostàlgica inauguració\nPeralada 11 JUL 2015 - 15:44\tCEST\nActuació del Béjart Ballet Lausanne a Peralada. Robin Townsend EFE\nLa nit prometia. El Festival Castell de Peralada (Girona) començava divendres la seva programació amb l'actuació del Béjart Ballet de Lausanne, que des de la mort del genial creador dirigeix el seu hereu artístic, Gil Roman. Feia dies que les localitats estaven esgotades i es palpava l'emoció. La nit estrellada i el màgic encant d'aquest espai escènic predisposaven l'espectador a la nostàlgia. Al llarg de les gairebé dues hores de representació, el públic va viure diferents sensacions: gaudia del que passava a l'escenari però la seva ment recordava la nits inoblidables que Béjart va fer viure al món al capdavant del Ballet del Segle XX, la seva magnífica companyia.\nAl programa de Peralada tancava l'actuació el famós Bolero de Ravel, joia coreogràfica que Béjart va crear el 1961 i que ha estat aplaudida als millors teatres de tot el món. Aquest ballet va néixer d'una idea de la famosa ballarina Ida Rubinstein, que va demanar a Ravel una partitura per a aquesta obra. La versió que Béjart va crear per al Ballet del Segle XX, i que va ballar per primera vegada la iugoslava Duska Sifnios, desprèn sensualitat i violència continguda. Béjart confereix el protagonisme a El So, encarnat per una ballarina o ballarí solista. El Ritme és interpretat per un grup de ballarins –de vegades tot homes, de vegades tots dones–, que envolten al o la protagonista, enfilat en una immensa taula de color vermell. Són molts els ballarins que han immortalitzat aquesta obra: el més carismàtic, Jorge Donn. A Peralada la protagonista va ser la magnífica ballarina catalana Elisabet Ros. El seu cos estilitzat, els ulls verds i els cabells vermells, unit a la seva tècnica impecable i expressivitat, van enlluernar. La seva interpretació no va ser passional ni provocadora, sinó elegant. Va atreure sinuosament els homes del voltant, en una traïció constant, fins que ells la derroten en un rapte col·lectiu. Al final, els càlids aplaudiments i els sonors bravos van obligar la companyia a saludar en diverses ocasions. Carmen Mateu de Suqué, Presidenta de l'Associació Cultural Castell de Peralada, va lliurar a Gil Roman la medalla del Festival després de ballar Bolero.\nLa nit havia començat amb una suggestiva coreografia de Béjart de 1997, Suite Barocco, amb música del XVIII i vestuari de Gianni Versace. És una peça interpretada per tota la companyia amb un brillant estil coral. El fragment del ball dels ventalls, a càrrec de l'elenc femení, va resultar hipnòtic. El Béjart Ballet de Lausanne està compost per joves ballarins i no tots tenen la depurada tècnica ni la personalitat escènica que exigia el creador marsellès. Però, en conjunt, la formació va trobant el seu camí: si es compara aquesta actuació amb la que va brindar a l'Auditori de Sant Cugat el 2011, la millora és notable. En aquesta peça va destacar el ballarí Oscar Chacón, intèrpret bejartià en tots els sentits: guapo, amb tècnica i forta personalitat escènica. Ell és el protagonista de l'obra, que narra la història d'un home que se suïcida i desperta en un món desconegut ple de sorpreses estimulants. El va seguir Bhakti III, que el Ballet del Segle XX va estrenar el 1968. És una peça amb música tradicional de l'Índia inspirada en la religió i filosofia d'aquest país. La parella protagonista, Marsha Rodriguez (Shakti) i Fabrice Gallarrague (Shiva), van enlluernar per la seva magnífica tècnica. Els developpés a la segona de Rodríguez van tallar la respiració de l'espectador. Aquestes dues obres tanquen tots els secrets del vocabulari coreogràfic de Béjart i han de ser vistes com a peces de museu, si bé no tenen la força de Bolero, La consagració de la primavera o L'ocell de foc, per citar-ne tres del seu repertori, que han resistit millor el pas del temps.\nLa sorpresa de la nit va arribar amb Impromptu pour Peralada, peça creada per Gil Roman per al Festival. Es tracta d'un treball pertorbador i bell amb una brillant actuació coral femenina amb música d'Erik Satie i de percussió. La coreografia llueix personalitat pròpia, la qual cosa demostra que Roman està aconseguint trobar el seu propi llenguatge gestual, allunyat del seu mestre. Un llenguatge descarat, arrogant, sensual i ric en matisos, aspectes que, també, desprèn la personalitat humana d'aquest creador.\nCompletaven el programa, d'una banda, 3 danses pour Tony, treball en el qual Gil Roman rendeix el seu particular homenatge a Tony Fabre, el ballarí i coreògraf mort el 2013, i que va pertànyer al Ballet del Segle XX i després de la Companyia Nacional de Dansa en temps de Nacho Duato, arribant a ser director de la CND 2. És una peça coral intensa i molt dinàmica. D'altra banda, Histoire d’Eux, (2014), proposta de Tony Fabre amb música de Henry Purcell inspirat en Dido i Eneas: un treball sobri amb un ball intens i expressiu, que no va desentonar a la gran nit.


Inici > La FM2013 > Estamper\nLluís Masachs ha estat escollit pels Administradors de la festa major per realitzar l'estampa de Sant Fèlix d'aquesta edició.\nL'estampa presenta el sant de cos sencer, amb un aire jove i somrient, i amb una mirada que, a diferència de l'original, es fixa directament en l'espectador. El fons de l'estampa, amb domini dels tons blaus i verds, està format de personatges que formen part de la festa i vol ser un homenatge a tots aquells que en formen part i la viuen.\nLa presentació es va fer el dilluns 13 d'agost, al Claustre de Sant Francesc amb la presència de l'autor. Els Administradors van mostrar-se il·lusionats i contents amb el resultat del treball. L'estampa original està realitzada en acrílic sobre paper, del qual se n'ha extret una fotografia per reproduir l'estampa que es repartirà amb el programa.\nGaleria d'imatges de l'acte de presentació\nL'il·lustrador vilafranquí, de 36 anys d'edat, va estudiar a l'Escola Massana de Barcelona en l'especialitat de dibuix i il·lustració. En aquests últims anys, s'ha dedicat a la vessant més pictòrica i ha realitzat exposicions a diverses ciutats i poblacions de Catalunya. En diverses ocasions ha fet il·lustracions i pintures de temàtica festamajorenca. A la seva pàgina web http://www.lluismasachs.net podeu veure'n algunes.\nActualment, Lluís Masachs compagina la pintura, l'ensenyament d'arts plàstiques a nens i nenes i la il·lustració.\nIl·lustració Pic repic i Repicó és Festa Major!\n© 2013 Ajuntament de Vilafranca del Penedès Administradors FM'13 Tel. - C\_ La Font 43 · 08720 Vilafranca del Penedès Última actualització: 14/08/2013


Què és el Programa Futurisme?\nFuTurisme és un programa de suport a la creació d'empreses innovadores i responsables dins l'àmbit del turisme promogut per Barcelona Activa - Ajuntament de Barcelona, la Diputació de Barcelona, l'Associació Catalana d'Agències de Viatges Especialitzades ACAVe i el Gremi d'Hotels de Barcelona.\nCrear empreses responsables, innovadores, sostenibles i amb visió de futur que donin resposta a les noves necessitats del sector turístic de la ciutat i de la província de Barcelona.\nEl programa Futurisme constarà de dues fases:\nFormació pràctica on es treballaran les següents temàtiques: tendències del sector, turisme responsable, sostenible i mesurament de l'impacte, model de negoci, pla de màrqueting, pla econòmic financer, formes jurídiques i fiscalitat, competències emprenedores, estratègia comercial i comunicació (elevator pitch).\nEls projectes participants podran realitzar una tutoria individual per validar el model de negoci.\nRonda d'elevator pitch davant el jurat per a seleccionar els projectes que passen a la segona fase del programa (sessions sectorials, pla d'acompanyament personalitzat i premis).\n1. Sessions Sectorials\nEs realitzaran 6 sessions sectorials amb la següent estructura:\n· Acció formativa sectorial: es tractaran temes específics del sector turístic com màrqueting digital turístic, intermediació i comercialització turística, big data i intel·ligència turística, aspectes legals per a start ups de turisme, finançament, turisme i ODS.\n· Dinars en xarxa: dinar networking amb persones rellevants de l'àmbit turístic per tal de donar a conèixer els projectes participants i generar sinergies i contactes.\n· Sessions d'experiències empresarials: persones emprenedores d'èxit del sector compatiran la seva experiència personal amb les persones participants en el programa.\n2. Pla d'acompanyament personalitzat\nLes persones participants podran realitzar 10 tutories especialitzades amb persones expertes del sector turístic. També tindran assignada una persona tutora que les acompanyarà durant tot el programa. Aquesta tutorització les orientarà en les decisions que hagin de prendre, les guiarà en el procés d'elaboració del pla d'empresa i en l'anàlisi de la seva viabilitat i els facilitarà contactes i informació rellevant pel projecte.\nAl llarg del programa tots els projectes seran acompanyats en la seva cerca de finançament per a la posada en marxa o el creixement de l'empresa.\nEn el marc de Futurisme, i amb l'objectiu de promoure empreses innovadores i responsables en el sector del turisme, es lliuraran tres premis entre els projectes de cada edició.\no Categoria 1: Premi a la idea més innovadora.\nAportació econòmica de 10.000€. Espai d'incubació a Barcelona Activa durant 2 mesos. Mentorització. Inscripció i quota d'ACAVe durant 6 mesos.\no Categoria 2: Premi a l'assoliment dels ODS Agenda 2030.\no Categoria 3: Premi a la millor aplicació de la tecnologia.\nAportació econòmica de 10.000€. Espai d'incubació a Barcelona Activa durant 2 mesos. Mentorització.\nEn aquests moments la convocatòria no està oberta.\nMés informació: futurisme@barcelonactiva.cat\nAquest programa s'adreça a les persones emprenedores que vulguin iniciar la seva activitat a la ciutat de Barcelona o a la seva província. També hi poden participar empreses del sector turístic amb menys d'un any de constitució en el moment de sol·licitud de participació en el programa.\nLa participació de Futurisme té un cost global per persona participant d'uns 4.500€. Pràcticament la totalitat d'aquest import serà coberta per les entitats promotores a través de les seves aportacions, sent 300€ la quantia a desemborsar per part de les persones emprenedores seleccionades durant el DemoDay per a participar a la segona fase del programa.\nEs requerirà l'assistència a les sessions presencials. Es limitarà l'assistència a una única persona per projecte, independentment del nombre de persones promotores de cada iniciativa, i aquesta persona sempre ha de ser la mateixa. La resta dels membres d'equip promotor participaran en el pla d'assessorament personal i en algunes sessions obertes.


Línia Llobregat-Anoia - Ramals de mercaderies - Manresa-Sallent\nTrens de Catalunya > FGC > Línia Llobregat-Anoia > Ramals de mercaderies > Ramal Manresa-Sallent\nTraçat del ramal\nLa línia de mercaderies s'inicia a l'estació de Manresa-Alta, d'on surt a través del triangle amb un vèrtex a la línia que va cap a Martorell i l'altre a la línia que va a Manresa-Baixador. Un cop passat tot aquest entramat de vies, entre les quals s'inclouen unes quantes vies per apartador de vagons s'inicia la línia en sí. Primerament, el traçat passa per un nou pont sobre un vial de la ciutat manresana. A continuació i en traçat força rectilini es va enfilant per la plana, seguint el traçat original del 1885. La via passa per un pas a nivell amb barreres i seguidament per un pont sota un dels ramals de l'eix transversal. Seguidament fa una corba a l'esquerra i s'arriba a l'indret on cada any es munta el baixador que serveix al Parc de l'Agulla, durant la Festa Major de Manresa. Després el traçat segueix fent alguna suau corba per ben aviat passar sota l'eix transversal. A continuació hi ha la bifurcació d'on surt el ramal de mercaderies que va cap a Súria, enllaç que hi és des dels anys noranta, ja que abans el ramal de Súria sortia del costat de Manresa-Baixador, circulant un bon tram pel centre de la ciutat. Tornant a la línia de Sallent, la via segueix en traçat suau passant pel costat de Sant Iscle. Una mica més endavant passem per l'andana de Santa Maria de Comabella, que serveix a Ampans i ben aviat comença la variant respecte el traçat original del 1885 i posada en servei justament 100 anys més tard, el 1985. La línia descriu una llarga corba a la dreta, deixant el nucli de Santpedor a l'esquerra. Seguidament el traçat va per un tram entre trinxera on passa sota un carrer dels afores del poble i després per sota la carretera de Navarcles. A continuació la via es troba el pont sobre el Riu d'Or, format per tres trams de formigó amb un total de 82 metres de llarg i una alçada màxima de 14,75 metres. La via gira a l'esquerra i s'endinsa en una zona boscosa que ja no deixarà fins arribar a l'estació de Sallent. Aquesta estació té tres vies de gran longitud en una de les quals hi ha el carregador automàtic de potassa. Per aquest ramal sol circular un tren diari de potassa (locomotora 254 i vagons sèrie 62000) en cada sentit, a més de diversos trens especials de caràcter més o menys fix com són el tren entre Manresa i el Parc de l'Agulla durant la celebració de la Festa Major manresana i el tren entre Manresa, Santpedor i Sallent durant la Fira de Sant Miquel de Santpedor. Els serveis especials habitualment són coberts per automotors dièsel de la sèrie 3000.\nSaler encapçalat per la 254.01 a la via 1 de Manresa-Alta (setembre 2007) Platja de vies d'estacionament al triangle de Manresa (agost 2004) Falca per a un vagó de mercaderies (agost 2004) Fi de les vies d'estacionament de trens (agost 2004)\nLa 254.01 passant amb un saler directa de Súria cap a Martorell a través del by-pass (agost 2005) El by-pass que duu directament del ramal a la línia Barcelona - Manresa (agost 2004) Saler que ve de Súria enfilant el by-pass, vist des de la platja de vies de Manresa (agost 2005) Primer tram de la línia, amb traçat original de 1885 i un tren especial (agost 2004)\nPas a nivell amb barreres situat als afores de Manresa. És l'únic del ramal de Sallent (juny 2006) Indicador de l'estat del pas a nivell pel costat Sallent (juny 2006) Limitació a 50km/h (agost 2004) Un dièsel de la sèrie 3000 al baixador desmuntable del Parc de l'Agulla (agost 2004)\nBifurcació de la línia de Sallent, a l'esquerra, i la de Súria, a la dreta (setembre 2005) 254.03 i vagons de potassa pujant de buit cap a Súria (juny 2006) Accés a l'andana de Santa Maria de Comabella (juny 2006) Vista del baixador privat de Santa Maria de Comabella (juny 2006)\nDetall de la placa del baixador més desconegut de la xarxa de FGC (juny 2006) El baixador està situat al PK 7,3 del ramal de Sallent (juny 2006) Darrer tram de traçat originari de 1885. Al fons s'inicia la variant del 1985 (setembre 2005) La línia passa molt a prop de Santpedor (novembre 2004)\nCorba més propera al nucli de Santpedor, amb un pas elevat al fons (gener 2006) Tren especial per la Fira de Sant Miquel parat al baixador de Santpedor (setembre 2004) Tren especial sortint cap a Sallent (setembre 2004) El traçat de 1985 abandona l'orginari i passa per un pont de formigó sobre el Riu d'Or (setembre 2005)\nDetall de la via per la plataforma construïda l'any 1985 per evitar un traçat dur (setembre 2005) La via està dotada d'algunes travesses monobloc entre les de fusta (setembre 2005) El traçat ja molt a prop de l'estació de Sallent (setembre 2005) Suau corba a l'entrada de la zona minera de Sallent (setembre 2005)\nL'agulla número 1 dóna la benvinguda a la platja de vies de Sallent (novembre 2006) Les tres llargues vies de l'estació de mercaderies de les mines (novembre 2006) Vagons de la sèrie 62000 estacionats a les vies 1 i 5 (novembre 2006) Una altra vista dels vagons. Els de la via 1 estan a l'espera de serveis (novembre 2006)\nInici de la platja de vies de l'estació de mercaderies de Sallent (setembre 2005) Sallent-mines disposa de tres vies, tot i que habitualment s'usen la 3 i la 5 només (setembre 2005) Detall dels vagons estacionats a la via 5 (setembre 2005) Complex de cintes transportadores que mou la sal i la potassa per les instal·lacions (setembre 2005)\nDetall de la instal·lació de càrrega automàtica de potassa de Sallent (setembre 2005) L'enginy groc és un carro per arrossegar els vagons sense necessitat de locomotora (setembre 2005) Detall de les politges del carro arrossegador (setembre 2005) Una altra vista de la instal·lació de càrrega (setembre 2005)\nDetall dels tubs pels quals baixa la potassa fins als vagons (setembre 2005) Estructura metàl·lica per tal de poder fer la revisió dels vagons de la sèrie 62000 (setembre 2005) Vagons de la sèrie 62000 a la via de càrrega de Sallent (setembre 2004) Instal·lació de càrrega de potassa (novembre 2004)\nVista general de les llargues vies de Sallent (novembre 2004) El tram final del ramal de Sallent (novembre 2004) La triple via s'acaba en dos topalls (novembre 2004) Una altra vista del final del ramal (novembre 2004)\nRetorn a Ramals mercaderies


Antonio David Flores confirma el retrobament amb Rocío Carrasco\nAntonio David Flores ha fet públiques les seves intencions amb Rocío Carrasco. | CatalunyaDiari\nAntonio David Flores tornarà a entrar en contacte amb ella de certa manera\nper María Merino 15/06/2022 15:34h\nAntonio David Flores i Rocío Carrasco van estar casats i fruit d'aquest matrimoni van tenir dos fills. La seva història d'amor no va acabar gens bé i ella el va acusar de maltractaments i de violència vicària. D'aquí que en els últims anys únicament s'hagin vist als jutjats, però ara es retrobaran.\nEn concret, tornaran a 'estar en contacte' d'una manera particular. Ens estem referint al fet que el malagueny ha anunciat que no es perdrà la segona part de la docusèrie de la seva ex. D'aquesta manera, la comentarà al seu canal de YouTube i també potser prendrà mesures judicials si ho considera oportú.\nAntonio David Flores vol saber de Rocío Carrasco\nL'excol·laborador de Sálvame, que està feliç amb Marta Riesco, no vol oblidar-se de la que va ser la seva primera dona. Li ha sortit molt 'rendible' la seva relació amb ella, ja que des de llavors ha viscut de parlar de Rocío en platós i exclusives.\nDes que va ser acomiadat de Mediaset no ha tornat a la televisió ni tampoc ha concedit cap entrevista a la premsa. Però ha trobat una altra manera de continuar en el punt de mira i ha estat posant en marxa un canal a YouTube. Un canal al qual ara donarà un impuls notable comentant cadascun dels episodis de la nova temporada de la docusèrie de Rocío.\nEn el nombre de Rocío s'estrena el 17 de juny, emetent-se dos capítols en obert a Telecinco encara que la resta es podran veure a Mitele Plus. I sobre aquesta producció ha parlat l'exguàrdia civil per al mitjà de YouTube Periodismo Azul. Així, ha manifestat: «La veuré i la comentaré al meu canal».\n«La veuré perquè tinc contractat Mitele Plus, ja que vam comptar els minuts de tots els programes del documental Rocío, contar la verdad para seguir viva. Per tant, veurem la segona part i la comentarem».\nAntonio David Flores serà un dels espectadors de la segona part de la sèrie de Rocío Carrasco. | GTRES\nTal com s'ha revelat, aquesta nova temporada girarà al voltant de la nul·la relació de Carrasco amb la seva família mediàtica. I és que explicarà els motius d'aquest distanciament. Per aquesta raó, no es preveu que Antonio David hi tingui molt de protagonisme, com sí que va passar a la primera.\nTot i això, s'ha volgut saber si està preparat per afrontar qualsevol informació que s'hi pugui donar. Una pregunta davant la qual ha estat especialment clar: «Jo estic preparat per a tot».\nAntonio David Flores, expectant davant del nou projecte de Rocío Carrasco\nL'encara marit d'Olga Moreno segur que està desitjant que s'estreni la producció esmentada. Com ell, també ho estan els espectadors que volen conèixer per fi el perquè la família de 'La más grande' es va trencar després de la seva mort.\nRocío Carrasco parlarà a la segona temporada de la seva família mediàtica. | Mediaset\nFins ara s'han sabut poques dades de les causes que van provocar que el clan s'esquerdés. Tot i això, s'ha insinuat que hi ha un element clau perquè tot això passés. Ens estem referint a un testament de la cantant que va fer prèviament a l'últim.\nAquest testament, trobat per la seva filla després de la seva mort, deixa en evidència que alguna cosa va passar al clan. Una que va portar la de Chipiona a prendre la decisió de canviar-lo de manera contundent. Per exemple, sembla que va treure la seva germana de marmessora i va optar perquè aquest paper el desenvolupés la seva amiga i advocada.\nAquest document i molts més que veuran la llum sustenten aquest format televisiu que, segons Carrasco, és «molt aclaridor. Veient tota la sèrie s'entén tot el que passa i el perquè. Tot queda demostrat».


“El que més s’ha sentit i repetit és que morien sols” | Elena Ferran | barcelona | Societat | El Punt Avui\n“El que més s’ha sentit i repetit és que morien sols” “El que més s’ha sentit i repetit és que morien sols” “El que més s’ha sentit i repetit és que morien sols” “El que més s’ha sentit i repetit és que morien sols” + “El que més s’ha sentit i repetit és que morien sols” E-mail\nALCALDESSA DE TREMP\n“El que més s’ha sentit i repetit és que morien sols”\n“S’ha patit pels que han mort, però també pels residents que ho estaven passant malament, aïllats durant un mes a les seves habitacions”\n“Tenim la intenció de trobar-nos amb familiars que s’estan organitzant i saber quines són les seves intencions per si els podem fer costat”\n“Quan toqui, s’ha de fer seure qui convingui i demanar explicacions”\nL’alcaldessa ha decretat tres dies de dol al municipi en memòria de les víctimes de la Covid-19 EPA.\n“El que més s’ha sentit i repetit és que morien sols” “El que més s’ha sentit i repetit és que morien sols” “El que més s’ha sentit i repetit és que morien sols” “El que més s’ha sentit i repetit és que morien sols” “El que més s’ha sentit i repetit és que morien sols” E-mail\nS’ha d’investigar a fons tot el que ha passat i, sobretot, que no es torni a produir mai més\nLa pandèmia ha estat especialment dura els darrers dos mesos al municipi de Tremp, sobretot a la residència Filella, on es va detectar un brot que ha causat fins a 61 defuncions entre els seus 142 usuaris. Demà comencen tres dies de dol oficial.\nTanqueu un any tràgic. Era un acte de justícia decretar els tres dies de dol?\nEl que hem viscut a Tremp ha estat molt dramàtic i ha deixat tothom molt tocat. Tots coneixíem gent de la residència o familiars que hi tenien els seus. S’ha patit pels que han mort, però també pels residents que ho estaven passant malament, aïllats durant un mes a les seves habitacions, sense saber què estava passant. Ha estat molt dur veure com dia rere dia no s’aturaven les defuncions.\nQuina és la situació actual i com estan els ànims?\nHa arribat Nadal i tot s’ha anat normalitzant. Per la vetlla es va decretar que la residència passava a ser verda, sense cap cas positiu. Tot i ser un Nadal estrany, s’ha pogut viure la il·lusió d’aquests dies i s’han reprès espectacles i activitats. La Diputació de Lleida ens va oferir el primer concert institucional de Cap d’Any després dels dos mesos tan durs que hem viscut. Va ser un repertori molt emotiu.\nI comenceu el 2021 de dol amb l’aturada d’activitats.\nCap activitat i cap acte institucional. Es penjaran crespons negres a tots els edificis municipals. No trobàvem el moment, perquè no vèiem el final de tot plegat. Al gener teníem molts dels actes previstos que ja havien estat anul·lats des de l’inici de la pandèmia. Des de l’equip de govern, amb l’oposició, vam decidir que seria més convenient esperar passat Reis per fer els tres dies de dol oficial.\nUna mostra de suport i escalf, però les famílies reclamen explicacions.\nAquesta és la reivindicació que hem fet des del primer dia. Quan tot estigui més tranquil i toqui, s’ha de fer seure qui convingui i demanar explicacions. La fiscalia ja ho està fent. Tothom s’ho mereix, però sobretot els familiars i els residents. Des del govern, tenim la intenció de trobar-nos amb familiars que s’estan organitzant i saber quines són les seves intencions per si els podem fer costat.\nDes de l’Ajuntament, denunciàveu que no es va informar ni alertar de la situació crítica. Com ho vau viure?\nEl 20 de novembre, ens comuniquen que hi ha el primer positiu, i l’endemà ja en són 20. Jo intento parlar amb la directora. No m’agafa el telèfon, però per WhatsApp m’ofereixo per al que calgui. La resposta és que ho tenen controlat. En el següent cribratge massiu, m’assabento per una persona que hi va que la situació és crítica. L’endemà al matí, demano als treballadors que parlin amb l’equip directiu i que em truquin, i és aleshores quan em demanen guants, mascaretes, vasos de plàstic i que els gestionem uns cubells.\nParlem de material essencial...\nAixò és el que els fem arribar al cap de mitja hora, tot i que després tenien armaris plens de material. El contacte amb la residència es va mantenir fins que Salut en va assumir la gestió. Amb la regidora de Benestar i el cap de Protecció Civil, vam anar a la residència per parlar amb la persona responsable i la reunió es va fer a la plaça, no vam entrar a dins. Vam fer les gestions per buscar pisos i hotels per a la gent que venia a treballar de fora, perquè no paguessin l’allotjament, i la Fundació Filella n’assumeix el cost arran de la gestió que en fa l’Ajuntament.\nEn el moment crític va faltar personal?\nEra impossible cobrir tot el personal, i els que hi van anar a donar la cara i a treballar van ser els sanitaris que hi ha al Pallars, de l’hospital i del CAP, que treballaven al matí en un lloc i a la tarda a la residència. Després ja hi va anar arribant gent de fora, mentre s’anaven donant també altes. També va venir gent de Santa Maria, de la residència de Guissona.\nPer evitar contagis vau tancar equipaments municipals. S’han pogut reobrir?\nEl problema no era només la residència, sinó tots els treballadors que surten positius i que tenen parella, fills, amics..., i veus com la càrrega viral es dispara. El que vam fer és tancar tots els equipaments municipals i suspendre les activitats per restringir la mobilitat. Tres clubs esportius ja ens van anunciar d’entrada que no farien entrenaments per voluntat pròpia veient la situació, i vam decidir tancar-ho tot tres setmanes. Quan crèiem que es podien reobrir els pavellons, cap club esportiu es volia entrenar i es va mantenir, i ara ens hi obliguen les noves restriccions de Salut.\nTemeu pel repunt de contagis arran de les festes de Nadal?\nÉs el que fa més por, a veure per on surt. Al març, ja vam témer perquè el virus no entrés a la residència i vam veure que ho salvàvem. El que no s’esperava ningú és que hi entrés ara amb aquesta virulència. El que més he sentit i repetit aquests dies és el sentiment que hagin mort sols, sense ningú que els vetllés. És d’una tristesa immensa. Si s’ha de treure alguna lliçó de tot plegat, és que cal investigar a fons tot el que ha passat i, sobretot, que no es torni a produir mai més.\nEl Punt Avui. Girona 06-01-2021, Pàgina 12\nEl Punt Avui. Nacional 06-01-2021, Pàgina 12


JIMMY GLASS ANUNCIA EL SEU FESTIVAL DE JAZZ CONTEMPORANI\nEl Jimmy Glass es complau a anunciar el seu VII Festival Internacional de Jazz Contemporani (19 octobre-22 novembre).\nUn any més aquest emblemàtic local ha reunit un gran nombre d'importants artistes de diferents procedències per a mostrar l'actualitat jazzística internacional i, com sempre, ha aconseguit portar a una de les grans llegendes del jazz: BENNY GOLSON.\nA més de l'actuació del quartet de Benny Golson, el cartell ofereix una varietat estilística molt atractiva.\nUn dels hites importants del festival serà la presentació de Víctor Jiménez & Friends II, nou disc del saxofonista valencià Víctor Jiménez — primer que s'ha gravat en directe en Jimmy Glass, amb Will Barry, Flo Moore i Mariano Steimberg, més sis convidats especials. Nosaltres tinguérem el privilegi de participar de la gravació enregistrant el vídeo de l'esdeveniment. Deixem ací una de les peces del disc gravat en directe al Jimmy Glass. La presentació del disc serà el pròxim 25 d'octube. Serà segur un gran concert en el que participaran gran figures del azz valencià con Latino Blanco, Carlos Llidó, Mariano Steimberg i molts més.\nDeixem ací una de les peces gravades aquell dia: it could happen to you:\nLa unió musical del guitarrista Gilad Hekselman i el saxofonista Mark Turner, dos admirats músics que desperten passions –amb Rick Rosato i Jonathan Piston–, l'avantguarda novaiorquesa del saxofonista Michael Attias, que presenta Never Danse, el seu últim disc –amb Aruán Ortiz, John Hebert i Iago Fernández–, el jazz contemporani i ric en matisos del quintet del baterista I.J. Strickland, que presenta Undying Spirit –amb Marcus Strickland, Godwind Louis, Taber Gable i Josh Ginsburg–, la fusió del folklore grec amb el jazz de la mà del contrabajista de moda Petros Klampanis, que presenta Chroma, el seu últim disc –amb Kistjan Randalu, Boden Janke i un quartet de corda–, la màgia de la gran cantant radicada a Nova York d'origen mexicà Mags Herrera —amb Luis Guerra, Reinier Elizarde Negrón i Georvis Bec.\n—, la presentació de Salt al buit, del contrabajista Pablo Martín Caminero —en quintet amb Moisés P. Sánchez, Ariel *Brínguez, Carlos Martín i Borja Barrueta–, i finalment,la presentació de Cuban Connection, el disc del saxofonista cubà-rus Alexey León– amb Iván Meló Lewis, Carlos Sarduy, Dani Noel i Marc Miralta. A més, tretze concerts de Off Festival amb entrada lliure.


About: Jacint Rigau-Ros i Serra\nJacint Rigau-Ros i Serra, conegut en francès com Hyacinthe Rigaud (Perpinyà, 18 de juliol de 1659 - París, 27 de desembre de 1743) fou un pintor rossellonès. Nascut a Perpinyà quan encara pertanyia al Principat de Catalunya, poc després del seu naixement passà a domini francès pel Tractat dels Pirineus (7 de novembre de 1659). Els quadres de Rigau capturen amb gran exactitud la semblança dels vestits i detalls del fons, pel que constitueixen un document precís de la moda de l'època. El seu quadre més famós és el Retrat de Lluís XIV de 1701, que s'exhibeix al Museu del Louvre de París.\nAutoportrait au turban .jpg\nAutoretrat , Museu Rigaud, Perpinyà\nRetrat de Lluís XIV\nJacint Rigau-Ros i Serra, conegut en francès com Hyacinthe Rigaud (Perpinyà, 18 de juliol de 1659 - París, 27 de desembre de 1743) fou un pintor rossellonès. Nascut a Perpinyà quan encara pertanyia al Principat de Catalunya, poc després del seu naixement passà a domini francès pel Tractat dels Pirineus (7 de novembre de 1659). Rigau fou el pintor de retrat més important de la cort de Lluís XIV de França. El seu instint per a trobar poses impressionants i una presentació grandiosa s'ajustava perfectament als desitjos dels membres de la reialesa, ambaixadors, clergues i cortesans que posaren per a ell. El 1682 se li atorgà el Premi de Roma. Els quadres de Rigau capturen amb gran exactitud la semblança dels vestits i detalls del fons, pel que constitueixen un document precís de la moda de l'època. El seu quadre més famós és el Retrat de Lluís XIV de 1701, que s'exhibeix al Museu del Louvre de París. El 1709 esdevingué noble a la seva ciutat natal, Perpinyà. El 1727 fou nomenat cavaller de l'Orde de Sant Miquel. (ca)\nJacint Rigau-Ros i Serra, conegut en francès com Hyacinthe Rigaud (Perpinyà, 18 de juliol de 1659 - París, 27 de desembre de 1743) fou un pintor rossellonès. Nascut a Perpinyà quan encara pertanyia al Principat de Catalunya, poc després del seu naixement passà a domini francès pel Tractat dels Pirineus (7 de novembre de 1659). Els quadres de Rigau capturen amb gran exactitud la semblança dels vestits i detalls del fons, pel que constitueixen un document precís de la moda de l'època. El seu quadre més famós és el Retrat de Lluís XIV de 1701, que s'exhibeix al Museu del Louvre de París. (ca)\nJacint Rigau-Ros i Serra (ca)\nfreebase:Jacint Rigau-Ros i Serra


Andorra decreta el tancament de comerços excepte els d'alimentació, farmàcies i gasolineres\nPublicat 13/03/2020 23:21CET\nAcorda amb Andorran Banking la concessió de crèdits tous a empreses amb problemes de liquiditat\nEl cap del Govern d'Andorra, Xavier Espot, ha anunciat que l'Executiu ha decretat per a aquest dissabte el tancament de tots els establiments a excepció d'aquells que venen productes de primea necessitat, com les botigues d'alimentació i els supermercats, les farmàcies i les gasolineres.\nEn un missatge institucional televisat la nit d'aquest divendres, Espot ha dit que la mesura s'allargarà durant 15 dies prorrogables, i ha afegit que afectarà directament a locals d'oci com a bars i restaurants i gimnasos.\nSegons han convingut els cònsols de les set parròquies i el Consell Superior de Justícia, l'Administració general, les administracions comunals i l'Administració de Justícia "limitaran els seus serveis d'atenció al públic a aquells que siguin estrictament necessaris" fins a la fi d'aquesta mesura.\nEspot també ha afirmat que els treballadors en aïllament i de baixa per infecció podran cobrar el seu salaris, i que les empreses es repartiran de forma "equitativa" les conseqüències de l'atur i la reducció de l'activitat.\nEl govern andorrà també ha arribat a un acord amb Andorran Banking per a la concessió de crèdits tous a les empreses amb problemes de liquiditat fins a un valor de 60 milions d'euros i amb el Govern com a aval.\nA més, s'ha pactat ajornar o fraccionar els diferents impostos i taxes, i ha reconegut que aquestes mesures "posaran a prova la maduresa i la capacitat de resistència de la societat i el país".


Ha sortit la primera assignació i he pogut entrar a arquitectura técnica i edificació per el cas es que ara m’ho he repensat I vull estidiar biotecnología I m’he d’esperar a la segona assignació. La pregunta es si es el cas de que no hi hagin plaçes per biotecnología perdo la meva plaça de la primera assignació ? que en aquest cas es arquitectura .\nHo per exemple em puc matricular a arquitectura I esperar-me a la resignació de biotecnología?\nPer esperar a la 2a assignació de places, no t'has de matricular de la plaça assignada a la 1a assignació. A la 2a, només perdràs la plaça d'arquitectura en cas que t'assignin a una plaça millor segons el teu llistat de preferències.\nSi t'agradaria canviar el teu llistat de preferències, podràs fer-ho a partir del dia 18 de setembre a l'apartat "Les meves peticions" del teu perfil d'estudiant d'Accés Universitat.


Més de 4.000 persones dinen a la Sopa de Verges i a l'arrossada d'Albons - Diari de Girona\nMés de 4.000 persones dinen a la Sopa de Verges i a l'arrossada d'Albons\nEl caldo es va coure en 25 peroles, mentre que a l'àpat del municipi veí es van utilitzar 169 quilos d'arròs\nverges/albons | carles torramadé 11.02.2016 | 07:06\nels àpats de les dues poblacions baixempordaneses reuneixen un nombrós públic cada dimarts de Carnaval. Tant la sopa com l'arrós són gratuïts i els assistents completen el dinar amb menjar que porten ells.La Sopa de Verges, d'origen medieval, va esgotar les 25 peroles d'aliment que es van coure amb foc de llenya des de les set del matí .L'arròs d'Albons va comptar amb unes 1.600 persones que van degustar el plat cuit en 17 peroles.\nBuides i netes van acabar les peroles que ahir es van utilitzar a Verges per fer la Sopa i a Albons, l'arròs. Segons els càlculs dels organitzadors dels dos àpats, més de 4.000 persones van assistir a un dels dos: a Verges, calculaven que unes 2.500 persones van degustar la Sopa a la plaça Major; mentre que a Albons es van servir unes 1.600 racions d'arròs. D'aquesta manera, les dues viles van complir amb una tradició més que centenària que alerta de l'inici de la Quaresma.\nUna quarantena de persones de l'Associació la Sopa de Verges es van encarregar des de les set del matí de coure l'aliment en les 25 peroles. El fet que la cuita sigui amb foc de llenya obliga a començar tan d'hora perquè estigui llesta cap a les dues de la tarda. El secretari de l'entitat, Joan Andreu, va explicar que la Sopa conté vedella, porc i xai; mongetes, cigrons, fideus i arròs; patata i ceba; i el brou fet amb ossos. Tots aquests aliments els van recol·lectar de les cases del poble aquest diumenge amb «la Passada», i també alguns diners. Andreu va concretar que anys enrere, en una societat molt més rural, la quantitat d'aliments que s'aportava era més elevada. El secretari va recordar el possible origen feudal de la Sopa, quan el senyor hauria ofert l'àpat als pobres; però també podria ser un àpat col·lectiu perquè la gent emplenés l'estòmac abans del dejuni de la Quaresma.\nLa Sopa i l'arròs d'Albons són àpats gratuïts on els comensals es porten altres plats per completar-ho. Joan Hostench, alcalde d'Albons, va explicar que l'arrossada té 150 o 200 anys -«és una llàstima que no ho tinguem registrat»- però recorda com, quan era petit, la gent gran d'aleshores explicava que havia començat amb truites de farina per a la gent més necessitada, pescadors que amb el mal temps de l'hivern tenien poca cosa per menjar. La recepta va ser de 169 quilos d'arròs amb costelló de porc, conill, salsitxes, sépia, tomata i ceba.


La màgia de Nadal: a la recerca del Tió - 11ONZE\n27 Nov, 20213min lectura\nTothom a Catalunya coneix el famós personatge de Nadal del nostre país, i no parlem pas del caganer, ens referim al tió de Nadal. El tió és una figura màgica que viu a les llars catalanes durant les festes de Nadal, i quan les festes es donen per finalitzades, el tió torna a la seva llar, el bosc.\nA 11Onze us recomanem diverses propostes per anar-lo a buscar amb els més menuts de casa. Us hi animeu? Abans, però, un consell: sigui quin sigui el bosc que escolliu per anar a buscar el vostre tió de Nadal, recordeu que “la màgia és a cada racó, només cal observar atentament”.\nCaçatións, a la caça dels tions geolocalitzats. Amb l’ajuda d’un mapa i una descripció, podreu trobar els tions geolocalitzats per diferents boscos de Catalunya: a Camprodon, el Pedraforca, el Montseny, Mura, Ordal, Prades, Rupit, Riudarenes, el Corredor, Collserola o Catalunya en Miniatura. A la seva web, podeu escollir l’indret on voleu anar a buscar-lo, fer la reserva i esperar a rebre les coordenades GPS uns dies abans de l’aventura. La diversió i el bon record que s’emportaran els més petits estan més que assegurats.\nRukimon, a la recerca del tió entre rucs. Aquesta vegada l’indret és Dosrius, a la comarca del Maresme. Rukimon – Rucs del Corredor va néixer el 1996 amb l’objectiu de garantir la preservació de les races més nostrades de rucs. És l’única reserva de tot l’Estat on es poden veure races de burros catalans i altres que estan en perill d’extinció. Així que, si voleu anar a buscar el vostre tió al bosc dels tions de Rukimon, podeu fer la reserva a la seva pàgina web, una manera diferent d’anar a buscar el tió de Nadal.\nMura, el poble que mostra els tions. En aquest indret del Bages, durant el mes de desembre, podrem veure tions vestits, decorats i col·locats pels habitants del mateix municipi per tots els indrets del petit poble, en la seva coneguda Festa del Tió. Si hi aneu, entre moltes de les activitats que s’hi fan, també podreu escollir el millor tió de l’any, tot votant per les urnes repartides pel poble.\nAssociació Casa del tió d’Argençola. L’Associació Casa del tió i Casa del Bosc d’Argençola va néixer l’any 2016 amb la finalitat que la figura del tió sigui reconeguda com a part fonamental del municipi: “El centre neuràlgic del tió dels Països Catalans”. Cada any organitzen una festa amb un programa ple d’activitats que inclou anar a buscar els tions. La diversió sempre està garantida tant per als petits com pels més grans. Cal fer reserva al seu web, això sí.\n11Onze t’expliquem per què aquests descomptes tenen més\nnovembre 28, 2021 at 10:27 pm\nQuins records ,fer cagar el tió,erael que més m’agradaba de Nadal ,estar molt bé aquest article ,gràcies\nnovembre 29, 2021 at 12:27 am\nAquestes tradicions són molt boniques!!!\nnovembre 28, 2021 at 3:32 pm\nnovembre 28, 2021 at 12:09 pm\ndesembre 2, 2021 at 11:00 am\nnovembre 28, 2021 at 10:07 am\nActualitzar les tradicions és una manera d’enriquir el país. Fer-ne ressò és contribuir-hi. Bona feina!\nnovembre 28, 2021 at 11:19 am\nGràcies pel teu suport, Francesc!\nnovembre 27, 2021 at 11:27 pm\nnovembre 28, 2021 at 1:37 am\nnovembre 27, 2021 at 9:39 pm\nEs curiós com hi ha tradicions catalanes que desapareixen i la del tió no només es mantén sinó que creix, inclús abans que s’ adaptés als temps moderns. Serà perquè porta regals . Posats a ser moderns trio el Caçations . A casa però, encara som antics. El tió es guarda un any per l’ altre tapat amb una manta i pels voltants de Nadal s’escalfa a la vora del foc\nnovembre 28, 2021 at 1:36 am\nÉs veritat inclús ha augmentat el fet de la tradició d’anar a buscar el tio, que avanç es feia poc, i ara s’està arrela’n molt més! I és una tradició molt bonica!


La demanda de la seva exdona revela les infidelitats de l'autor de 'El codi Da Vinci'\nLondres - Dissabte, 04/07/2020 - 16:08\nL’autor de ‘El codi Da Vinci’, el nord-americà Dan Brown, de 56 anys, pel que sembla no portava una vida tan anodina i convencional com explicava en les seves entrevistes. Aquesta setmana, la seva exdona, Blythe Brown, de 68 anys, ha presentat una demanda a New Hampshire, Massachusetts, que ha posat al descobert que el famós escriptor de ‘best sellers’ portava una doble vida durant el seu matrimoni, amb diverses amants a qui complimentava amb luxosos regals. Blythe també assegura que va ser ella qui va inspirar la major part de les idees literàries que plasmava ell a les seves novel·les, inclosa la idea central sobre la qual gira la novel·la ‘El codi Da Vinci’, que, el 2006, es va adaptar al cine amb l’actor Tom Hanks com Robert Langdon, professor de simbologia religiosa a la Universitat de Harvard. La parella, que no té fills, es va divorciar el desembre de l’any passat després de 21 anys casats.\nBlythe, que és pintora, historiadora, estudiosa de les religions i que col·laborava en els llibres del seu exmarit –«sense ella no hauria pogut escriure ‘El codi Da Vinci’, reconeixia en una entrevista– al·lega en la seva demanda, recollida pel diari britànic ‘Daily Mail’, que aquest li va ocultar desenes de projectes futurs que signifiquen ingressos milionaris, entre els quals hi ha inclosa una nova sèrie de televisió i un llibre per a nens que es publicarà al setembre i que ja s’anuncia a Instagram oficial de l’autor. La reclamació actual és que Blythe Brown se sent enganyada sobre els béns que van repartir en el moment del seu divorci.\nDescriu el comportament de Dan Brown cap a ella com «atroç» i assegura que es va assabentar de les seves aventures extraconjugals amb altres dones, entre qui hi havia una perruquera, una funcionària i la seva entrenadora personal, després que es produís la ruptura, quan ell va abandonar la casa que compartien a Rye Beach, New Hampshire. «El Dan ha viscut una vida de mentides monumentals durant almenys els últims sis anys», diu. En la demanda afirma que l’escriptor «ha retirat durant anys i en secret fons substancials dels béns matrimonials per finançar les seves relacions extramatrimonials amb dones molt més joves que ell i per mantenir la seva vida clandestina». Segons els documents presentats, va regalar un cavall, un cotxe i les obres de renovació per a una casa dels Països Baixos a una entrenadora de cavalls per una xifra de gairebé 308.000 euros.\n«No reconec l’home en què s’ha convertit el Dan. És hora de revelar el seu engany i traïció. Després de tant dolor, és l’hora de la veritat. De corregir aquests errors», afirma la seva exdona. D’altra banda, Dan Brown ha contestat a les acusacions a través d’un comunicat en què afirma que se sent «atònit» per les acusacions de la seva exdona. Segons la versió de l’escriptor, ell mai la va enganyar durant el procés de divorci i Blythe es va quedar amb la meitat de les propietats de la parella. El comunicat també diu que «per raons conegudes només per ella, i possiblement pel seu advocat, a través d’aquesta demanda Blythe Brown ha creat un relat fictici i venjatiu del nostre matrimoni dissenyat per perjudicar-me i avergonyir-me».\nLa demanda s’ha presentat poc després que es donés a conèixer que el famós ‘best-seller’ ha arribat als cent milions de còpies des que es va publicar fa 17 anys i que es portarà al teatre al Regne Unit.\nTemes: Dan Brown


Un altre avís al rei Joan Carles - Diari de Girona\nUn altre avís al rei Joan Carles\nsalvador aragonés 08.07.2013 | 10:07\n«Un altre paral·lelisme entre la monarquia belga i l'espanyola són les desavinences matrimonials»\nDoctor en periodisme i professor emèrit de la UIC\n«El Príncep Felip de Borbó va dir un dia: «Jo sé molt bé el que vaig jurar» quan va prendre el títol de Príncep d'Astúries i successor al tron d'Espanya»\nL 'abdicació d'Albert II de Bèlgica a favor del seu fill el príncep Felip és una notícia més que fa pensar en la Monarquia Espanyola. L'abdicació del rei dels belgues, amb 79 anys, a favor del seu fill Felip que ja ha superat els 50 anys, té diverses lectures, i en relació amb Espanya, potser més lectures que en les monarquies que el van precedir aquest mateix any 2013 com la d'Holanda i la de Dinamarca.\nL'abdicació del rei Albert II ve precedida per una crisi d'Estat a Bèlgica com no n'hi ha hagut des de temps del rei Leopold, amb 500 dies sense poder formar govern a causa de la divisió entre valons i flamencs. Ja es va dir en temps del primer monarca belga, Leopold I, que Bèlgica no era una nació, sinó la unitat de flamencs i valons en la persona del Rei. El rei dels belgues, per tant, ha de ser un monarca que sospesi molt l'equilibri entre les comunitats que parlen francès (valons), flamenc i també en alemany. Per això el seu comiat el va llegir en els tres idiomes oficials d'aquest estat.\nTambé el rei d'Espanya, Joan Carles I, en un cas semblant, haurà de dimitir parlant en espanyol, euskera, català i gallec. La llengua no conforma una nació, però la justifica i li dóna l'eix vertebral de tota la resta. Unamuno, per exemple, parlava de l'Espanya plurilingüe i criticava els universitaris, les persones cultes, que "encara no parlaven i/o entenien català". Això és una cosa que avui s'intenta pal·liar, i sembla que entre les persones cultes es passa del rebuig del català a la seva assumpció i coneixement, almenys com a llengua que s'entén perfectament, però no com José María Aznar, que va dir aquella estupidesa de parlar-lo "en la intimitat". Potser ho va dir -per no tenir majoria absoluta per governar- pensant en Enric IV, rei de Navarra, albigès, i després proposat al tron de França (catòlic), que "París bé val una Missa". El català és una llengua cada vegada més respectada en el món cultural espanyol, encara que a les xarxes socials apareixen insults d'una part i una altra que no tenen res a veure amb la bona educació i menys amb el nivell cultural de qui els propicia.\nUn altre paral·lelisme entre la monarquia belga i l'espanyola són les desavinences matrimonials. Això no ha estat cap problema a Bèlgica per educar el príncep Felip fora de la llar familiar i donar-li una educació adequada, tutelada pels reis Balduí i Fabiola. No és el cas de l'espanyol Felip de Borbó, encara que en la seva vida, als seus 45 anys, ha vist i ha viscut en el si d'una família en la qual s'han donat diverses i múltiples vicissituds anormals, com ruptures, fins a acusacions de malversació de diners. El príncep Felip de Borbó va dir un dia: "Jo sé molt bé el que vaig jurar" quan va prendre el títol de Príncep d'Astúries i successor al tron d'Espanya. És una frase que té un punt d'enigmàtic. També el seu pare va jurar el que el general Franco li va posar per davant: la Llei Orgànica de l'Estat, els Principis del Movimiento Nacional, el Fur del Treball, la Llei de Successió, etc., que en el regnat de Joan Carles no van durar més d'un any, a la qual cosa cal afegir: gràcies a Déu. Va construir un règim basat en una democràcia del "laissez faire, laissez passer" que ha donat -i dóna- molta feina als jutges per la corrupció, i també als polítics, que no paren de discutir ni entendre el que és l'estat de les autonomies, entrant fins i tot en secessionismes.\nEls prínceps belgues, Felip i Matilde, al dir dels belgues, són una incògnita, perquè dubten si el príncep Felip sabrà mantenir, com Leopold I i els seus successors, el dificilíssim equilibri entre flamencs i valons. L'encara rei Albert II, davant la crisi d'Estat, davant la crisi familiar i davant la delicada salut, no se sent amb forces per seguir ?endavant en aquest delicat moment i prefereix passar el testimoni al seu fill. Molts pensen que un príncep situat al tron no és el mateix que fora d'ell, ja que l'ofici ve del càrrec i molt diferents es veuen les coses des d'un lloc sense responsabilitats directes a haver de fer front, dia sí i dia també, als litigis que viuen de manera permanent els belgues.\nEl rei Joan Carles té problemes familiars molt més importants que el rei Albert II, i a més viu en un moment en què l'articulació o encaix de l'Estat està en entredit a causa de les autonomies, on 17 parlaments ?se?guiran fent lleis i més lleis, creamt complicades situacions i no només als mercats, sinó en la vida diària, cossa que seguirà motivant divisions i incomprensions. Els problemes familiars poden resoldre's amb la successió: amb un nou rei, tot s'esborra i es torna a començar. Com es diu a Roma amb els papes: "un Papa bolla e l'altro sbolla", és a dir, que un Papa fa les coses d'una manera, però el següent les pot fer d'una altra i elimina els gèrmens negatius que hagi pogut crear el predecessor. Ho veiem amb el papa Francesc, ho vam veure amb Joan Pau II, del qual m'alegro que a final d'aquest any serà proclamat sant, ja que la multitud el dia del seu enterrament ja va clamar "Santo súbito!" i el poble és molt més savi del que es creu: és el que es diu en llatí "sensus fidei" i que va recollir el Concili Vaticà II.\nDel que s'ha dit queda segur que Felip de Borbó regnarà d'una altra manera -esperem que millor- de com ho està fent el seu pare, i no cal tallar les ales als dofins. Felip de Borbó sap bé que si no regna al gust del seu poble, potser arribarà el final de la monarquia espanyola. Per això es pot esperar que faci alguna cosa millor que el joancarlisme: "laissez faire, laissez passer", que ha servit perquè Andalusia i les finances del PP, per no dir altres històries com el cas Urdangarin, hagin omplert de papers els jutjats i les sentències dels quals no es preveuen per demà passat.


Què oferim – Centre de Recerca en Sociolingüística i Comunicació\nHome > Què oferim\nAcollim investigadors i estudiants que volen dur a terme la seva recerca en el nostre centre\nTenim més de 20 anys d'experiència en sociolingüística i polítiques lingüístiques, i comptem amb un equip multidisciplinar que ens permet donar resposta a necessitats tant acadèmiques com educatives, institucionals o empresarials.\nDins l'àmbit universitari\nVols investigar amb nosaltres? Al CUSC oferim diverses opcions de col·laboració amb projectes d’investigació:\nPràctiques de grau: Filologia Catalana (UB), Filologia Hispànica, Lingüística general, Sociologia (UB) i Sociologia (UAB)\nPràctiques de màster (Màster MOIELLC)\nBecari de col·laboració en un projecte vigent\nBecari de col·laboració en suport i gestió del CUSC\nCol·laborador en un projecte (posa’t en contacte amb l’investigador principal)\nVols guiar, tutelar o dirigir treballs i estudis sobre sociolingüística? Si duus a terme un projecte d’investigació o dirigeixes una tesi doctoral i vols comptar amb la orientació d’una persona especialista en la matèria, pots posar-te en contacte amb nosaltres: cusc@ub.edu\nNecessites ajuda per a la teva docència en temes relacionats amb la sociolingüística? En el nostre centre, t'oferim orientació, suport i eines per a enriquir la teva docència.\nVols fer una estada com a investigador visitant? Si estàs adscrit a una altra universitat i vols dur a terme una investigació en el camp de la sociolingüística o la política lingüística, pots sol·licitar ser admès com a investigador visitant a la Universitat de Barcelona a través del CUSC. Aquesta modalitat d’adscripció et donarà accés als fons bibliogràfics presencials i en línia de la UB i als cursos d’acollida lingüística, i et permetrà disposar d’un punt de suport per a la teva investigació a Barcelona (aquesta opció de col·laboració no inclou retribució econòmica ni allotjament).\nVols impartir docència? Si estàs interessat en aquesta opció, t’has de posar en contacte amb el departament amb el qual vulguis col·laborar.\nNecessites orientació en la teva recerca? Per a orientació bibliogràfica sobre sociolingüística catalana, dirigiu-vos a la Biblioteca de la Universitat de Barcelona o al Centre de Documentació de la Direcció General de Política Lingüística.\nAnalitzem i proposem accions de política lingüística\nEls membres del CUSC projectem els nostres coneixements especialitzats cap a la resta de la societat de maneres diferents.\nAnàlisi i transferència de coneixement\nCol·laborem amb institucions diverses en el disseny d’estudis, l’explotació de les dades i l’anàlisi dels resultats. És el cas, per exemple de les diferents Enquestes sobre els Usos Lingüístics dels diferents territoris de llengua catalana, les Enquestes Sociodemogràfiques i Lingüístiques del Consell Superior d’Avaluació del Sistema Educatiu de la Generalitat de Catalunya o diferents enquestes del Consell Català de la Joventut.\nAssessorament a entitats públiques i privades\nEls membres del CUSC assessoren institucions públiques i privades en les seves iniciatives relacionades amb la gestió de les llengües i la comunicació en àmbits ben diversos.\nAixí, hem assessorat i participat en diversos reportatges televisius, hem col·laborat amb esdeveniments com ara Donosti-San Sebastián Capital de la Cultura Europea (2016), Dei Nynorske Festspela, Nynorsk kultursentrum (2018) o la Nederlandse Taalunie-Orde van den Prince dels Països Baixos. Entre les institucions públiques amb les quals hem treballat hi ha la Direcció General de Política Lingüística de la Generalitat de Catalunya, la Direcció General de Política Lingüística del Govern de les Illes Balears, la Direcció General de Política Lingüística i Gestió del Multilingüisme de la Generalitat Valenciana, el Consell Insular de Menorca, el Consell Insular de Formentera o el Govern autònom d’Irlanda del Nord. En l’àmbit de la societat civil, hem col·laborat amb la Fundació Jaume Bofill, la Plataforma per la Llengua o el Soziolinguistika Klusterra d’Euskal Herria, entre d'altres.\nA banda de la revista Llengua, Societat i Comunicació i dels Apunts de sociolingüística i política lingüística, els membres del CUSC atenem regularment periodistes i mitjans de comunicació interessats pels temes de llengua i comunicació per a reportatges, i publiquem articles sobre temes de llengua i comunicació. Entre els mitjans en els quals hem aparegut poden esmentar-se:\nTelevisions: TV3, C33, 3/24, 8TV, BTV, Esplugues TV-Xarxa de Televisions Independents, El Punt Avui TV o TVCat.\nRàdios: Catalunya Ràdio, RAC1.\nPremsa quotidiana: ABC, Ara, Barcelona Metròpolis, El Punt Avui, El 9Nou, El Periódico de Catalunya, El Temps, Heraldo de Aragón, La Vanguardia o Público.\nPremsa quotidiana digital: Berria, Crónica Global, Diari de la llengua, El Nacional, NacioDigital o VilaWeb.\nPublicacions especialitzades: All-i-oli (revista de l’STEPV), Concret, Docència (revista de la USTEC), L’Avenç, Núvol o Sàpiens.\nFins i tot en mitjans internacionals: BBC, Swedish Educational Broadcasting Company o National Geographic.\nTambé col·laborem de manera habitual amb institucions de la societat civil mitjançant conferències, xerrades, taules rodones i tota mena d’esdeveniments de divulgació del coneixement acadèmic. Entre altres, hem col·laborat amb l’Ateneu Barcelonès, l’Associació Cívica per la Llengua "El Tempir", la Coordinadora d’Associacions per la Llengua Catalana, Escola Valenciana-Federació d’Associacions per la Llengua Catalana, la Fundació Congrés de Cultura Catalana o l’Institut d’Estudis Eivissencs.


moianès.net, el portal del Moianès i rodalies - Jaume Perarnau repeteix com a cap de llista\nCalders: Jaume Perarnau repeteix com a cap de llista\nEnviat el Dimecres, 25 d'abril a les 16:00:00 per Redaccio\nJaume Perarnau tornarà a encapçalar la llista de la Candidatura Democràtica de Calders en les eleccions municipals, que actualment governa el municipi amb cinc dels set regidors municipals. La candidatura, associada a ERC, ha apostat per renovar cinc dels catorze membres de la llista.\nSegons ha informat la candidatura, la llista es caracteritza per l'experiència, per la joventut, per la paritat i per la presència de persones que viuen als dos nuclis de població de Calders. A més dels catorze integrants de la llista, la candidatura compta amb el suport d'una quarantena de persones vinculades a la vida associativa, cultural i social del municipi.\nSegons Jaume Perarnau, a diferència d'altres llistes, els integrants de la Candidatura 'vivim i estem empadronats al poble, participem al llarg de l'any de les activitats socials, culturals, esportives i associatives del municipi' i afegeix que 'no ens deixem veure solament de tant en tant o cada quatre anys ni hem de portar cap alta personalitat política de cap partit que al llarg de més de vint anys no ha sabut mai on estava Calders per fer conèixer els nostres candidats'.\nA més de Perarnau, formen part de la candidatura Xavier Costa, Conxita Capsada, Sergi Pich, Elena Planas, Marta Puigdomènech, Anna Riba, Lluís Cerarols, Just Serra, Pere Aguilar, Enriqueta Costa, Rosa Maria Coll, Lurdes Castells i Jaume Carné.


Nois i noies d’escoles de Barcelona recullen el premi Punt de Llibre 2018-2019 pels seus dibuixos sobre el comerç de proximitat | Comerç de Barcelona\nNois i noies d’escoles de Barcelona recullen el premi Punt de Llibre 2018-2019 pels seus dibuixos sobre el comerç de proximitat\n03/04/2019 - 16:56 h\nPremi Punt de Llibre 2018-2019. S'han lliurat els premis Punt de Llibre 2018-2019 als nois i noies que amb els seus dibuixos sobre el comerç de la ciutat han resultat guanyadors. Es van presentar 6.946 dibuixos procedents de 52 escoles de Barcelona.\nCatorze nois i noies d’escoles barcelonines van recollir dimarts 2 d’abril el premi Punt de Llibre pels seus dibuixos sobre el comerç de la ciutat. Van ser els guanyadors en les diferents categories segons els diversos cicles educatius. Altres catorze, que van quedar finalistes, van obtenir també el reconeixement pel seu treball. El Born va ser l’escenari del lliurament dels premis en un acte lúdic i festiu que posava fi a l’activitat del programa educatiu “El comerç i les escoles”.\nEs van presentar un total de 6.946 dibuixos en una edició en la que han participat 52 escoles de la ciutat. El jurat estava formar per membres de la Direcció de Comerç de l’Ajuntament, del sector comercial, l’escola universitària Elisava, de l’empresa Lavola i de l’Institut Municipal d’Educació.\nL’activitat “Punt de Llibre”, com a iniciativa del programa “El comerç i les escoles”, involucra a estudiants i centres educatius i als comerciants. Una activitat social, educativa i també de representació del comerç. Amb el premi es reconeix en els dibuixos la visió que els nois i noies tenen del comerç de proximitat, i que expressen a través del llenguatge plàstic.\nPer la diada de Sant Jordi, seran les botigues d’arreu de la ciutat les que distribuiran els dibuixos guanyadors, ja que s’han editat 500.000 exemplars dels punt de llibre premiats.\nEscoles guanyadores i finalistes\nEn el cicle superior d’educació infantil, les escoles guanyadores van ser La Mar Bella (també finalista) i la Pau Vila. El centre Virolai Petit va quedar finalista.\nCicle infantil d’educació primària. El col·legi Miró i l’escola Vila Olímpica van resultar guanyadores. Alumnes de l’escola Vila Olímpica també quedar entre els finalistes en aquest cicle.\nCicle mitjà d’educació primària. La Salle Comtal i Vedruna Immaculada van ser guanyadores i Virolai la finalista.\nCicle superior d’educació primària. Peter Pan i Vedruna Imaculada, guanyadora. L’Escola Sant Medir i el col·legi Miró, finalistes.\nPrimer cicle d’ESO. L’Institut Fort Pius va resultar guanyador i la Salle Comtal i el col·legi Sant Lluís, finalistes.\nSegon cicle d’ESO, Batxillerat i Cicles Formatius de grau mitjà. La Salle Comtal i l’escola de l’Art Industrial van ser les guanyadores. Alumnes de les dues escoles també van resultar finalistes.\nEducació especial. Alumnes de Paideia van obtenir el premi com a guanyadors i com a finalistes, els alumnes de Lexia, i de Paideia.\nGran participació en l’edició 2018-2019\nEn l’edició d’aquest any, les xifres de participació en totes les activitats del programa educatiu “El comerç i les escoles”, han estat molt elevades: 116 centres educatius participants, 16.114 alumnes i 62 els comerços participants.\nEn les altres activitats els resultats de participació han estat també alts. S’han fet 334 visites guiades amb 95 centres educatius i 7.182 alumnes. I s’han realitzat 90 tallers de consum en què han participat 90 escoles i 2.021 alumnes.