Puig agraeix la feina de tots els partits menys Vox, que no s'hi ha afegit, i lamenta que s'allunyi d'un consens gairebé unànime\nEl pacte de reconstrucció econòmica, social i sanitària ha estat aprovat al ple de les Corts amb la unanimitat de tots els partits del Botànic (PSPV, Compromís i Unides Podem) i l’oposició (PP i Cs), tret de Vox. L’acord s’afegeix als altres dos pactes acordats per la Generalitat amb la patronal i els sindicats i amb els ajuntaments i les diputacions.\nEn la seva compareixença abans de la votació, el president de la Generalitat, Ximo Puig, ha agraït la voluntat i el treball intens de tots els partits excepte Vox, al qual ha lamentat que s’allunyi d’un consens gairebé unànime. Aquest acord, ha promès, ‘no és el programa d’un partit o un govern, és el mandat del nostre poble’.\nEl dictamen, fruit de setmanes de treball fins a consensuar gairebé 400 propostes, inclou mesures com destinar més fons a sanitat pública, dignificar les condicions laborals i revertir privatitzacions ‘en condicions de seguretat jurídica i viabilitat organitzativa tant per a la ciutadania com per als treballadors, garantint la qualitat’.\nEn sanitat aposta per augmentar les plantilles sobre la base de criteris epidemiològics i demogràfics mitjançant oposicions periòdiques, redimensionar els recursos humans amb un augment de places MIR per a evitar l’èxode de metges especialistes a altres comunitats o països. També es proposa un pacte social per la sanitat pública, un nou consell professional a la conselleria que assessori en les normes i augmentar la col·laboració entre les de sanitat i polítiques inclusives perquè les residències estiguin més connectades.\nUns altres dels objectius són estimular el clúster sanitari, infrastructures per a gestió de residus sanitaris, que totes les professions del ram siguin considerades de risc, crear llocs i bosses específiques en infermeria, un pla de provisió de material, un canal de distribució de test, comptar amb els sanitaris en la preparació d’una futura onada, que les farmàcies puguin formar part de la xarxa de detecció precoç de casos o garantir l’accés de màscares a la població vulnerable.\nModels alternatius a les residències\nEn l’àmbit social, el dictamen parla que Atenció Primària pugui atendre residents, que siguin considerats com a població diana i reconèixer el seu dret a la cobertura integral sanitària. Altres propostes són avançar en models alternatius a les residències basades en les decisions i necessitats dels majors i la seva revisió des d’un lideratge públic, l’ampliació de la renda valenciana d’inclusió i la seva coordinació amb el nou ingrés mínim vital, evitar que les cures tornin a sobrecarregar a les dones o avaluar les formes de violència masclista sorgides durant el confinament.\nEn educació, el pacte vol assegurar la presencialitat, major coordinació amb els centres de salut en els protocols i la sensibilització, un pla de digitalització, baixar ràtios i taxes universitàries, més places en graus de salut i major inversió en FP, al costat d’un estudi per a remodelar els protocols dels becats a l’estranger i agilitar la contractació de conserges i personal administratiu per a controlar la distància.\nEn ocupació i habitatge recull mesures com una guia d’adaptació al teletreball, avançar cap a la reducció de jornada, estendre les ajudes per ERTO, més prestacions per als autònoms i cuidadors, fomentar la inserció dels joves i el seu accés a una llar digna, augmentar el parc públic i evitar desnonaments.\nA nivell econòmic inclou idees com elaborar un informe sobre les deduccions de l’IRPF per a valorar la seva actualització –l’esborrany parlava que paguin més les grans fortunes–, un pla de justícia fiscal per a una major progressivitat, incentius per a contractació de menors de 35 anys, nous tributs ‘verds’ i beneficis per a emprenedors, de la mà d’un estudi contra el frau i d’un mínim per a evitar el ‘dúmping’, a més d’un IVA cultural, més inversió en I+D+i i suport al comerç de proximitat i a l’agricultura.\nTests per a tots els agricultors\nEn el camp, contempla que el Consell faciliti test a tots els agricultors després dels brots entre temporers i exigir al govern espanyol com a irrenunciable el transvasament Tajo-Segura i la posada en marxa definitiva del Xúquer-Vinalopó, a més de fomentar les energies renovables.\nEn turisme, planteja protocols des de la prudència, una finestreta única d’assessorament amb una guia consensuada amb el sector, incentius per a recuperar la demanda, reformular les campanyes, garantir la protecció de col·lectius com les ‘kellys’ i redissenyar el bo cultural per a ampliar l’oferta, de la mà d’una partida perquè pimes i empreses afrontin els efectes de la crisi.\nMés enllà, l’esborrany aposta per potenciar la mediació per a descongestionar els jutjats, intensificar el transport públic per a aconseguir un aire més net i l’objectiu emissions zero i publicar una base de dades anònima sobre la incidència de la pandèmia. En infrastructures, agilitar el Corredor Mediterrani i el Tren de la Costa, més freqüències en Ferrocarrils de la Generalitat, aparcaments dissuasius, millorar la rodalia i explorar col·laboracions públic-privades en carreteres.\nReforma immediata del finançament\nFinalment, hi ha un apartat dedicat al finançament i a la relació amb el govern espanyol, amb propostes com afrontar la reforma immediata del model de finançament amb la convocatòria urgent d’un Consell de Política Fiscal i Financera (CPFF), a més d’altres reiterades pel Consell com el reconeixement del deute històric o la compensació de l’infrafinançament amb mecanismes transitoris.\n12:22[EN DIRECTE] Sánchez anuncia el final de les màscares al carrer a partir del 26 de juny\n11:41Demanen set anys de presó per a quatre joves que van participar en una concentració davant la Guàrdia Civil de Manresa


Neteja final obra – EMPRESES POLIT SOLS I NETEJA BARCELONA\nHome / Neteja final obra\nAcabeu de fer reformes al vostre habitatge, local o oficina?\nDes de La Baieta D´Or, estem acostumats diàriament a fer treballs de Neteja Final d´Obra, a través de: Particulars (clients finals), Reformistes i Estudis d´Arquitectura; tant sigui una reforma parcial o total del seu habitatge, com una reforma integral de pisos, locals o oficines.\nDes de la presa contacte amb La Baieta D´Or, un dels nostres tècnics-comercials es presentaria al seu habitatge, local o oficina afí de saber l´estat el quin es troba l´obra; assessorant-los i oferint-los un planning de les tasques a exercir ajustant-nos als temps de lliurament de l’obra.\nEs planifica les tasques de Neteja final d’obra en pisos constant de: desinfecció de les cambres de banys, neteja d’enrajolats, aparells sanitaris, aixetes, miralls, mampares de bany, desempolsat i neteja de portes, sòcols, taulells, mobiliari de cuina, electrodomèstics, fusteries exteriors, neteja de terres: aspirat/escombrada, mopejat, fregat, etc.\nA la Neteja final d’obra a Oficines, despatxos, botigues o en qualsevol altre tipus de Local de negoci, s’ampliaria a més els serveis de neteja, en la neteja de mobiliari, prestatgeries, divisions interiors de vidre, aparadors, vestidors, taulells, etc.\nDisposem de Brigada de neteja especialitzada en aquestes tasques de Neteja de Fi d´Obra i aportem els productes, materials i equips necessaris de neteja professional.\nEn els casos d’existir grans superfícies o números de vidres, disposem de Cristallero professional per exercir aquests treballs Neteja de Cristalls.\nGràcies a la nostra trajectòria i experiència fa que li puguem donar un PREU TANCAT als treballs de Neteja Final d’Obra.\nLes persones assignades per a aquest servei són personal propi de lempresa.


Aquesta és una versió anterior d'aquesta pàgina, de data 21:42, 24 oct 2015 amb l'última edició de PereBot (discussió | contribucions). Pot tenir inexactituds o contingut no apropiat no present en la versió actual.\nLa Pau de Basilea és un conjunt de dos tractats firmats respectivament entre la França i Prússia, i entre França i el Regne d'Espanya el 1795, pels quals ambdós països firmaven la pau amb la França revolucionària, abandonant així la Primera Coalició.\nEl segon tractat es va firmar després, entre França i Espanya, i va significar el final de la coneguda com Guerra Gran o guerra de la Convenció, que enfrontava a ambdós països des de 1793. Aquesta guerra, encara que s'havia iniciat de forma favorable per als interessos espanyols, havia suposat un dur revés per a les armes espanyoles i la invasió del territori espanyol per Catalunya, País Basc i Navarra (arribant fins i tot a ocupar Miranda de Ebro).\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Pau_de_Basilea&oldid=15918317»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 8 set 2020 a les 12:59.


Vaig avisar diversos serveis o entitats per recollir-la i sembla que la van recollir prest.\n1614275741389.jpg (105.75 KiB) Visualitzat 3545 cops\nTord blau l’ha editat per darrera vegada el dia: dl. maig 17, 2021 3:05 am, en total s’ha editat 15 vegades.\n1614719717681.jpg (90.8 KiB) Visualitzat 3408 cops\n1615649725464.jpg (94.03 KiB) Visualitzat 2645 cops\n1615650245261.jpg (87.67 KiB) Visualitzat 2645 cops\n1615715647112.jpg (209.61 KiB) Visualitzat 2558 cops\n1615715611533.jpg (92.78 KiB) Visualitzat 2558 cops\nNedar en superfície, cuidar ses voreres quotidianament recollint fems o trobant es virotet...\n(ESBÓS CANVIANT, CORREGINT, 'EN OBRES'...).\nEstic retocant es comentaris següents. Preg ser comprensius, són de pinzellades, anotacions desenvolupant-se, per reestructurar, corregir. Escrits amb microteclat virtual tàctil, i republicant-ho cada poca estona, per salvar que no es perdin modificacions per error. Mentrestant pot crear malentès, però no tant si ja se sap que és un esbós.\nSurt en aquest fil des fòrum per ser superposat i inspirat per sa troballa i dubtes des virotet, que m'impulsà per mostrar més detalls de com trob restes i cuid es litoral.\nCuidar es litoral com a deport pentura no es divulga ni coneix gaire.\nNetejar nedant es divulga poc, es confon amb altres pràctiques i ho intent mostrar aquí.\nEscriure-ho en obert pot inspirar curiositat i trobar dubtes per millorar-ho.\nPot semblar offtopic, però sa troballa des virotet va ser cuidant es medi així, lúdicament, quotidianament, com exercici de salut, expressió...\nNETEJAR LLIUREMENT, TENDÈNCIES...\nS'entreteniment de netejar o cuidar es medi es practica de moltes maneres, i quan es multipliquen es poden establir tendències, diferenciar o classificar-les segons infinitat de criteris...\nNETEGES PUNTUALS, CONTINUADES, ESPORÀDIQUES, VOLUNTARIAT...\nPer exemple, des d'antic es neteja com activitat de lleure, integrada i encavalcada durant excursions, acampades, diades lúdiques i festes... O com activitat principal en diades puntuals de neteja i com a voluntariat, i per educar i reforçar models.\nPer exemole, Keep America Beatiful ha sigut un voluntariat variat de neteja per valors d'antic, per dany per massificacions. Un link: https://en.wikipedia.org/wiki/Keep_America_Beautiful\nQualcunes darrerament han sigut famoses per organitzar-se en diades de neteja mundials, com per exemple "Let's Clean Up!".\nDes d'àmbit esportiu i d'antic també es neteja es medi en diades, actes o campanyes organitzades per clubs o federacions. Per exemple clubs de busseig, federacions d'espeleologia o clubs nàutics. Són neteges espectaculars, perquè sovint recullen grans quantitats de fems que no es veu, i era davall la mar.\nA Capdepera de fa ja anys s'organitzen neteges populars pes Port de Cala Rajada i es litoral. Són una bella diada, plenes d'entreteniment, i anècdotes. Són variades, per exemple:\nhttp://capvermell.org/index.php/festes/ ... -ser-bauxa\nO un altre exemple, de campanya navegant netejant per més zones:\nhttp://capvermell.org/index.php/actuali ... r-cala-gat\nNETEJA QUOTIDIANA COM DEPORT (ENTRETENIMENT) I EXERCICI FÍSIC DE SALUT\nSes neteges per lliure o quotidianes sovint no són organitzades o divulgades. Hi ha qui ho practica com esbarjo, entreteniment, exploració, exercici físic o voluntariat espontani, una expressió...\nDes d'antic es nins, famílies i majors juguen per voreres cercant i recollint curiositats, fent manipulacions i expressions com penjoll, inclús amb algun fems trobat. Un exemple amb art amb fems marí galleg en es link: https://www.laopinioncoruna.es/gran-cor ... 90980.html\nNo era molt típic veure recollir curiositats o fems per part de gent entrenant corrent o nedant.\nA pics ha sigut una activitat quotidiana i social de trobades, o tendeix a turisme, com per exemple fa pocs anys ses colles de 'Mingas por el Mar' Un link seu https://youtube.com/watch?v=EEBUv9OYVGQ\nO es Sierra Club ja fa dècades organitzava situacions similars. A més de netejar, també cuidava diferents entorns de moltes maneres. En una tendència ambientalista organitzada i segura per veure món cooperant diferent, més físicament o directe. I són similars a estades, camps de treball, rutes i viatgers alternatius, sovint minoritaris. Un link: https://content.sierraclub.org/outings/ ... activities\nTambé d'antic netejar s'usava com a eina d'entrenament. Per exemple a davall la mar hi ha un cas famós, d'escoles de bussos entrenant durant anys recollint rodes. Desenes de milers de rodes, que altres havien deixat per un error ambientalista. Havien intentat crear esculls de corall a rodes de cotxo.\nI darrerament és espectacular s'acceptació des plogging. Un link:\nDe gent que recull fems entrenant corrent o trescant ràpid. Ja ha sigut apropiat i adaptat en multitud de variants a tot es planeta. Inclús creant expressions artístiques, formes jugades divertides, en algun cas inclús competint i en format audiovisual "challenge" a internet. Uns links d'exemples de neteja com a joc puntual estil "challenge" o repte, i competició\nhttps://en.m.wikipedia.org/wiki/TrashTag https://www.mlive.com/news/flint/2020/1 ... hoods.html https://indianfolk.com/company_update/t ... mpetition/\nNETEJAR I CUIDAR ES MEDI COM A JOCS COOPERATIUS I PECULIARS\nAlgunes neteges tendeixen a tenir una dinàmica i lògica més clara de jugar, de joc. Aquests jocs amb certes normes i sentit, internament es fan jugant cooperant,\nMajoritàriament ses neteges són pràctiques de dinàmica o lògica interna cooperant. Ajudant-se entre colles o 'deportistes'.\nSa tendència lúdica de cooperar sense competir és peculiar! MOLT RARA COM A JOC! No sol aparèixer massa a sa cultura lúdica, ni entre es jocs i deports de joves i adults!\nNo són tant tendències 'esportistes'. Ets esports combinen cooperar dins bàndols, però competint entre ells. Entenent aquí esport com lleure i joc de competir+cooperar, organitzat, en pràctiques repetides, regulades estandarditzades, i prou fixes, amb sistemes de punts, rànquings, rècords...\nNormalment ennes lleure molt lleure i jocs no esportius, són amistosos, i ho són en dedicar-se més a valors diferents. Però hi ha competició en marques o en altres elements.\nIgualment en jocs creatius i esports alternatius, o ambientalistes, es solen modificar elements, com ara es materials, expressions, intensitats, atencions... Però sa lògica interna sovint segueix sent cooperar+competir o marques, rànquings...\nI pot passar sovint també en jocs que es solen dir cooperatius, simbòlics, per exemple en usar un lema o imatge o valors educatius cooperatius. Sovint segueixen sent de cooperar i competir entre bàndols o sistemes de punts, fites...\nÉs interessant es lleure de netejar cooperant! Tendeix a ser més cooperatiu a sa lògica interna, i a més cooperant cuidant interactuant físicament amb es medi!\nPoden tenir valor cultural!\nNo vol dir que siguin més importants de per se, però varien o enriqueixen diferent, són opcions per nous hàbits, relacions...\nCom a pràctica netejant s'organitzen i estableixen, es configuren, intentant interaccions físiques directes que afavoresquin sa vida silvestre, o altres beneficis per medi. I sovint amb prous directrius o normes, en atenció a es medi, es riscs, espais, accions, i interpetacions del que és o no és cuidar i ajudar ecosistema o millorar es medi.\nNETEJA MODEL I ESPECTACLE\nI recollir fems, a terra o a mar, pot tendir a destacar una expressió i model, manifestació... I ser joc i deport educatiu, 'influencer' o d'espectacle! Perquè fa joia observar qui gaudeix jugant i cuida i neteja es medi!\nPer exemple aquest espectacle emotiu: "If you see a piece of litter pick it up!" d'UK a: https://m.youtube.com/watch?v=lp7yppOAyPw Quina allau d'art i brusqueta vital!!\nCUIDAR SIMBÒLICAMENT, PERÒ INTENTAR ENCERTAR\nEn teoria, en cuidar es medi, si es fa jugant, tot és més simbòlic, lúdic, i no té per què ser 'útil' o implicar una millora 'real' pes medi. Bastaria, en teoria, practicar intentant una ajuda que s'interpreta com a benefici pes medi.\nPerò té més valor, si realment ajuda es medi, encara que sigui un ajut humil. Conèixer ses espècies i ecosistema, tenir encert naturalístic, permet saber millor com actuar mentre es neteja com a lleure.\nÉs important, si es juga a cercar cuidar es medi, a "ajudar" s'entorn. Convé saber si realment s'està cooperant en afavorir equilibri o benefici ambiental.\nNETEJAR ÉS VIVENCIAR AJUDAR DIRECTAMENT ES MEDI\nAquestes pràctiques cuiden es medi interactuant directament, físicament. Hi ha aquest component emotiu diferent, vivencial, immersiva, INSTANTANI, situacional, interactuant cuidant-se, ajudant físicament!\nDurant es lleure i joc de cuidar es medi netejant nedant es creen moltes interaccions cooperatives entre practicants, però també hi ha certes normes i lògica interna per interaccions amb animals i ecosistema o ambient. Segons s'interpreta sa seua intenció, voluntat, personalitat... Hi ha interaccions motores i físiques per totes bandes, i són sovint de benefici, mutualisme, inclús 'cooperatives' o d'ajudes.\nObservar aquestes ajudes és interessant, i varia segons models d'interpretar, criteris... Hi ha moltes curiositats per etologia, en com interactuam nedant!\nCUIDAR INDIRECTAMENT ES MEDI\nAltres pràctiques ambientalistes són molt diferents! Em referesc a ses que intenten cuidar es medi indirectament, que no hi interactuen físicament quan es practiquen.\nPer exemple, fer observacions, estudiar, fotografiar, divulgar... O anar a una manifestació ecologista. O organitzar una recollida de doblers mitjançant una competició, o una fita esportiva modèlica i èpica a favor de sa natura. O jugar un esport amb imatges a roba i lemes ambientalistes.\nNo impliquen accions que cuiden es medi directament, físicament, en es moment que es juguen, expressen...\nPer exemple, en manifestar-se per salvar sa posidònia no implica que les estem plantant o treient fondejos entre elles en aquell moment.\nMoltes pràctiques ambientalistes no cuiden directament, tenen aquestes diferència. No viuen sa ajuda directa, física a s'ecosistema en es moment de practicar-les.\nNo intenten ajudar es medi directament, sinó diferent.\nI poden ser una expressió lúdica, un lleure, deport, entreteniment, o joc. Però no interactuen igual.amb es medi, a sa seua norma principal, lògica interna, accions... No hi és això de cuidar o ajudar es medi directament físicament.\nPerò són molt importants! Aquests lleures o expressions ambientalistes, ses manifestacions, art, estudis, observacions, fites, rècords, i sa imatge... Tots ajuden es medi indirectament, i poden ser de molta ajuda a la llarga.\nALTRES LLEURES QUE CUIDEN ES MEDI DIRECTAMENT, SENSE NETEJAR\nHi ha moltes práctiques que no netegen es medi, però cuiden es medi directament, lúdicament amb molt de goig i utilitat, interés...\nAlgunes poden ser a poc a poc, o altres fer-se amb activitat física intensa, amb rècords o sense, competir o no... Per exemple, es pot cuidar es medi regenerant sa biodiversitat, o en carrers i camins millorar sa seguretat. O en un paisatge beneficiar expressions, s'estètica. O afavorir s'accessibilitat... Amb accions lúdiques mentre es fa construcció d'art, o renovant tanques, llindars, o arreglant i fitant camins, tallant branques, construint refugis... O de cura, sembrant llavors, decorant un bosc, nius d'aus o ratapinyades, beneficiosos per natura, o tasques a una finca amb bonsais, o una zona comuna amb jardins secs o horts, o trasplantant arbres a zones reforestades, limitant espècies alienes, foranes o invasives...\nAixí cuiden sa biodiversitat des medi, o sa seua capacitat de recuperar-se o sobreviure.\nO just fan que sembli bell, o més segur, útil amb més o menys encert per a ecosistema i benestars...\nTot pot tenir molt valor educatiu, ambiental, social, deportiu i de salut, i modificar es medi prou bé.\nS'encert i criteri naturalístic no té per què renyir amb so lleure o joc.\nPerò és clar que en es principi convé estar una mica a l'aguait i corregir o guiar errors de tendències i accions.\n(Foto de cartell de publicitat. En general, divulgant de protegir natura solen succeir solapaments subliminars, no tant d'esport i més de deport: evasió, esbarjo, entreteniment, sensualitat, expressió no reglada...)\nDEPORT: CREACIÓ, EXPRESSIÓ SOCIAL I CULTURA\nNetejar com a lleure pot ser important, un salt qualitatiu, de costums.\nEs fet de netejar jugant en grup o colla pot ser xocant per a colles i costums consumidors, o per qui ho conegui i no ho hagi practicat, i sobretot per qui ho desconegui o ho menystingui. És ben sorprenent com reaccionam!\nUn poc en es principi, es veu desorientador, com dissonant. És important viure sa situació, vivència, sa seua dinàmica i lògica interna de joc.\nEs deport és una expressió de sa societat, i és indicadora de com és sa societat. També és una configuració creada, que pot ser joc repetitiu, i element cultural germinal, modificador i crear tradicions.\nA vegades va bé consultar un diccionari.\nEs pot veure com s'usa deport des de temps primigenis de sa llengua, i en sentit variat, com a diversió pràctica, model, inclús com exercici físic intens, i sovint fora casa:\nDEPORT (DCVB):Diversió, recreació; cast. recreo, diversión. Los béns que nosaltres avem en est món són en menjars e en vestirs e deports e solàs, Llull Cont. 49, 21. Nostres vassalls ab grans alegries, cants e deports passaren tota aquella nit, Pere IV, Cròn. 80. Alguna stona | yo cave'n l'hort | per mon deport, Spill 15794. Car tots mos senys han perdut lur deport, Auzias March xciii. Lo amaven tant, que no tenian altre deport ni altra alegria sinó son fill, Comalada PP 8. Lluytaria més brau contra la fera, | fent l'espectacle de més viu deport, Costa Trad. 119.\nDEPORT (DIEC): Recreació, esbarjo, comunament a l'aire lliure.\nCUIDAR NEDANT I TRESCANT, PER ESBARJO I SALUT\nAixí és com es va recollir es virotet jugant, passejant, com deport de vorera... Ha sigut durant es capficos i passejades netejant com a passatemps, esbarjo, deport i activitat física.\nEn aquests lleures apareix sa pràctica deportiva, o sigui d'entreteniment, evasió, salut, ambientalista, de recerca...\nSol haver-hi expressió, exploració, o fins i tot construcció, reordenar objectes o manipulació i art efímera.\nPerò potser hi ha qui sí neda més netejant entrenant, fent esport més reglat estandarditzat, i crea algun joc més competitiu de natació a la mar.\nA sa Costa Brava amb so nom d'eco-swimming em sona que s'entrena per natació en aigües obertes, o no sé si pentura triatló. Un link:\nhttps://www.rockthesport.com/es/evento/ ... mming-cdqs\nPractiquen sa natació en aigües costaneres recollint residus dins boies. Supòs que hi ha moltes variants i tendències de bosses i càrrega, recorregut, regles... I no sé si ha arribat a integrar-se dins fases de competicions d'esports, dins ses l normes des joc en fases de competicions..\nLLEURE DE COOPERACIÓ AMB ANIMALS\nNormalment preferesc cuidar es medi amb formes no competitives, per això de relaxar, fer art pausat, no destorbar...\nÉs així una pràctica curiosa, on se sent que ses interaccions són d'ajuda per un mateix, o amb altres, grups, o interaccions d'ajudes cooperant amb ecosistema, ambient...\nI diria que ets animals es comporten i ens aporten jugant apropaments diferents, quan ens apropam a poc a poc, els tractam diferent.\nI un medi ben cuidat se sent que ens ajuda més a jugar...\nLÒGICA VARIABLE. RITUALS SILVESTRES. APRENENT JUGANT, PER CUIDAR MILLOR JUGANT\nJo no sol jugar gaire elaborat amb peixos per aprendre'n de cadascun. Sols tanteig de reforç per anar recordant com moure'm, una mica amb cada espècie intent variar per veure com reaccionen.\nI si començ a jugar una mica més elaborat amb qualcuna, qui configura es principi de sa lògica variable d:una pràctica lúdica són ells, es peixos silvestres.\nNormalment sols jug estona i cercant avanç elaborat amb peixos joves, que són normalment més oberts, confosos, tantejadors, exploradors. I d'espècies que no corrin perill si es condicionen un poc a perdre sa por. Normalment són ses espècies que no es pesquen amb es nostro cos a la vista. I de ses que no solen atreure estèticament a bussos ni skorkeling.... No són perilloses, i sí abundants, juganeres... I en estols, perquè avancin es peixets més interessats o predisposats...\nSa lògica és variable, i inicialment la poden definir ells amb es seus rituals, agafant confiança. Començant normalment amb aproximació fent pauses, alternar creuar mirades pausades, temptejar intencions, mostrar passivitat...\nI si reaccionen bé, després ja mostr curiositat, respectar distàncies, intercanvi de dominàncies...\nA mesura que jugam i agafen complicitat, va una mica més per sort, que coincidesqui segons dia, hora, època, entrenament i encert...\nI ja mir com els puc suggestionar, conduir cap a variants. Puc modificar elements constitutius de sa pràctica (espai, tempos, velocitats, itinerari, accions, gests, objectius, cooperar o competir, implicar més jugadors i es seus tipus...)\nAixí vaig a jugar amb peixos, a gaudir i aprendre d'ells.\nAixí aprenc a rectificar com moure'm.\nEl que aprenc nedant i jugant amb uns peixos amb poc risc i destorb, ho puc transferir per no destorbar a altres espècies.\nAixí puc entrenar o jugar cuidant es medi més segur.\nPot semblar poc, però un avanç petit darrere altre, amb so temps es conjunt se va enriquint i torna ben curiós.\nSi va bé, gaudim jugant, doncs molts peixets són jugadors divertits. Millors bons ballarins aquàtics en estoldls, i mooolt bromistes. A vegades són considerats o no, interessats, sorprenents, curiosos...\nSupòs que ets aucells són més rics i sociables, i més entenedors que es peixos. ♥\nPerò noltros no volam gaire bé! I nedam prou bé entre roques! ♥\nEn fer lleure a natura convé intentar no condicionar aprenentatges perjudicials a animals, no sols amb gests i ocupant espais. Pot haver-hi autoenganys perjudicials, com ara es feeding condicionant peixos a ser pescats o a accidents d'altre gent que neda passiva...\nPer tenir cura de natura, és important a vegades aprendre o tantejar una pràctica mesurada de jugar. No anar sempre a les totes, sense mesura de gests destorbant animals\nFent un símil, potser cal netejar com qui practica una cura a una ferida, o qui acarona.\nSÍ ÉS NETEJAR NEDANT I TRESCANT, SWIMRUN...\nSí que cuid voreres amb un lleure intermedi entre nedar i trescar, com a swimrun, però sovint lent, o combinant amb grimpar.\nNetejar entre cales i platges varia segons orografia, i moltes més variables. Per exemple traient residus a zones intermareals, roquissars, penya-segats, costers amb algues i plantes, o aus entre residus, esculls...\nNO ÉS MARISQUEJAR\nNo és marisqueig, ni agafar pedres, ni pescar animalons de companyia!\nSols és recollir deixalles!\nNo és recollir ni escopinyes, ni crancs, ni, gambons, ni peixets! Sols deixalles, fems, residus artificials, antròpics, contaminadors o perjudicials...\nPerò tot i no ser recollir vida, en èpoques de reproducció convé anar alerta a no distreure i moure aquests animals, molt afectables quan recollim fems. Crec que aproximadament ses dates de veda reproductiva sol limitar ats mesos amb una R en es nom. Això serveix de regla mnemotècnica, però no és de dates exactes segons normes, però sí a ull (setembRe, octubRe...i així tots, fins abRil, i deprés venen es mesos que no tenen una R en es nom: maig, juny, juliol o agost)\nNO ÉS UN BANY, NI SNORKELING, NI BUSSEIG, NI SUBMARINISME...\nJo no practic així normalment, però supòs que hi ha gent que practica neteja i cuida així, i netegen molt ses voreres! Sovint he vist al·lots i famílies que netegen a platges. I ben fet!\nPerò en bany potser no ho he vist fer tant com trescant platges.\nHe vist molts que netegen trescant voreres, amb sos peus en remull, o secs...\nA mi m'encanta quan trob gent major, i sobretot infants i famílies que netegen voreres.\nJo el que sol fer és afegir més això de nedar una estona llarga, amb equip per anar entre cales i recollir molt fems nedant.\nI aquest nedar que faig netejant no és tant com un bany, submarinisme o passeig de snorkeling, sinó nedar impulsant amb cicles de moviments de braços, i més estona...\nEl que practic principalment és nedar, que implica impuls desplaçant repetit, en cicles amb braços.\nHo sols fer amb aletes, o sense. Però per poder usar braços ses aletes són molt més retallades que a snorkeling. Són curtes com de natació entrenant.\nI es neda sense pes de ploms, ni equip feixuc d'aire comprimit.\nEs pot nedar amb un tub, però millor frontal de natació, no lateral de pescasub o snorkeling.\nUn tub serveix per seguretat i observar es fems sempre.\nI nedar no es considera fer molta apnea, perquè es fa principalment nedant en superfície.\nI nedar molta estona implica no fer gaires pauses per fer fotos, o observar medi reposant, o banyar-se quiets massa estona.\nNO ÉS PESCASUB\nJo no pesc en aquests lleures practicant aquestes neteges nedant i trescant! I no és una pràctica de pescasub!\nÉs cuidar es medi lúdicament nedant activament impulsant repetitivament en cicles de desplaçament amb braços i cames, netejant fems en superfície. Sense portar eines de pescar, ni aletes grosses.\nS'equipament de nedar en mar netejant es cerca específic i limita a això, a natació activa, no un bany poc actiu o passeig relaxat. Per exemple, es tratge és adaptat per molta activació aeròbica, i pes fred en superfície, no tan intens d'aigües avall més fredes. Amb un tratge de natació s'agafa més fred en poca estona que amb un de pescasub o busseig, si s'està quiet. I nedant cal tratge àgil per moure braços i coll per nedar amb exercici amb molta més intensitat aeròbica. Amb tratges de pescasub, i de molts altres esports nàutics, no es podria respirar o tenir agilitat igual a braços i cames, o no es flotaria i mouria diferent, cansant... I jo ned sense ploms, costant molt més mantenir-se submergit sense reflotar.\nEn aquest cas, de netejar nedant en superfície, no és una pràctica de pescasub, ni jo ho he practicat.\nSí que, per exemple, altra gent sí que neteja molt mentres pesca. i existeixen competicions pescasub que a una fase de sa competició estableixen un joc de mínims de recollir fems, p. ex. a Balears.\nPot semblar que netejar en pescasub competint en trobades és igual a quan moltes altres federacions d'esports netegen en trobades, però és molt més!\nI té molt mèrit que un esport netegi i cuidi es medi en una fase i normes de sa competició!\nAixò és molt important cultural i emotivament!\nI estic segur que intenten anar amb prou compte, i coneixen molt bé com tractar sa fauna.\nPerò crec que sa neteja de pescasub és en una fase en competició. I no de natació en superfície, sinó apnea. Usen aletes llargues, sense nedar, ni propulsar en cicles amb impuls a aigua de braços.\nÉs una fase simbòlica de pesca amb fems amb molt valor ambientalista i valenta, i esper sigui popular i es faci similar a altres esports! Jo no ho faig pescasub, ni pesc nedant, però valor a qui neteja i cuida així.\nNO ÉS FOTOSUB COMPETINT\nFer fotos submarines es pot fer de mil maneres, i es fotosub, pot ser també com en un joc competint, que no sol practicar.\nCompetint o no, és una ajuda indirecta, pot ser un model, divulgació i unes formes jugades ambientalistes, on fent fotos es cuida indirectament es medi marí. Ajuden indirectament, i eduquen a llarg termini, i poden ser de molta ajuda ambiental i emotiva.\nPescasub i fotosub poden anar tendint a jugar, competir, a anar a veloç, i a tenir més ull i cura a no destorbar animals, plantes enganxades... Sa competició de fotosub contrarellotge, o pescasub agafant un mínim de fems és delicada. Es tracta d'un joc esport amb competició, regulat, estandarditzat, jerarquitzat en nivells i llistats de mèrits, o punts, rànquing competitiu... I són model, perquè ja es van organitzant i divulgant. Tot bé si es fa amb cura, segons com es practica i es controlen afectacions.\nNO ÉS FOTO CAÇA, BIRDING COMPETINT, FOTO BIRD WATCHING...\nNormalment no, però a vegades sí que faig observacions i fotos d'aus mentre jug, cuid i netetj ses voreres.\nEn aucells trob és similar al que comentava suara de fotosub, diferenciant es naturalista, de jugant, de competir, o no competir... Fent un símil, trob passa similar amb ses aus i sa fotografia a terra que amb el que deia desnfotosub invidanmarina, i jocs, competir...\nObservació i naturalisme per foto d'aucells, pot anar de bird watching, de competicions, de birding, de 'caça fotogràfica'...\nA vegades es voluntariat i lleure, si deriva a joc o competició, implica sa velocitat i més esforç en atenció. Supòs que deu haver varietat de gent i diferent cura per no destorbar. I encara més si són animals delicats, ferits, i molta més freqüència de visites i gent atenta, trobades o competicions, i en poc temps.\nALERTA! HI HA VIDA LOCAL INTERACTUANT I APRENENT\nEn general, es lleure, deports, jocs o esports són sans i profitosos i educatius! I art, i voluntariat... Tot influeix en es medi. Inclús tot i ser practicat puntualment, influeix a la llarga.\nPerò dins es medi ets animals ens fiten i diferencien prest! I aprenen!\nEntre peixos i animals de mar, o aus, hi ha conductes complexes, aprenentatges, condicionaments...\nEntre animals hi ha traginar informatiu, memòria, escoles, cultura, diferències locals i fomenten exemplars amb comportaments, estrès i personalitats diferents.\nSobretot ajudam si es va amb cura amb sa conducta i es gests que podem impactar més o menys positivament a es medi i sa vida.\nA la llarga influeixen molt si es practica per prou gent, segons afluències, i afinar que no destorbin. Sobretot si són quotidianament. I més interactuant, recollint fems, on hi ha animals sensibles i afectables.\nA corbs marins i colles de gorrions trob comportaments des més propers i interactius a noltros, en tolerància, i en expressions i emocions, i són prou socials, amb personalitats, i colònies de corbs marins a prop.\nEs pops, també són prou rics en expressions, a la seva manera. I no són tan socials pes redols suquí devora. No hi he vist microhàbitats complexos, ni colònies de massa pops. Pentura perquè són molt destorbats i pescats.\nAlguns peixos sedentaris per aquí ja majors, vells, també sorprenen per semblar tenir cadascún una història de tractes amb gents i personalitat peculiar. Pentura després de sa primavera crec que es nota més, on no els destorben i si no van necessitats, en bons moments des dia...\nFER O NO FER AMISTAT AMB CORBS MARINS?\nMentre ned a poc a poc recollint plastiquets parelles o trios de corbs marins em freguen, toquen de pressa com passant. Aprofiten per capturar peix, perquè es peixos eren confiats.\nI dies després amb bons records, potser apareix de cop solitari i saluda, movent-se com comediant, amistós. I si és empiucat més, ve com per més protecció a lloc adequat, a recer, solejat i aleshores sí que els he ajudat per lesions.\nPer això, i evitar males puces, he de seguir més sa guia autoestopista galàctica de Douglas Adams que deia I dur sempre una tovallola, per abduir aquests mini dinosaures amfibis voladors, si semblen massa ferits i parasitats.\nSES PUNXES AMIGUES\nA vegades es va aprenent a no fer massa cas, a.marcar sa distància de peixos amistosos complicats... Per exemple, quan es comportament de ses escórpores, deixa de ser passiu, atac o fogida, senzill i previsible.\nPer exemple, a pics, rars, quan coincidim molts dies a lloc brut, alguna escórpora agafa massa confiances i curiositat. No resta immòbil, ni tampoc ataca o fuig com un llamp. S'apropa un poc massa, neda variable...\nI aleshores va bé fixar-se mooolt en es moviments, aparences i prendre precaucions diferents.\nTRUCS I NORMES DE CADASCÚ, INTERCANVIS, COSTUMS, CULTURA LÚDICA...\nPotser hi ha moltes variables riques que anam integrant amb ets anys. Sobre com practicar, i anam interactuant, i modificant normes i gusts segons el que anam veient. Ho anam considerant, integrant, estructurant sovint ja inconscientment. I és molt positiu exposar-les, verbalitzar-les a nous aficionats, visitants... I valorar aprendre tots compartint i avançant en etnologia però sobretot en etologia, i sí, més o menys casolanes i amb erors i dubtes.\nSa vida animal és encara molt incerta i interessant, a vegades localment irrepetible.\n1619566272292.jpg (204.78 KiB) Visualitzat 1442 cops\nTord blau l’ha editat per darrera vegada el dia: dt. maig 18, 2021 5:37 am, en total s’ha editat 86 vegades.\nTRUCS de trescar i nedar en superfície cuidant es medi.\n(esbós de trucs, vídeo i imatges)\nContinuo s'esbós parlant sobre uns trucs, amb link a vídeo meu antic i imatges meues...\n-Una tovallola!? Mmm... Tal com aconsella Douglas Adams a s'autoestopista galàctic!? A The Hitchhiker's Guide to the Galaxy?\nCosta de dur una tovallola grossa flotant, nedant estona entre cales i voreres! Però aquest un truc va de cuidar sa natura jugant nedant! I sí, és dur dur, dur una tovallola grossa!\nPer què dur una tovallola? Doncs per poder capturar aus i animals malalts, amb dificultats, ferits...\nIgualment serveix nedar amb una bossa estanca com boia, per portar molt pes, i tot sec, com ara un telèfon, farmaciola, documents, menjar, aigua... I un punt per flotar pot donar molta seguretat, descans...\nAmb una bossa consider factible recollir més fems, i això ho automatitz inconscientment. De cop amb una bossa percep més fems! Se sol dir 'veig' un caramull de deixalles!\n(foto: truc amb bosses on estotjar o penjar fems des de cordes. A vegades inclús penjant-hi el més gros amb politges)\nGuard forces per quan arrib a sa vorera a descansar... Perquè a vegades hi ha sorpreses si hi ha confusions.\nDes de fa poc més de deu anys que recull fems nedant i trescant, com deport i exercici físic de salut, per sa zona on aparegué es virotet, i a vegades quotidianament. I ja antic era bell veure com sa gent ja de tant en tant en recollia similar, sobretot bussejadors o gent trescant. Potser ara és més públic, sabut, popular, o se'n recull més. En general crec que a sa zona s'accepta i s'ajuda per això. Sobretot es jovent i infants és espectacular!\nJa fa anys que s'organitzen belles neteges populars, sovint pes moll, i a pics van més enllà des port, pes litoral depenent d'ones i gusts.\nA vegades pot confondre trobar per sorpresa un caramull de fems recollit de s'aigua i deixat provisional entre roques, o després a sa vorera, i posteriorment a un llindar de carrer. Si ve d'agrupar fems i arracerar-ho provisionalment on es pot. Sobretot si dins la mar era mig ocult, desconegut per qui hi neda o passeja sovint.\nA vegades sembla màgic! I amb escepticisme es dubta, per molta gent, com pot ser que tant fems sigui d'aquella vorera tan bella i turqueta on neden o miren es fons cada poc!\nEs fems tret provisionalment a ses voreres pot semblar mal paisatge, però es pot veure'l més en positiu. Com una bona expressió de què es juga i ja no és a aigua! Millor que sigui provisional allà que no anys perdut dins la mar.\nÉs bell veure com s'accepta aquest voluntariat o lleure de cuidar netejant. Doncs a pics era minoritari, experimental, una expressió, pentura una excentricitat.\nUn cop es percep millor es medi, es valora prou sa neteja i gura des litoral.\nI des de moltes colles i fins es valora més cuidar es medi netejant, per lliure o organitzats, o quotidianament com a deport, exercici físic de salut, entreteniment, entrenament...\nPer recollir fems nedant, sense vergonyes i amb un poc d'humor, es sol triar estratègia, entre perseguir ses deixalles que suren i rompen amb ones, o ses incrustables entre roques... O segons es temps lliure, ànims, salut, llum solar, temperatura, meteorologia, corrents, orografia...\nUll a ses ones de vent, duent molt de plastiquet flotant, que acumula a entrants amb vent que arriba a terra diversos dies.\nI estar a l'aguait de ses ones de fons, perquè fan accessible es fems que durant mesos o anys era incrustat, sedimentat... El remouen i el poden fer més accessible, o atracar a menys fons, almanco durant unes hores o dies.\nSón unes oportunitats que cal aprofitar, per fer munts a fora, i després apropar-ho a papereres, i el gros intentar fer-ho coincidir amb serveis de recollida, o si és lluny avisar demanant ajuda.\nNedar en superfície amb equip lleuger i àgil permet accedir i recollir petits fems, amb molta freqüència, o en aigües poc fondes, intermareals, esculls, llocs on desgrimpar... Té bones avantatges a voreres abruptes!\nPes fems gros no sempre calen bosses i cordes penjant-hi amb politges. Per exemple ,amb peces planes de fibra molt pesades es pot moure ràpid si es fa com planejant, deslliçant-se horitzontals, un poc inclinades simulant una ala que planeja. Nedant veloç amb equip lleuger a sa superfície sol ser més fàcil. Això escurça molt sa recollida, sobretot si és llarga.\n1620062506669.jpg (241.95 KiB) Visualitzat 1224 cops\nPracticant aquest lleure es millora sa percepció, i es gests i tempos amb aus, peixets... Per exemple, a vegades en veure'ns, estan curioses per saber pellucar deixalles! A la llarga s'acostumen a estar passives, i amb sos dies s'espanten manco, i ens diferencien des pescadors. Igualment passa amb sos peixets, pops...\nPerò ja passa que a qui cuida o neteja nedant se'ns pot confondre'ns amb pescadors, bussejadors, pescasub, o furtius!\nPot ser que es peixos i aus aprenen abans?\nSes darreres temporades es vigies de sa Reserva Marina en barca molts pics crec que també recullen restes. Si poden em recullen es fems que trob nedant. Així puc continuar gaudint fàcil, perquè si buid sa bossa boia de fems còmodament sense sortir, puc perseguir més fems. I a vegades és molt avanç, si em cal sortir a buidar sa bossa moltes vegades. Sobretot evita cansar tant i quan fa fred refredar en sortir de s'aigua. Es trajecte per buidar fems també pot ser llarg, si és lluny apropar-se a una zona amb paperera. I calgui treure equip especial, diferent, d'anar terra endins a cercar sa paperera a peu. Això amb tot s'equip de nedar, i tornar a nedar aigua molts pics...\nEntre tots gaudim molt més i queda més peix bell i sanot!\nNormalment entre cales faig sortides a terra per buidar i poder reomplir fems. I va fantàstic que hi hagi on tirar plastiquets! Una paperera o cartell pot servir de referència per indicar on hi ha un munt per recollir.\nSobretot va bé coincidir a prop de punts on passen a netejar, en es final de diada. I més si hi ha papereres de reciclatge, i amb més pau final sa majoria de fems de la mar el separ, i duc fins a sa paperera que pertoca. Normalment els hi fic si hi caben, i són prou eixuts.\nPerò si no puc portar-ho tot? Potser fan rar, i confusions i disgust, si no se sap que són deixats agrupats a sa vorera!\nPerò és IMPORTANT decantar s'esforç en treure prest es màxim de fems des medi aquàtic. Abans no degradi, perdi, incrusti sense remei... O sobretot convé recollir es fems abans que envelleixi, es rompi, es dispersi, compliqui sa recollida. O abans que se'n perdi sa pista per un altre dia recollir-ho nedant.\nSi torna menudet contamina ecosistema com microplàstic o nanoplàstic... A fora, a sa vorera, tot i fer rar, és un avanç, hi ha avantatges, i es fa accessible per altres practicants de lleure netejant a peu...\nÉs important recollir i triar recollint, i un cop tret i agrupat, i seleccionat, si vegades no es pot traginar tot a abocar a papereres... Aleshores si es deixa agrupat, convé intentar facilitar que sigui un lloc on arribem fàcil un altre dia i destorbi poc, o accessible a altres serveis de recollida amb qui es pot seguir segons horaris. I convé fer un esforç i avisar si deixen lluny o on semblen estranyes, o per evitar disgustar... També convéIç tenir planejat i establert com demanar ajuda, que pot variar segons quina vorera passi.\nPELLUCANT PAPALLONES SALADES SOVINT\nSi netejar nedant es practica quotidianament, com ara qui passeja, juga o entrena, es recullen plastiquets que se solen acumular amb ones de vent que arriben.\nÉs delicat, perquè en aquests entrants hi ha vida filtradora, sensible, amb infinitat de diversitat d'animals microfiltradors, alevins herbívors que els tasten o mig carnívors que els confonen, o es distreuen, s'estressen, o afecten física mecànicament...\nI si hi ha altres contaminants, acumulacions, i degradacions o entren en cadena tròfica, pot haver-hi efectes de cavall de tròia cap a dins teixits, o acumular en carnívors...\nAquests plastiquets se solen rompre i dispersar de pressa, i sovint són convertits en aerosols salats o pols, i poden anar amb ones i vent cap a terra, arribar a cocons, llacunes, aquífers...\nI perseguir o tocar un nigul de plastiquets surant és molt dinàmic! Sobretot entre ones i remolins! Realment és com ewpantar i capturar papallones! Així es fa moooolta activitat física, exercici físic per entrenar!\nVÍDEO DES JOC / FEMSUKÍ /\nVaig fer vídeo d'exemple, per inspirar cercar i crear lleure netejant nedant.\nEs pot trobar just escrivint i cercant Femsukí en es cercador de Youtube.\nO provar d'anar a aquest enllaç : https://youtube.com/watch?v=QyX3eoTSJMM\nAquest vídeo parla de jugar a es joc de es 'Femsukí', jocs de cercar i agrupar fems.\nEs nom de es Femsukí ve de cercar fems (residus), i com que es lloc on es fa munt de fems varia segons ses circumstàncies, aleshores a mig joc, s'avisa indicant un bon lloc on agrupar fems, cridant fort, ràpid i tot seguit on fer munt "-...es FEMS SU AQUÍ!!!" (o suquí) o en trobar-ne es crida '--...hi ha molt FEMS SUQUÍ!' i crits similars. Fonèticament i d'enfora sonaria a cridar molt per ses platges /femsukí/! i d'aquí es nom, de voler jugar a es joc des Femsukí!\nPerò es nom Femsukí sonava xocant escoltat per un anglòfon, i creava rialles o confusions. Pentura sonaria com 'femme sucking'? I per divulgar-ho com a joc infantil no és trivial. O dir que es jjugadors són femsukiners també pot sonar xocant.\nO també 'fems' a fora Mallorca no vol dir escombraries, sinó que sol ser usat per merda o femta animal, adobs agraris...\nEs jugava segurqment amb mil noms i de moltes maneres, organitzat espontàniament, superposat en excursions i acampades de lleure, almanco ja devers ets anys setanta. Per exemple baixant La Trapa, prop Sa Dragonera, a entrants de mar, racons de bosc...\n1620133928444.jpg (245.42 KiB) Visualitzat 1160 cops\nROBA ELÀSTICA, CARETA, TUBS, ALETES RETALLADES...\nI A NEDAR!\nSa roba i equipament de visió, respiració i propulsió varia depenent de com es practica, des lloc, o sa profunditat on hi ha deixalles, medi i vida a cuidar. Però sol anar molt per gusts i trucs personals!\nI millor ser previsor per si cal alenar amb intensitat...\nCrec que per nedar no sol anar tan bé un patró o material de roba de snorkeling, busseig, pescasub, surf... Millor de natació!\nEm sembla molt adequat usar roba de natació en aigües obertes, o a voreres pot ser millor un equip de swimrun, segons s'itinerari...\nIgualment m'agraden aletes curtes, per facilitar s'impuls de nedar amb mans i capturar fems ràpid, àgil. M'agraden aletes adaptades de snorkeling modificades, retallades, perquè solen ser amb una sola més reforçada.\nI preferesc tub de nedar, frontal de natació, no lateral de pescasub ni snorkeling. Permet no girar es cap per respirar, comoditat i així observar captura de fems. I atenció a netejar-ho bé, i no treure'l gaire si es neden hores i es passa netejant entre detritus, sobretot quan fa calor.\nTambé convé almanco un guant, i una gorra major, potser un poc més lliure i retallada en es coll, a base, per evitar sa pressió en es coll amb activitat intensa, o ofegs si hi ha imprevists.\nSes ulleres les preferesc àmplies, potser de busseig, pescasub, o ses majors de natació, que permeten vista excel·lent. Potser millor ullera amb nas lliure, destapat, però preferesc sovint cobert, per compensar sa pressió a ulls, típica si de tant en tant es baixa a nedar dos o tres metres.\nI a sa ullera preferesc un vidre, doncs és més resistent a la llarga. Tal vegada amb molt Sol i llum serviria una capa que tria llum polaritzada.\nI uns taps auriculars ajuden a evitar fred i vent, sobretot entrant i sortint, o s'hivern. Important per higiene, i sa neteja, sobretot en zones de detritus.\nEts escarpins de natació amb un poc de sola ferma són un avanç. O també per trepitjar roques cal ses sandàlies aquàtiques de sola ferma.\nVa bé prevenir amb una mica de roba especial per protegir-se. Perquè una ferida marina a dits o una cremada de grumer sol implicar dies d'estar quiet, no sortir tant per haver d'evitar sa calor i es llum des Sol a ses picades de grumer. I per això també convé farmaciola per netejar prest. I tot i que una picada de peix aranya no sol passar tant com a banyistes o surfers, va bé estotjar un encenedor o font de calor per desfer es dolor i verins d'aranyes i escórpores.\nAh, i fer una bona trunyella també evita descambullar-se i enganxar sa careta i tub, creant riscs, o perdre cabells\nTord blau l’ha editat per darrera vegada el dia: dl. maig 17, 2021 3:09 am, en total s’ha editat 41 vegades.\nIMPREVISTS. Exemples cuidant voreres: animals malalts/afectables/àliens/arqueologia...\n(Fotos meues, continuant esbós anterior)\nExemples d'imprevists i troballes, una mica imaginaris i amb humor creatiu, per recrear possibilitats.\nRecollint fems i jugant a ses voreres, a més d'aus, i altres espècies lesionades, sol haver-hi imprevists i observacions naturalistes, espècies especials, restes peculiars...\nCal tracte diferent i delicat també a restes especials, com ara escombraries de naufragis moderns o no tocar es derelictes de s'antiguitat, ni troballes dubtoses de ser d'arqueologia marina. Normalment millor sempre consultar i avisar autoritats. Recoman un protocol de sa web des GOB Menorca, amb mooooltes colles que cuiden ses voreres i recullen fems. Link a pdf de protocol a web des GOB Menorca: https://www.gobmenorca.com/sites/defaul ... tocols.pdf\nAtac accidental des llimac marí pelut Doris Gegant Peluda\n(humor-ficció amb un fems recollit penjant)\nS'ATAC DES COGOMBRES MARINS\nNedava recollint unes deixalles des fons a rompents, i en recollir una planxa de metall i fibra de vidre vaig tenir mala sort.\nA davall sa deixalla hi havia aferrat i ocult un cogombre de mar, un animal dit popularment pardal de moro.\nQuan vaig aixecar sa deixalla, es cogombre de mar, activà es seu mecanisme de defensa!\nEs cogombre va començar a amollar mucositats intestinals, formant filaments de proteïnes, com una teranyina! Supòs que si deixen anar es filaments quan la mar és en calma deuen tenir menys efecte, però a mi em va envoltar sa teranyina, perquè hi havia vaivé d'ones!\nEm va envoltar una teranyina molt adhesiva, gruixada i grumosa que s'anava filant i desfilagant, i estenent cada pic més.\nSi envolten un peix supòs deu quedar frenat, incapacitat, patir més per xocs i ferides amb roques, estressar-se, o ser presa fàcil.\nA sa pell, sa sensació és similar a enredar-se amb fils elàstics fins, com d'una bena elàstica o roba que es romp, però un esplet gegantí!\nEn sortir de s'aigo sa teranyina va assecant i comprimint, en fibres més fines que un cabell potser. Però gairebé rasposes i van com mig penetrant o irritant sa pell.\nEn treure sa teranyina de sa pell o roba es va rompent un poc. I es trossets secs tornen més, i més petits, invisibles, com fibres enganxoses.\nEs trossets, són fàcils de transferir inadvertidament per descuit, per exemple netejant, de ses mans a zones delicades com nas, boca, pipelles o plecs íntims.\nNo sé cert si poden fer molta irritació o reaccions al·lèrgiques. Però es trossets més fins i perduts no es noten molt, ni es veuen gaire.. Si queden molta estona a sa pell irriten més.. Sobretot a sa pell fina o llocs delicats, com devora mucoses i ulls...\nAlguna d'aquestes fotos serví per motivar sa curiositat i col·laboració ciutadana en observacions de natura. Per exemple a\nhttp://www.capvermell.org/index.php/med ... i-cranques\n(ATENCIÓ no usar s'adreça d'email meua que s'indica en es final de sa notícia d'aquest link. No és segura, no l'ús des de fa anys)\nA Mallorca s'Associació Cayume ha acollit i recuperat ous de tauró i rajada (elasmobranquis ovípars) amb acords amb sos pescadors que els troben accidentalment.\n1620223206251.jpg (126.85 KiB) Visualitzat 1092 cops\nTroballa casual fa un poc més de mig any de dubte de pedrera o gran obra antròpica a 4-6 m de fondària. Tot i ser una probable coincidència geològica, per si de cas inmediatament vaig informar autoritats des sa troballa accidental. Amb una localització exacta marcant-la a una ortofoto aèria detallada, incloent sa costa, que és ben a prop.\nSi fos antròpic sugeriria ser prou antiga, pes nivell tan baix de la mar\nUnes estimacions de s'evolució des nivell de la mar es darrers milenis. S'autoria d'aquesta gràfica no és meua. Vos indic es crèdits d'autoria i un link de sa font:\nBungenstock, H. & H.J.T. Weerts, 2010, The high-resolution Holocene sea-level curve for Northwest Germany: global signals, local effects or data-artefacts? International Journal of Earth Sciences (Geologische Rundschau) 99: 1687-1706.\nhttps://www.academia.edu/2164225/Bungen ... _1687_1706\nTord blau l’ha editat per darrera vegada el dia: dt. maig 18, 2021 3:50 am, en total s’ha editat 24 vegades.\n' HISTÒRIES DE DEPORT 'BASURA\n(esbós en procés canviant, en obres)\nAmb apreci pes voluntaris anònims que cuiden es medi. I pes qui en fan un art. I pes netejadors des 'filets' des Prestige, i sa darrera torrentada a llevant de Mallorca.\n(fotos meues, de prop on netejant així aparegué es virotet, qualcunes des vídeo des Femsukí que indic a uns comentaris abans)\nUNES CAPTURES DEPORTIVES EXAGERADES\nPentura sorprendrà sentir dir que sovint en un sol dia de capficos trob, trec, agrup i transport prou més fems del que apareix a sa majoria des munts de ses fotos que us vaig mostrant. Inclús pitjor, que a pics ha sigut molt més fems que tots es munts que surten en es vídeo junts! Tant en nombre, volums i pes!\nAmb tant fems junt, he fet a vegades munts desenes de vegades més grossos que es de ses fotos.\nSes fotos mostren quan no hi havia molt volum de residus en temporades riques, quan ja no era molt brut o no era arriscat distreure's. També fotos de moments de sa pràctica més relaxats, o des final des capficos. O de quan la mar és més calmada i neta, o transparent. També n'hi ha de pauses de descans dins aigua, o quan em dedic a una freqüència de captura baixa. I apareix el més vistós per fotos, no el rutinari i més nombrós.\nRUTINA D'EXERCICI: PELLUCAR PAPALLONES SALADES INVISIBLES\nEl comú i per fer exercici físic nedant així és capturar milers de peces petites surant.\nSón plastiquets surant complicats de diferenciar a la vista, i més per fer-hi fotos una a una... Sovint són gairebé microplàstics, milers de trossets finets de plàstics, que vaig ficant a ses bosses de boia.\nEn omplir ses bosses boia intent abocar tot a ses papereres, sortint i agafant fred entremig de cales. Sovint me n'afluix d'aturar a fer fotos així, i em centr en activar es cos i moure'm.\nRUTINES DE MOLTA 'BASURA' I POCA FOTO\nAmb molta brutor és més enredós usar sa càmera. A vegades implica moure's, ancorar o reorientar un caramull de residus carregats entre corrents. I una càmera és delicada, ocupa atenció observant, riscs, o aturar agafant fred.\nEs mesos que hi ha desenes de vegades més quantitat, normalment són ets estius. Aleshores sa pràctica de netejar nedant pot allargar-se molta estona, però s'agafa fred i fatiga i costa molt moure es fems en arribar a terra, entre turistes i gent diguem que en situació molt informal... Ses anècdotes varien prou...\nA més si és un dia de goig capturant fems, és tan entretingut que no pens gaire en agafar sa càmera!\nFEMS SORPRESA A MITJA AIGUA\nEs fems en trossets menuts flotants sol ser en estols, o forma línies de front, i el transporten ses ones de vent que arriben cap a terra, i acumulen a caletes i entrants.\nEs fems més finets i vells s'oculten prou de sa vista en arribar a sa vorera. Sobretot uns que són com cel·lofana o trossets de bossa. Sovint sols es veuen nedant, i amb ajuda d'ulleres àmplies, respirar amb tub i experiència...\nEs translúcids són gairebé invisibles des de fora. A vegades, dins cales, es banyistes a pocs metres no els veuen, i se sorprenen quan 'apareixen' si remen sa superfície o fons, perquè translúcids i a fora llindars canvien sa vistositat.\nVORERES DESINTEGRADORES, ESCUMA 'BASURA' I ESPURNES SALADES\nPer mi se aquests fems se degraden prest, si arriben fins i vells ats entrants i racons de voreres. Hi solen acabar acumulats per sa força de ses ones de vent arribant, i formen línies o estols estacionaris, segons equilibris amb ses ones de fons.\nSa degradació accelerada des fems a ses voreres pentura té relació amb sa rompent, o per patir més xocs per fluir diferent, ser més agrupats o calents... O tal vegada sa microvida que els colonitza superficialment en aquestes condicions contacta més, creix o varia.\nDe fet a vegades a ses voreres surant trob plàstics grossos que són tan degradats que es desfan entre es dits.\nÉs sorprenent com degraden de ràpid i desapareixen de sa vista. Fan com un adéu en dies, en un dia o hores. Sembla com fan es grumers que arriben a vorera, que entre rompents i acumulacions moren, i sembla com què dormen i desintegren es filaments, i després es cos en una espècie d'escuma.\nTotes aquestes restes de plastiquets degradats tornen com una capa ben fina, com escuma de proteïnes o orgànica a sa fase o capa fineta entre aigua i aire. Des de terra aquestes escumes són ben vistoses, m'encanta veure'n es procés. O també veure si creen bancs estacionaris a uns metres de sa vorera, per joc de forces entre ones de vent i retons d'lnes de fons. Són similars a ses escumes típiques d'altres restes orgàniques i que seguesc manco.\nSes escumes de microplàstics i nanoplàstics i altres brutors i detritus també solen tornar a terra, en aerosol amb so vent, com espurnes salades.\nINTENTANT FITAR FEMS VIATGER\nPer mi sovint es fems que sol recollir són arribats de fa poc, però ja eren vells abans de banyar-se a la mar. I arriben a la mar en decantar per vents i pluges. D'acumular-se a pluvials,\ntorrents, i raconades a voreres properes.\nEls plàstics que a vegades vénen de mar endins, i apareixen a ses voreres, van arribant segons ones de vent i corrents. Però alguns per mi vénen de cop, perquè crec que són pescats lluny, massivament, i poden ser apropats en caure d'embarcacions, en destriar peix o ordenar i aclarir ses cobertes.\nPes fons hi ha també molt de fems, dens i pesat, i d'algun es pot intuir s'origen. Per exemple resta molt residu per abocaments d'obra, per reformes urbanes o d'equipaments nàutics.\nEs noten prou es fems de ses festes a voreres, o en haver-hi majors afluències puntuals de visitants de turisme, es dies festius. I per mi també hi sol coincidir algun vandalisme quan acaben i dispersen.\nI ets accidents nàutics o ses torrentades grosses destaquen per aportar grans quantitats de fems, voluminós, que perdura i es va dispersant a poc a poc erosionat.\nSA CALA TRITURADORA IDEAL\nHi ha caletes que funcionen com trampes per mantenir es fems dins elles, i per anar-ho i triturant. Per exemple si són perpendiculars a línea de litoral, estretent-se i allargades, orientades a rebre ones de vents predominants, protegides d'altres vents, en estar baix penya-segats de roca alta.\nlEs fems que hi arriba no surt gaire, se va acumulant triturant i degradant fin ser pols que després dispersa pes fons, o flotant, volant...\nNEDAR ÉS UNA FORMA COMPLEMENTÀRIA DE NETEJA D'ESCULLS\nUn embarrancament, si ha deixat milers de residus petitets, dispersen, erosionen i perduren. Per mi no se solen acabar de recollir del tot si embarranca i es romp a una zona poc fonda d'esculls, o caleta estreta, de rocams i multitud de raconets poc fondos.\nSa labor de qui hi deu fer feina es deu complicar si cal esperar una calma de la mar, per actuar barques, bussos professionals... I entre deportistes o voluntaris no sempre hi ha qui duu equip per transport de fems dins s'aigua. I cal sort i constància, poder aprofitar aquestes calmes. I ses finestres de ses oportunitats, per exemple ses calmes després de què ses restes incrustades o fondes són remogudes amb ones de fons, després de sa mala mar, a pics incerta.\nTambé hi ha costes que van canviant temporada d'usos, i qui o com ho neteja, i si es passa esporàdicament netejant en barca o a peu, i camions, tractors...\nA ses caletes i voreres més desertes es sol notar molt quan es passa a netejar.\nEst entrants poc fondos i caletes properes i poc visitades, on s'acumulen fems, és on sovint tenc sort per fer aquest deport de capturar fems.\nFEMS QUE PUJA PER ETAPES\nEs resultats de recollir nedant mooolt de fems com a deport quotidià no es sol divulgar, o no es coneix ni percep gaire.I qui passeja, si no ho sap, si veu munts de fems per sorpresa, a pics tampoc no sol saber que vénen de fer deport de recullir i agrupar fems nedant.\nEs fems que han sigut capturats i deixats provisionalment a prop de la mar, a vegades des de fora pot semblar erròniament que s'han mogut per ses forces de ses ones.\nPer exemple, vegeu un article que explica prou bé això, per una confusió així, a\nhttp://capvermell.org/index.php/agenda/ ... 30-08-2020\nParla sobre es fems que vaig akar treient d'aigua d'una embarcació embarrancada i triturada per ses ones, a prop Sa Punta de S'Entrador, i Cala Agulla.\nI un altre article a\nhttp://capvermell.org/index.php/actuali ... -ferradura\nparla de restes d'embarcacions embarrancades i moolts de restes triturats per ses ones, a prop Na Ferradura / Coconar. A s'article es relacionen amb sa força d'ones de temporals.\nAquests caramulls prop Na Ferradura són de quan hi havia relativament deixat poca quantitat, doncs allà i pes voltants havia deixat munts i objectes moooolt majors feia poc dies i setmanes en diferents tandes de treure'ls des fons marí per etapes. P.ex. es màstils principals des veler.\nHo havia anat pujant a poc a poc durant mesos. Alguns munts foren de desenes de vegades just abans de ses fotos. I de milers de trossets. Es volum totals des munts eren de desenes de vegades, i peces moooolt majors.\nTambé sovint apareixien així dispersats restes pes fons més devers Na Ferradura o cap a Son Moll, i es munts, similars, es feien més cap allà.\nVIDA VALUOSA, PROTEGIDA, EN RISC, PERÒ ENTRE ESCULLS AMB FEMS D'EMBARRANCATS I MARISCADORS VISITANTS\nEs Coconar / Na Ferradura per mi que entre esculls i incrustats, hi té espècies filtradores que es van catalogant a altres punts de Mallorca, però no sé si aquí hi són vives... Algunes per mi em recorden un poc com corallets amb punts foscs, no sé si madrepora, nacres de punxes o híbrides, estrelles de potes llargues o punxegudes, cabots , gambons o sastres... Pentura alguna d'aquestes espècies és de gran valor o en risc, vulnerable... També són espècies a roca afectable, i estressades en ser visitades, per exemple per qui hi marisqueja jugant amb infants i ficant a poals crancs, gambons, hortigues, cranquets ermitans, caracolins, pellegides, cornets... A vegades en època reproductiva, es mesos de veda, just que ens hi atraquem massa o movem pedres els podem detorbar... Igualment si netejant no hi estam atents...\nPer sort pets animalons filtradors ja s'ha pogut netejar prou es cocons i esculls de ses restes erosionants o contaminants d'embarrancats, com per exemple de trossets erosionant de fibra de vidre i molts més contaminants variats...\nPUJANT FEMS EN MÉS ETAPES, CREA MÉS CONFUSIONS\nExplic un poc més com va ser, doncs es van pujar des fons marí nedant i trescant per etapes, que de fora podia crear més confusions.\nEs temporals d'abans de ses fotos i restes que mostra s'article afectaren en altres sentits, doncs els allunyaren des fons d'esculls, però els desincrustaren, i ho vaig aprifitar. També unes restes foren entre roques en algun moment, una etapa durant una recollida en un dia. I altres restes gegantins sobresortiren i removien a s'aigua dies i setmanes abans, entre esculls però dins aigua, havent de desmbolicar cables, cordes i estructures encavalcades i submergides...\nEn un jorn, primer anava apropant estratègicament fems segons prioritats, des fons llunyà i esculls cap a fons proper i accessible. Després entre roques, o a sobre uns instants...\nI un cop fora, intentar que sigui a racer d'ones o travelades. Quedava un caramull més o menys assegurat. I si un munt pot semblar interessant per curiosos, culejadors o pellucadors, s'extenia.\nS'extenia per deixar clar a la vista què no és res de valor. Per evitar que es pellucadors habituals amb presses o deixadesa deixin restes molt més desordenats, i crein algun riscs extra.\nAleshores ja acabava un jorn!\nEn altres jorns ja, es fems que era assegurat en sec es va pujantt per etapes cap amunt, fins un llindar des passeig, on es van fer ses fotos de s'article de Coconar / Na Ferradura.\nFER O NO FER MUNTS DE FEMS... MIL DUBTES I MOLTA FATIGA\nHi ha molts condicionants. A pics també es deixa pendent si hi ha prioritat per treure'n més, o no es pot dur tot, o és banyat, brut, per triar, o cal atenir esforços per a fems a aigua special, que no és per paperes, perillós, inflamable, de líquids molt contaminants, explossius com bengales de senyals, objectes personals de possible valor sentimental pels naufragats i que coincidim just quan recull..\nEs llocs on es deixen munts també varien segons indicacions, de quan i com es recolliran després. O ses molèsties i riscs que creen. I segons ocupacions de terraces. O si s'esperen ones grosses...\nSi resten molt avall a vegades no es recollien en moltes setmanes, però destorben manco.\nI si algun cop apareixen vàndals i els llencen de nou cap avall o els dispersen per on els roti sa dèria, aleshores sí que sembla que han vingut onades vandàliques...\nPer això també a prop des dies festius no sol deixar gaire fems cap a es carrer. Ha succeït un grapat de pics, pocs, però anam agafant trucs.\nMÉS INFO SOBRE FEMS D'EMBARCACIONS QUE PUJA PER ETAPES, DE COCONAR - NA FERRADURA\nDes primer veler d'aquell estiu embarrancat a Es Coconar, a prop Na Ferradura (veure p. ex.\nqueda poc ja allà. Doncs d‹aquest gran part de s'estructura i casc es va retirar per bussos i embarcacions. Però pes fons quedà després durant mesos el que, fent un símil, podria semblar com si haguéssin buidat es contingut d'un habitatge amb estudi, cuina i banys, i amb garatge nàutic o talller inclòs. Ses primeres setmanes em vaig centrar en el més contaminant (pots de pintures, olis, dissolvents, coles, electrònica triturada, escumes...) I capturar nedant infinitat d'objectes personals que suraven fins passat Na Ferradura cap a Son Moll. I entregar i estendre'ls amb sos nàufrags francesos, una bella família, que eren ja relaxant a terrasses de restaurants suquí. Es mesos següents vaig recollir molt, i més o menys ho diferenciava prou des segon veler posteriorment embarrancat just allà.\nDes segon veler embarrancat aquell estiu just aferrat, ni a deu metres lluny en es Coconar, ara queden també algunes restes. És es veler que explicava abans amb enllaç sobre restes que vaig deixar a llindar de passeig.\nEntre esculls, des dos velers, a flor d'aigua o poc més fondo, el que queda és molt dens i molt pesat. Per exemple des segon queda es motor principal.\nTambé d'aquets dos embarrancats hi ha alguna cosa pes fons. Hi ha encara entre esculls a tocar de superficie i rompents, un motor fora borda i unes poques peces grosses i denses des cascs. Una blava és ben visible a fotos que fan es passejants, per sortir molt per sobre aigua.\nGairebé totes ses altres restes ja s'han netejat, fins i tot sa majoria des trossets de fibra...\nRESTES TRITURANT-SE PES FONS A LLOCS VARIATS... CAP A SA PEDRUSCADA , ALTRES ESCULLS I FINALS DE TORRENTERES...\nUn altres exemples de fems d'embarrancament que vaig trobant i surten a fotos que mostrava, és per exemple per devers Son Moll i Sa Pedruscada, a Capdepera. Hi havia moltes restes disperses d'una llanxa cremada navegant per allà, no fa massa anys.\nFins i tot a Son Moll, a gairebé tocar arena hi ha hagut durant anys un ciclomotor enfonsat, ben incrustat, i mig ple de concrecions de calç i detritus, parescut a un travertí mooolt fràgil.\nUNA OBRA DE MIRÓ BAIXANT CARRER CAN PATILLA?\nEntre Cala Lliteres i Cala Agulla, i ha un calonet o entrant llarg i estret, situat davall de pluvials, baixant i prolonant es Carrer Can Patilla, recte fins a la mar.\nAllà s'entrant o caló orientat a ones de components nord, es va estrenyent, entre penya-segats que protegeixen d'altres vents. I ses ones acaben fent un rompent en una costa de blocs i roques desordenades. És una cala on molt des fems que arriba no surt, queda i va triturant, i no surt fins ser pols fina...\nAllà hi van arribar unes restes d'embarcació. I se van rompre en milers de trossets, surant o enfonsats. Per mi devia ser des de novembre -no record ara si era desembre de 2018... I es gener veure-ho passejant astorava, era un caramull de restes triturant-se amb ones...\nI quan es veia es deia Uuuuroooo! Quin berenar!\nEra mooolt fems endinsant-se i embolicant-se per dins forats, fent una sopa pujant i baixant segons temporals…\nAleshores allà hi vaig fer moltes recollides de fems, agrupat per etapes, pujant... Sobretot sa que vaig practicar a peu netejant entre gener i febrer, a sa zona de roques, grimpant i trescant. I variava sa recollida segons dies, a mesura que es desincrustaven i alliberaven de roques amb onades de temporals grossos.\nDurant gairebé un mes en aquests penya-segats hi vaig deixar un itinerari marcat amb mooolt de fems, com un circuit lúdic. Marcava corriols, donava accessibilitat, delimitva o marcava punts amb exposició a riscs, i ajudava a fer algun pas entre blocs i roques... Anant des de ses restes incrustats a buids entre ses roques des calonet allargat i estret, a davall es penya-segats, i cap amunt fins just davall es passeig, on es podrien recollir millor a peu pla i camionetes...\nI fou divertit i amb anècdotes variades. Per exemple, algun caramull i senyals que hi vaig fer semblava art modern! Eren amb escumes de suros sintètics de colors, ben grosses i rodonenques, erosionades i polides. Per mi semblà bonic i a qui passejava els recordà una mica ses escultures de Joan Miró!\nSupòs que cap a mitjans o finals de març altra gent ho va acabar de pujar. Jo ho havia deixat ben amuntegat, protegit de vents, a uns pocs metres trescant un rost a peu, davall es passeig. Supòs ho degueren ficar a camionetes, perquè hi havia mooolt fems.\nPerò encara apareixen fems seus, entre roques a sa caleta dins la mar. No s'han acabat encara, i aprofit quan s'han remogut amb ones de fons.\nES GEGANTS D'EN WALL·E\nEm sembla que cuidar medi com entrenament es fa de molt antic, u a activitat a vegades experimental, minoritària o poc divulgada. I fins i tot un poc minoritzada per altres, evitada o tractada com una excentricitat.\nAntigament, si es jugava i recollia fems per lliure sovint era poc sabut públicament, o no es publicitava, o no es veia tot a mitjans massius.\nSa gent que ho practicava més sovint potser era un poc minoritària, inclús dins àmbits ambientalistes o d'esport i lleure.\nCondicionar o cuidar es medi ve d'antic, i tornà quotidià, derivat i ampliat des des jocs i costums, cultura... Per exemple cap als anys vuitanta molts monitors de lleure ho organitzaven, i molts nins practicants d'esplais ho continuaren, i escoltes. O esports com espéleo, sortides de naturalisme, ecologisme, excursionisme, torrents, activitats subaquàtiques...\nI sa gent que anava a fer sortides grosses, després entrenava sovint igual, però per lliure i poca gent, entre setmana.\nTambé se solia anar alternant amb diversitat de sortides setmanals en estius o vacances, on cooperar.\nSi es tenia afició, a poc a poc es sabia i es rebien més infos i s'anava on demanaven ajuda boca a boca.\nPer això per segons qui no era tan puntual i esporàdic, sinó que es tornava quotidià, com entreno o salut, deport, i no sols caps de setmana.\nES GEGANTS AMB UN POC DE SUCRE SÚPERCALIFRÀGIC\nPerò no sols es feia deport i cuidava es medi directament, netejant, sinó també de moltes formes. Es cuidava es medi amb activitats lúdiques festives i diades. O sobretot com activitat superposada, un entreteniment o costum més a ses sortides més freqüents i amb menys gent.\nI es feia de tot, com ara poc a poc anar arreglant camins estimats o apreciats i útils, poc practicables. O endreçar fites, bots, passadors, indicacions... O moltes casuístiques petites de plantes o arbres en risc o per cuidar, i plantar a poc a poc reforestant. O marcant límits d'espais i itineraris per activitats puntuals, jocs... I experimentant edercici físic o entreteniment a horts educatius o artístics, jardins, tallers de manualitats a lo gros amb fems de voreres i boscs... O murals i expressions i manifestin protesta a s'entorn amb criteri educatiu, o que no afectin, i impliquin exercici o riscs... O passamans per passos efímers, per accessibilitat i millores a entorn per a qui fa altres activitats.\nPodia passar durant passejades, en córrer per complementar un entreno creatiu. O en anar a fer diada i nedar a un lloc on volen fer net per fer guapo. I moltes excursions per passos bruts, anant a fer torrents fer neteges de torrenteres, i a certes sortides a coves. O visites puntuals per activitats a acampades, camps de treball, encontres...\nCURES AMAGADES DE MALLORCA\nPerò no se saben moltes modificacions o millores per s'entorn o ecosistema que es fan anònimament i quotidianament. Potser antigament gairebé totes, o sa majoria de llarg. Moltes no les hem vist, o no les percebem, ni les saben apreciar.\nPer exemple sa gent apassionada d'equipar vies d'escalada crec que sumava mooooltes hores cuidant es medi en seguretat i accessibilitat, a més de crear recursos esportius. I són amb molt valor si en triar es lloc o s'època d'escalar ho feien amb criteri naturalístic, atent a afectacions.\nHi ha moltes passions intentant ajudar en es medi per lliure o organitzades que després sa resta de gent no les sabem, ni les sabem veure!\nESCAMOTS INFANTILS ESPIANT POLÍTICS CAFETERS, AMB PALA i GRANERA\nUn exemple antic més: és un cas divertit on vaig participar de nin, era netejant carrers simbòlicament. Fou breu, però alternant mesos i temporades, cap als anys 80s, fent com unes performances de grupets de nins netejant carrers. No record gaire es motiu, però crec que demanaven potenciar més es reconeixement i sa neteja viària, i ajudar a fer diferent sa feina i condicions laborals o negoci de netejar Ciutat.\nEra ben entretingut I lúdic, netejant ciutat fent performances davant Ajuntament, Consell i Parlament, i front ses cafeteries on trobàvem polítics.\nINSPIRACIONS DIVINES CONTAGIOSES\nEs gener de 2014 jo intentava inspirar breument a netejar voreres de mar com deport, activitat física de lleure, salut o esbarjo, dient:\n"... voltar voramar a gustet. I aprofitau per fer com caçar bolets, però caçau plàstics o escombraries, que també és una bona forma de moure's i relaxar-se.\nAu va! Ànims! No fa tanta por ni vergonya per a recollir almanco un tap, una botella o una bossa per passejadeta. O si?..." a es final de article http://capvermell.org/index.php/agenda/ ... ts-al-moll\n(ATENCIÓ no usar s'adreça d'email meua que s'indica e\na peu de foto de sa notícia d'aquest link. No és segura, no l'ús des de fa anys)\nI mesos després, cap a primavera 2014, fou bell, perquè es va crear sa práctica d'entreno corrent recollint fems amb nom de 'plogging' amb encert i gran acollida des d'àmbits d'atletisme.\nHan sigut anys bells veient es boom des plogging, i com evolucionen moltíssimes variants, apropiat i expressat per tota casta de gent, nacionalitats i cultures a internet.\nAmb sa internet de vídeos i ets smartphones amb càmeres molts deports quotidians que cuiden es medi s'han divulgat un caramull!\n1620510603230.jpg (205.51 KiB) Visualitzat 808 cops\n1620412271184.jpg (6.09 KiB) Visualitzat 905 cops\nTord blau l’ha editat per darrera vegada el dia: dl. maig 17, 2021 3:20 am, en total s’ha editat 58 vegades.\nMissatges i fotos refent-se. Breu referència a birding. Molta info de netejar nedant lúdicament\nEstic retocant ets esbossos des comentaris anteriors. Preg ser comprensius, són pinzellades, anotacions desenvolupant-se, per reestructurar, corregir. Escrits amb microteclat virtual tàctil, i republicant-ho cada poca estona, per salvar que no es perdin modificacions per error. Mentrestant pot crear malentès, però no tant si ja se sap que és un esbós.\nCuidar es llitoral com a deport pentura no es divulga ni coneix gaire.\n1620513719906.jpg (241.14 KiB) Visualitzat 805 cops


18ena edició de la Cursa Tàrraco La Mina | CNTàrraco\nEl dia 15 de maig de 2016 se celebrarà la 18a edició de la CX Cursa TÀRRACO-LA MINA organitzada pel Club Esportiu Tarragona Fondistes i el Club Natació Tàrraco.\nLes indicacions de l'organització han de ser respectades en tot moment. En cap moment els corredors podran sobrepassar la comitiva que encapçala la cursa. Els menors d'edat hi participen sota la responsabilitat dels seus pares o tutors.\nHORARI i DISTÀNCIA\nLa sortida tindrà lloc a les 9:30 h des del Passeig de Sant Antoni i la meta estarà situada a la Mina (Riu Francolí). El temps màxim per a completar el recorregut aproximat de 7 km serà d'una hora. El circuit romandrà tancat parcialment al trànsit. Els participants que siguin superats pel vehicle de tancament de cursa seran considerats uns vianants més de la via pública.\nA partir del 31 de març. El dret d'inscripció és de 12 € fins el 8 de maig i de 14 € fins les 14:00 h del dijous 12 de maig.\nInscripcions ON-LINE a:\nTARRAGONA: WALA (Ctra. N-340, 220-B Parcel·la 11), BIKILA (Rambla Francesc Macià, 5), ADIDAS Tarragona (Rbla. Nova, 73), CN TÀRRACO (Passeig Torroja, 86) i Restaurant Rafael (Prat de la Riba, 21 -de dilluns a divendres de 7:00 h a 16:00 h-) i ESPORTS ARMOBAL (C/ Cambrils, 4) de REUS.\nRECOLLIDA DE PITRALLS\nTots els pitralls i els xips es recolliran, presentant el DNI, el dia 13 (a partir de les 17:00 hores) i 14 (tot el dia) de maig a BIKILA (Rambla Francesc Macià, 5)\nEl dia de la cursa els corredors hauran de dur el pitrall ben visible a la part davantera.


L'esplai Quart Creixent organitzarà el casal "L'estiu et somriu" - Revista Cambrils\nL'esplai Quart Creixent organitzarà el casal "L'estiu et somriu"\nPublicat el Dimarts, 26 de maig de 2015 12:47h\nCartell del casal d'estiu organitzat per l'esplai Quart Creixent\nL'esplai Quart Creixent del col·legi Cardenal Vidal i Barraquer organitzarà, del 30 de juny al 21 d'agost, el casal "L'estiu et somriu", dirigit a xiquets d'entre 3 i 12 anys. El director de l'esplai Ricard Gallego ha explicat a revistacambrils.cat que la Fundació Santa Maria de Siurana, relacionada amb el món del lleure del Bisbat de Tarragona, els hi va proposar la possibilitat de fer el casal i des de l'esplai van anar a parlar amb el mossèn Ramon Martí, que els hi cedirà la Casa de la Catequesi situada a la plaça de l'església de Santa Maria per a poder dur a terme l'activitat.\nGallego ha apuntat que el casal funcionarà per setmanes i que l'horari serà de 9 a 13h, tot i que està previst que l'activitat s'allargui a les tardes. Cada setmana, els xiquets gaudiran de diferents tallers i jocs, d'una excursió a un lloc emblemàtic del municipi i l'activitat a la piscina municipal. El preu serà de 40 euros a la setmana, sense comptar el servei d'acollida i el menjador. Les inscripcions es poden fer demà i divendres a la Casa de la Catequesi, de les 18.15 a les 19.15h o bé, enviant un correu a esplaiquartcreixent@gmail.com. El director de l'esplai ha afegit que no hi ha límit per a fer les inscripcions perquè s'ha de tenir en compte que el casal funciona per setmanes i que els participants tenen la possibilitat de demanar una beca.\n16 anys de Quart Creixent\nEl director de Quart Creixent ha explicat que actualment l'esplai té 10 monitors en actiu que s'encarregaran del casal. Gallego ha afirmat que l'esplai ja té 16 anys d'existència i que compta amb 50 nens que cada divendres gaudeixen de les activitats que organitzen a l'edifici La Salle. Enguany, el Quart Creixent organitza per tercer cop consecutiu les colònies d'estiu, que es duran a terme la darrera setmana d'agost i que ja té 55 xiquets inscrits.


Companyia per a Noem� Jordana - Empordà\nCompanyia per a Noem� Jordana La jove base eslovena Rebeka Abramovic (21 anys i 1,72 d'al�ada) arriba a l'Spar Citylift Girona per descarregar de minuts la veterana directora de joc de Torell� en la temporada que el club giron� compaginar� la Lliga amb l'Eurolliga 22.07.2015 | 06:30\nNoem� Jordana en el partit contra el Zamora a Fontajau. marc mart� Rebeka Abramovic, en un partit de la temporada passada a Eslov�nia. Fotos de la notícia\nEn les dues �ltimes temporades, l'Uni Girona va apostar per fer una plantilla amb una �nica base pura, Noem� Jordana, que anava acumulant minuts amb les ajudes puntuals d'escortes de jugadores com Elina Babkina, en el tram final del darrer curs, o Eva Bou, �lia Ros o Olga Chatzinikolau en temporades anteriors. Ara, per�, i davant el repte de compaginar enguany Lliga i Eurolliga, el director esportiu del club, Pere Puig, ha pogut estirar una part del pressupost per fer una plantilla amb dues bases: Noem� Jordana i la jove base eslovena Rebeka Abramovic, que ahir es va incorporar a l'Spar Citylift Girona amb un contracte per a dues temporades despr�s de pactar la rescissi� de l'any de contracte que encara li quedava amb el ZKK Athlete Celje eslov�. �Es tracta d'una jugadora molt jove, una aposta de futur. Ser� la seva primera experi�ncia fora del seu pa�s i aix� sempre �s complicat, per� segur que s'adaptar� r�pidament a l'equip i a la ciutat�, explicava Puig, que confia en el talent ofensiu, sobretot en el seu bon tir de tres punts, perqu� Abramovic doni minuts de descans a Noem� Jordana i tamb� aporti jugant d'escorta tiradora. Amb 21 anys i poc m�s d'un metre setanta d'al�ada, Rebeka ?Abramovic �s internacional absoluta amb Eslov�nia i ha jugat tota la seva carrera en el ZKK Athlete Celje, on el curs passat tenia unes mitjanes de 12 punts, 3 rebots, 2,8 assist�ncies i 2,9 pilotes recuperades per partit. Estad�sticament, Rebeka Abramovic brilla pel seu percentatge d'encert en triples, superior al 40%, que �s la dada que fa pensar a Pere Puig que la jove jugadora eslovena pot arribar a coincidir en pista amb Noem� Jordana en moments puntuals: �Donar� minuts de qualitat en la posici� de base per� tamb� ho pot fer com a escorta perqu� t� bona m� per tirar�, apuntava ahir el director esportiu del club de Fontajau. Rebeka Abramovic feia set temporades al Celje, on va arribar molt jove i era ja un referent al club, per� no ha pogut deixar escapar l'oportunitat de firmar per un equip d'Eurolliga. �Celje segueix sent el meu club i sempre el recordar�, per� signar un contracte amb el campi� d'Espanya i anar a jugar l'Eurolliga compleix el meu somni d'arribar a jugar al b�squet de m�s alt nivell professional d'Europa�, apuntava ahir una Rebeka Abramovic als mitjans del seu pa�s tot destacant que estava �extremadament contenta que m'hagin donat aquesta oportunitat i no puc esperar m�s per viatjar a Girona i comen�ar els entrenaments amb el meu nou club. Espero aprofitar b� aquesta oportunitat que m'han donat i que, per a mi, �s un gran repte�.Amb l'arribada de Rebeka Abramovic, l'Spar Citylift Girona ja t� vuit jugadores confirmades per a la pr�xima temporada: Noem� Jordana i Rebeka Abramovic (bases); Anna Carb� i Adrijana Knezevic (alers); Vita Kuktiene, Lina Pikciute, Artemis Spanou i Ashley Paris (pivots). Per completar la plantilla, el club giron� est� pendent de lligar el fitxatge d'una exterior anotadora en el mercat nord-americ�. Aquesta darrera pe�a, que seria la novena jugadora professional de l'equip que entrenar� Miguel �ngel Ortega, ha de ser de les que portin el pes anotador de l'equip i, des de fa dies, el club est� mirant de tancar la incorporaci� d'una aler que est� jugant a la WNBA. Un fitxatge que, per�, en cas de concretar-se i en funci� de fins a on arribi el seu equip a la WNBA, podria fer que la nord-americana exterior es perd�s bona part de la pretemporada i, fins i tot, potser la Supercopa contra Perfumer�as Avenida.


Els Serveis Socials de l’Alta Ribagorça al capdavant de Catalunya — Consell Comarcal de l'Alta Ribagorça\nEsteu aquí: Inici → Serveis web → Actualitat → Els Serveis Socials de l’Alta Ribagorça al capdavant de Catalunya\nEls Serveis Socials de l’Alta Ribagorça al capdavant de Catalunya\nper scasanovas darrera modificació 03/02/2010 19:32\nEls serveis Socials de l’Alta Ribagorça estan al capdavant de Catalunya segons un estudi realitzat pel Departament d’Acció Social i Ciutadania.\nEls serveis Socials de l’Alta Ribagorça estan al capdavant de Catalunya segons un estudi realitzat pel Departament d’Acció Social i Ciutadania. L’estudi titulat "Anàlisis comparativa dels Plans d’actuació Local en matèria de Serveis Socials", fa un anàlisis comparatiu dels indicadors de cobertura de necessitats, qualitat, organització i finançament d’aquest servei. Aquest estudi serveix per conèixer i avaluar la posició que cada ens locals, gestors de serveis socials, tenen en relació al conjunt, amb l’objectiu d’estimular la millora dels serveis socials bàsics de Catalunya.\nAixí els punts més destacats de l’informe en que l’àrea dels serveis socials del Consell Comarcal de l’Alta Ribagorça es situen damunt de la resta de l’Alt Pirineu i Aran i la resta de Catalunya són:\n1) En relació a la cobertura de la població per part dels serveis socials el percentatge a l’Alta Ribagorça és d‘un 20’98% mentre que a la resta de Catalunya és d’un 10,97%.\n2) Seguint amb aquest indicador, l’informe destaca que, mentre a la resta de Catalunya l’equip de serveis bàsics d’atenció social, format per una Treballadora i una Educadora Socials atenen una mitja de 446,36 persones, a l’Alta Ribagorça se’n atenen 505 persones.\n3) En relació a la cobertura de la població de més de 65 anys, el percentatge a Catalunya és d’un 3’30% mentre que a l’Alta Ribagorça el percentatge és del 8,08%.\n4) En relació de l’aplicació de la llei de la dependència, el percentatge d’usuraris del servei d’ajuda a domicili a Catalunya és del 10’4% mentre que a l’Alta Ribagorça és del 17’6%.\n5) Les hores que es destinen a la població de risc social en atenció a domicili, a l’Alta Ribagorça s’hi destina una mitja de 11’66 hores, mentre que a Catalunya és de 8’7 hores.\nUn altre element destacat de l’informe, on també l’Alta Ribagorça sobresurt de la resta, és el que es refereix a la qualitat dels serveis que es presten des de l’àrea de Serveis Socials. Així, mentre el temps d’espera entre la sol·licitud d’entrevista amb l’equip bàsic d’atenció social i la seva realització, a l’Alta Ribagorça el temps d’espera és de només 2 dies, a la resta de Catalunya és de 16,85 dies.\nUn altre dels punts destacats és el temps d’espera per accedir al servei d’ajuda a domicili. A l’Alta Ribagorça es de 7 dies mentre que a la resta de Catalunya és de 8,21 dies.\nPer finalitzar pel que fa a l’indicador d’organització i concretament a les hores que destinen els professionals dels serveis socials a la formació, a l’Alta Ribagorça s’hi destinen 31,50 hores mentre que a la resta de Catalunya hi destinen 20,96 hores.\nEl president del Consell Comarcal, Joan Peralada ha declarat que " "Aquest informe ha de ser motiu de satisfacció per a tots nosaltres i, sens dubte és una prova més de la bona gestió que s’està duent a terme des de l’àrea dels Serveis Socials del Consell Comarcal. Les dades ens ajudaran a continuar esforçant-nos en pro d’oferir serveis de qualitat a la nostra població."


Topogía: Reus - Villa Urutia (Masies Catalanes - l'Albiol) - Reus\nOrigen: Reus - Tarragona (ES)\nLat: 41.162, Lon: 1.1038\nReus - Villa Urutia (Masies Catalanes - l'Albiol) - Reus\nReus Localiza el punto en el mapa\nSortim de Reus pel carrer General Moragues, seguint el pont que passa per sobre la via, en direcció castellvell.\nCtra. Castellvell Modificar el punto en el mapa\nAbans de sortir de l'entorn urbà, girarem a la dreta al Carrer Pobleda.\nCarrer Pobleda Modificar el punto en el mapa\nAl final del carrer girem a l'esquerra i creuarem la rotonda per enfilar el Camí de Castellvell.\nCamí de Castellvell Localiza el punto en el mapa\nCreuem el pont de sobre la via i seguim el Camí de Castellvell, que en el seu inici esta asfaltat.\nAv. de Les Torres Modificar el punto en el mapa\nEl camí desenvoca a l'Av. de Les Torres, de la Urbanització "El pinar". seguim l'avinguda en direcció nord fins arribar a la Caretera de CAstellvell a Almoster.\nCtra Almoster Modificar el punto en el mapa\nEn arribar a la carretera d'Almoster, girem a la dreta i ressegirem la carretera fins passada l'entrada de la urbanització Castell-Moster, on just creuat el pont que passa sobre la riera, entrarem al primer camí a la dreta per deixar la carretera i anar a trobar el camí que mena cap a La Selva del Camp.\n(Si no volem passar per la carretera, a la urbanització el pinar podem baixar fins la riera, pel carrer Garrotxa, i remuntar-la fins a trobar el camí de La Selva)\nCamí vell de Castellvell a La Selva del Camp Localiza el punto en el mapa\nagafarem el Camí vell de Castellvell a La Selva del Camp, que surt cap a llevant planejant, fins que trobem el lloc on en un retomb de 90 graus es converteix en la carretera d'Almoster a La selva. (TV-7048)\nTV-7048 Localiza el punto en el mapa\nEn arribar a la carretera girarem a l'esquerra, en direcció nord per fer un tros d'aquesta carretera. Es tracta d'un tram totalment recte on els cotxes ens poden veure ràpidament i no suposa tant de perill com si haguessim seguit recte per la carretera.\nEn acabar el tram recte trobem un altre tomb de 90 graus a l'esquerra, pero en aquest punt nosaltres ens desviarem a la dreta per un camí.\nCamí de Coma Localiza el punto en el mapa\nFarem uns pocs metres del Camí de Coma, i anirem a petar a l'Avinguda de la llibertat. Ja som a La Selva del Camp\nAvinguda de la llibertat Localiza el punto en el mapa\nSeguirem per l'Avinguda de la llibertat, creuarem una rotonda on es troba l'Hotel Nou, i seguirem per la carretera que du a Vilaplana.\nCarretera a Vilaplana Localiza el punto en el mapa\nDesprès d'un tros de baixada de la carretera que du a Vilaplana, al arribar a la riera trencarem a la dreta per un tros asfaltat que resegeix la riera com si retornessim a La selva.\nPolígon industrial. Localiza el punto en el mapa\nArribarem a la intersecció amb el carrer que du al poligon industrial, i girarem a l'esquerra per seguir-lo en direcció Est.\nNomés entrar a aquest carrer trobarem una petita rotonda.\nmés endavant trobarem una altra rotonda que creuarem direcció a l'Albiol, encara dins el polígon\nCtra. de l'Albiol Localiza el punto en el mapa\nCreuarem la petita rotonda de la TV-7046 que va a l'Albiol, direcció a Masies Catalanes. Per un carrer esfaltat\nMasies Catalanes Localiza el punto en el mapa\nen entrar a la urbanització trobarem uns carrers amb un asfalt antic i unes palmeres.\nEn aquest punt girem a l'esquerra per un carrer senyalitzat com a sense sortida.\nVilla Urrutia Localiza el punto en el mapa\nEn aquest carrer ja veurem l'entrada de Villa Urrutia, que ara esta convertit en un restaurant.\nEntrarem cap dintre (tot i que pogueu trobar una tanca, preval el dret de pas pel camí) i seguirem el caminet que passa entre la casa i la bodega ara convertida en restaurant fins arribar a una carrer amb una mica de pendent que enllaça amb el Carrer del Dragó (Aquí també podeu trobar una porta que no pot barrar el dret de pas adquirit durant tants anys)\nCarrer Dragó Localiza el punto en el mapa\nDesprés de deixar a l'esquera les pistes esportives de l'urbanització, al arribar al Carrer Dragó girarem a la dreta agafant-lo de baixada.\nEl carrer te un pendent molt pronunciat , i l'anirem seguint finc que arribem a una petita glorieta.\nGlorieta Localiza el punto en el mapa\nEn arribar a la glorieta veiem al recte les palmeres del carrer per on hem entrat a la urbanització, però nosaltres girarem a l'esquerra tot baixant el pendent del carrer pirncipal d'entrada a la urbanització.\nCarretera Localiza el punto en el mapa\nArribarem a l'antiga carretera que unia Reus i Alcover i ara desviada, el que ens permetrà rodar sense perill.\nEn arribar a la carretera girarem a la dreta en direcció Reus.\nCreuarem per sota el pont de la via, i ens incorporarem al vial se servei.\nCreuarem la riera pels nous ponts, desprès de fer una rotonda, per endinsar-nos al polígon industrial pel Carrer de l'Energia.\nCruïlla amb l'Avinguda del Progrés Localiza el punto en el mapa\nEn arribar a l'Avinguda del Progrés (entrada principal al polígon), girarem a l'esquerra per arribar al pas elevat on es troba una rotonda, que no farem perquè ens desviarem a la dreta tot seguin paral·lels a la Carretera de Montblanch (tot plegat pujar per tornar a baixar)\nVia de servei Localiza el punto en el mapa\nEns trobem ja a la via de servei. Rodarem per aquesta via fina arribar a la propera rotonda elevada, que evitarem passant al carril d'incorporació de l'esquerra per un forat a la tanca que hi ha a la parada de l'autobús.\nC-14 Localiza el punto en el mapa\nLa via de servei va a parar després de la rotonda de la C-14 que va a la carretera que dona accés a Reus, i que seguirem pel seu ample voral.\nEntrem a Reus.\nEl enlace a esta ruta es: www.topoguias.com/topoguia130\nPara ver más rutas de Admin Topoguias: www.topoguias.com/user/admin


I si sortegem la presidència del Barça? - El triangle\nI si sortegem la presidència del Barça?\nQuan era jove i era soci del Barça, vaig poder votar una sola vegada per la presidència i vaig votar nul. Cap de les dues candidatures (un constructor que acabaria a la presó i un pujolista), no eren del meu gust. Si després hagués seguit sent soci, hagués tingut l’opció de votar diverses vegades, i no crec que la meva decisió hagués canviat. Les restriccions que tenen els socis i sòcies “normals” per aspirar a la presidència fan que el ventall que s’ofereix estigui restringit a un perfil molt estret de persones, totes elles vinculades a l’alta burgesia catalana, la classe social que més ha vist fracassar els seus projectes sòcio-polítics els darrers anys i dècades.\nAquesta restricció ve donada pel sistema d’avals, pel qual les directives que es presenten han d’avalar un percentatge (15%) del pressupost d’ingressos del club, que en aquest cas és el club amb més ingressos del món. És una regulació que no serveix per a l’objectiu que la va justificar, que és castigar la mala gestió. La gestió ha estat nefasta (avui el Barça és un club econòmicament enfonsat, com ho estava als anys 1970 i com el va deixar Laporta al final del seu primer mandat); és a dir, el sistema no ha impedit la mala gestió. I aquesta no és castigada, perquè ni Bartomeu ni Laporta, que se sàpiga, s’han hagut d’escurar la butxaca per la seva mala gestió. L’únic efecte de la mala gestió és impedir que la gent normal pugui aspirar a la presidència. En el capitalisme normal, degut a la institució de la responsabilitat limitada, qualsevol pot posar en marxa una empresa sense comprometre tot el seu patrimoni; però això no passa en els clubs que no són societats anònimes esportives, que acaben tan mal gestionats com aquestes.\nA sobre, els candidats a president competeixen a la campanya per veure qui la diu més grossa, pressionats pel populisme del futbol. El president guanyador estarà pressionat per renovar indefinidament a Messi, i fitxar tant Halland com Mbappé, els grans jugadors del moment. Que això no té ni cap ni peus no ho llegireu a la premsa local, però sí al New York Times o al Financial Times, o ho sentireu a la CNN o la BBC, atents al disbarat econòmico-esportiu que es perpetra en aquest club emblemàtic.\nUna solució seria mirar a l’Atenes clàssica o a la Florència medieval (o a l’elecció de les meses electorals en l’actualitat), i sortejar la presidència del Barça per un període limitat inferior a l’actual entre aquelles persones sòcies que tinguin un mínim nivell educatiu i una edat mínima. Això seria un sistema molt més equitatiu, i el risc d’una mala gestió no seria superior a l’actual. La presidència, lògicament, hauria d’estar controlada per un sistema de pesos i contrapesos, amb un òrgan senatorial composat per antics dirigents i esportistes emblemàtics, així com membres de la societat civil, semblant als consells socials de les universitats.\nEn el sistema actual, un pool molt reduït de candidats amb interessos econòmics i polítics competeixen en un sistema que està molt lluny de ser ideal. Pel Teorema de la Impossibilitat d’Arrow sabem que no hi ha un sistema de votació ideal. Però l’actual, on es poden presentar tres persones de perfil semblant i guanya el que té més vots a la primera (sense que calguin dues voltes, ni valgui votar rànkings), pot donar lloc a la victòria del més indesitjat dels tres. Això passaria per exemple si un té el 40% dels vots, però és el menys desitjat pel 60% de les persones que votin. No sé si això passarà, però amb el sistema actual podria passar.\nÒbviament, ningú farà cas d’aquesta suggerència, però potser algú reflexionarà sobre el disbarat del sistema actual, i sobre l’enorme cost econòmic i esportiu que implica.\nArgimon culpa les “entrades malicioses” del bloqueig de La Meva Salut\nPrevEl Barça de Bartomeu cedió datos de los socios a I3 Ventures\n¿Y si sorteamos la presidencia del Barça?