telèfon Vegas | Nous jocs de casino de bonificació | Jugar Superman ranures\ncasa » telèfon Vegas | Nous jocs de casino de bonificació | Neó Staxx girs gratuïts!\nTelèfon Vegas - La seva Experiència diversió comença aquí – Get £ / € / $ 200 + 10 Tirades gratis Bo de Benvinguda\nEl telèfon Vegas Review Per Casino.strictlyslots.eu – Mantenir el que vostè guanya.!\ntelèfon Vegas ha pres una faceta diferent per proporcionar als jugadors amb funcions múltiples i ofertes de bons per a jocs de casino mòbils i ha estat un gran èxit des de llavors.\nSobre el Casino, El Casino de telèfon – Registra't ara\nAconseguir 20 Girs gratuïts cada cap de setmana + Tots els dijous Gaudiu d'una 10% Devolució de diners\nTelèfon Vegas és coneguda per atractives ofertes i característiques com ara casino bo sense dipòsit, ranures mòbils lliures de la prima i altres reclams de bonificació de casino telèfon.\nPhoneVegas.com és sense cap dubte una plataforma atractiva per als jugadors a aprofitar al màxim els nous jocs de bonificació de casino i guanyar grans recompenses a canvi.\nBono increïble preus dels Dipòsits\nEls jugadors són premiats amb 10 girs gratis en ranures seleccionades en fer el seu dipòsit inicial en PhoneVegas.com.\nTelèfon Vegas també dóna 100% fins més £ / € / $ 200 joc de bonificació en la quantitat dipositada.\nUn-de-una espècie de Serveis de Telèfon Vegas\nEl casino fa que sigui realment senzilla i ràpida perquè els jugadors començar amb els jocs d'atzar en línia al telèfon casino de Las Vegas. fitxes gratis, fitxes o diners en efectiu es dóna als jugadors per animar-los a provar sort en diversos jocs que estan disponibles.\ncasino mòbil bo sense dipòsit del casino és una manera d'atraure més i més jugadors de manera que els permet jugar a qualsevol joc de casino sense fer cap dipòsit.\nCasino de pagament per Bill telèfon és una altra característica interessant que PhoneVegas.com ofereix als seus jugadors. Els jugadors no han de fer pagaments immediats i poden optar per dipositar directament a través dels seus telèfons mòbils / bitllets.\nPerfecta compatibilitat amb dispositius mòbils\nTelèfon Vegas ha creat tots els seus jocs de casino perquè coincideixi perfectament i sense problemes treballar en Android, iOS, esbarzer, i dispositius de tauleta sense.\nObtenir els millors períodes de pagaments\nranures del casino en línia jocs gratuïts ajuden als jugadors a obtenir rendiments exponencials sense realment haver d'invertir res.\ntambé, ranures mòbils prima lliure ha estat considerablement més eficaç per encoratjar més i més jugadors a provar sort en les màquines escurabutxaques i guanyar més girs gratis amb cada dia.\nUna delícia de telèfon Serveis de Casino\nFer pagaments i transaccions en PhoneVegas.com és tan veloç com una brisa. No només als seus serveis de pagament, sinó també als bons atractius fan d'aquest casino realment val la pena intentar-ho.\nEl telèfon Vegas Review continua després de la Taula baix\nDipòsits de les ranures del compte del telèfon i jocs de casino han demostrat ser un avantatge afegit per a aquells que busquen guanyar diners ràpid sense haver de passar per les molèsties de pagament immediat.\nEls jugadors poden explotar convenientment el casino bo sense dipòsit ofereix fins i tot en els seus telèfons mòbils i invertir i reproduir una varietat de jocs de casino.\nTals ofertes de bons fan que sigui fàcil per als jugadors per jutjar la facilitat d'ús, mirar, sentir i fiabilitat del casino abans d'anar als pagaments del casino amb diners reals.\nEs requereix una alta velocitat i connexió a Internet estable amb la finalitat d'obrir i accés Telèfon Vegas en els dispositius mòbils.\nNo tots els jocs es poden jugar amb les fitxes gratis o fitxes que reben els jugadors. Hi ha termes i condicions que han de respectar les regles de joc específiques.\nUna sèrie de jocs de casino per provar\nEls jugadors són introduïts als diversos jocs de casino com ara ranures en línia, Poker en línia de mòbil, ruleta, Black Jack i més. Telèfon Vegas és una opció molt recomanable per a aquells que busquen guanyar diners ràpid i invertir el menys possible en diversos jocs de casino.\nEl telèfon Vegas Bloc Per Casino.strictlyslots.eu – Mantenir el que vostè guanya.!\nclassificació Seleccionar per puntuar 1 1.5 2 2.5 3 3.5 4 4.5 5


L’Ajuntament de Martorell fomenta l’ocupació juvenil amb la contractació de 5 joves inscrits a la “Garantia Juvenil”\nL’Ajuntament de Martorell a través del Centre de Promoció Econòmica ha contractat novament a 5 joves d’entre 16 i 29 anys que s’acullen al programa europeu de Garantia Juvenil, pensat per oferir oportunitats formatives i laborals a persones d’aquestes edats que no estudien ni treballen. Els joves realitzaran les seves tasques en diferents departaments de l’Ajuntament per un període de sis mesos i al 100% de jornada laboral.\nAquestes subvencions estableixen la col•laboració amb l’ajuntament perquè persones joves siguin contractades i prestin els seus serveis, sota la modalitat contractual de pràctiques remunerades, durant un període de 6 mesos i a jornada laboral completa. La finalitat és que puguin millorar la seva ocupabilitat, amb l'adquisició de les aptituds i experiència professional, facilitant l'exercici pràctic dels coneixements adquirits tant en la formació reglada com a la formació laboral i les competències derivades de la pràctica laboral.\nAquesta és la quarta edició d’aquest programa que es du a terme a l’Ajuntament de Martorell, durant l’edició de l’any 2016 un total de 10 joves beneficiaris van tenir un contracte de pràctiques a l’Ajuntament de Martorell, en l’edició 2017 es van beneficiar 5 joves i en la darrera de 2018 5 joves més.\nEl programa de contractació de joves en pràctiques vol que els joves desenvolupin una primera experiència amb el món del treball per poder sortir al mercat i adquirir una feina a alguna empresa de l'entorn, evitant la seva marxa a l'estranger davant la manca d'oportunitats. Amb aquesta idea, el Centre de Promoció Econòmica de l’Ajuntament de Martorell ha gestionat la contractació dels joves després de sol•licitar la subvenció del Servei Públic d’Ocupació de Catalunya, amb el cofinançament del Fons Social Europeu i la Iniciativa d'Ocupació Juvenil.\nLes 5 persones que han iniciat el contracte aquesta semana, tenint en compte la seva formació, han estat destinats a diferents departaments de l’Ajuntament com Cultura, Ensenyament, Territori i Sostenibilitat, Comunicació i Promoció Econòmica.\nEl departament de cultura comptarà amb el suport de l’Eduard Roman, Tècnic en Publicitat i Màrqueting. La Miriam Moreno, Tècnica en Comunicació i Audiovisual donarà suport al departament de Comunicació.\nUn altre dels joves que ha estat seleccionat és el Cristian Acedo, Tècnic en Geologia que treballarà al departament de Territori i Sostenibilitat. L’Iris López, Tècnica en Educació Infantil ha estat seleccionada per treballar al departament d’Ensenyament. Per últim l’Eric López, Tècnic en Producció Audiovisual donarà suport al departament de Promoció Econòmica.


Monogràfic sobre fiscalitat avançada de l’Impost de Societats – Lidera\nDecember 15, 2020 Programes Presencials\nMonogràfic sobre fiscalitat avançada de l’Impost de Societats\nDes de l’entrada en vigor de la Llei 95/2010 l’1 de gener de 2012 referent a l’Impost sobre Societats al Principat d’Andorra, queden subjectes a tributació les rendes obtingudes per les persones jurídiques així com altres entitats que es vegin afectades per les obligacions tributàries de l’Impost.\nNo obstant, cal tenir en compte que l’Ordenament Tributari Andorrà es troba en constant evolució. En els darrers anys hem presenciat com el nostre Sistema Tributari ha estat objecte d’un procés de modernització amb l’objectiu de que el Principat d’Andorra compti amb un sistema tributari homologable amb els propis dels països del nostre entorn.\nDestaca dins de l’esmentat procés de modernització de l’Ordenament Tributari Andorrà les diverses modificacions de la Llei de l’Impost sobre Societats, així com les interpretacions que les autoritats administratives i judicials han fet de les mateixes.\nAtesa la importància de les qüestions de caràcter tributari a l’hora de prendre decisions econòmiques o financeres, i de la rellevància d’un correcte compliment de les obligacions pràctiques de l’Impost sobre Societats, és imprescindible que els professionals d’avui en dia estiguin familiaritzats amb el desplegament de l’actual marc tributari del Principat d’Andorra.\nEn aquest seminari monogràfic estudiarem en profunditat l’Impost sobre Societats, oferint un coneixement detallat de la normativa així com la seva aplicació pràctica. Aportarem una perspectiva actualitzada i aplicada a la realitat de l’ISS des d’un enfoc eminentment pràctic, de manera que ens permeti prendre decisions fiscals-financeres més adequades i resoldre tots aquells dubtes que puguin sorgir com a conseqüència de tractar en el dia a dia amb qüestions relatives a l’Impost.\nEstudiar en profunditat l’Impost sobre Societats.\nAdquirir un coneixement profund sobre l’estructura i liquidació de l’Impost sobre Societats.\nAprendre a liquidar i gestionar aquest Impost, conèixer les diferències entre normativa fiscal i normativa comptable i oferir les eines per l’adopció de decisions fiscals-financeres més adequades dins de l’entorn professional.\nDonar a conèixer un resum actualitzat de les principals interpretacions de l’Administració Tributària envers determinades qüestions plantejades pels contribuents\nSr. Oriol Valls. Director del Departament de Fiscalitat de Crowe Andorra. Llicenciat en ADE i llicenciat en dret per la Universitat Autònoma de Barcelona. Amb sòlida experiència amb més de 10 anys en el sector de la fiscalitat, dels quals 7 treballant en companyies internacionals de primer nivell com Deloitte i Rosaud Costas Duran com a gerent del Departament fiscal. Durant el curs de la seva carrera professional ha participat en nombrosos procediments de reestructuració, tant des d’una perspectiva internacional com nacional. Ha assessorat empreses de diferents sectors des del financer, assegurances, turístic i hostaleria, fins empreses del sector tecnològic i start-ups.\nD’altra banda, ha portat la gestió entre diversos tipus de clients i l’Administració Tributària Espanyola, gestionant diferents procediments tributaris d’inspecció tant en l’àmbit de la imposició indirecta com la directa. Professor col·laborador de LIDERA.\n1. Qüestions generals\nNaturalesa i àmbit d’aplicació.\nPeríode impositiu i meritament.\nIdentificació de l’obligat tributari i concepte de residència fiscal.\n2. Correccions al resultat comptable: determinació de la base de tributació\nImputació temporal d’ingressos i despeses.\nDespeses no deduïbles\nTractament dels donatius i liberalitats\nRemuneració dels administradors: tractament i obligacions formals\nRegles de valoració en les transmissions patrimonials i operacions societàries\nRegles de valoració en les operacions vinculades i obligació de presentar informació país per país\nRegles especials: intangibles i aplicació de la Llei de Reorganització Empresarial\nDisposició transitòria segona – Valor de l’immobilitzat en funcionament prèviament a l’entrada en vigor d’aquest Impost\nProvisions i pèrdues per deterioració del valor d’elements patrimonials\n3. Compensació de bases de tributació negatives\n4. Determinació de la quota de tributació i de liquidació\nTipus de gravamen\nDeduccions per noves inversions i per creació de llocs de treball\nRequisits doctrinals i jurisprudencials per l’aplicació de les deduccions\nMecanismes per evitar la doble imposició interna i internacional\n5. Pagament a compte i obligacions formals de l’Impost\n6. Principals règims fiscals especials\nRègim especial d’explotació de determinats actius intangibles\nRègim especial de consolidació tributària\nRègim especial de societats de tinença de participacions en societats\nRègims especials transitoris\nRègim de Reorganització Empresarial\n7. Especial atenció a les mesures excepcionals aprovades pel Govern d’Andorra en matèria de l’Impost sobre Societats com a conseqüència de la pandèmia del covid-19.\n– Evitem aglomeracions en entrades i sortides (màxim 10 persones per seminari)\n26 i 28 de Gener de 2021\nDe 15h00 a 19h00


Teatre del bo (Rafel Gallego)\n3 min. 07/10/2017 19:21\n651x433 Teatre del bo Teatre del bo\nSi els ‘populars’ Joan Rotger i Catalina Cirer haguessin assistit a la funció d’'Escenas para una conversación después del visionado de una película de Michael Haneke', segurament no haurien demanat responsabilitats polítiques per la seva exhibició.\nEl problema és precisament aquest, que els polítics, ni els del PP ni els de la resta de partits, no van al teatre ni a CineCiutat ni als concerts de la Simfònica, ni freqüenten les llibreries ni les exposicions que no els toqui inaugurar.\nPer això els han de filtrar les imatges d’un assaig general, per això han de fer una lectura parcial i, per tant, interessada d’allò que representa la vida damunt un escenari, per això no poden comprendre l’abast, la retòrica, les intencions, el llenguatge, el metallenguatge i els missatges que destil·la l’art.\nAl PP el va irritar una escena en què un dels personatges es passa pels genitals una bandera d’Espanya, una anècdota completament accessòria en el conjunt d’una de les peces més estimulants de les que recalaran aquesta temporada a Palma.\nDel muntatge, se n’han fet més de 70 funcions per tot el territori espanyol, incloses ciutats on governa el PP, però ha hagut d’arribar a Mallorca perquè algú intenti censurar-lo.\n'Escenas...' parla de totalitarisme, de 'bullying', de sexe, de desitjos, d’hipocresia, de la banalitat del món actual... i també de la relació entre la vida pública i la privada, del conflicte entre allò que és individual i allò que és col·lectiu, de les perversions, dels anhels reprimits, de la falsa intel·lectualitat, de les múltiples maneres que tenim d’enganyar-nos a nosaltres mateixos... Es parla d’Europa, bastant, tangencialment de religió i un poc d’Espanya; gairebé gens de banderes. Hi ha literatura a la producció d’El Conde de Torrefiel, una de les companyies més interessants de l’Estat en aquests moments; hi ha arts plàstiques, es balla i es fa poesia visual, i tot es fa bé. Hi ha bellesa, molta.\nÉs clar que algú pot pensar que la meva opinió és esbiaixada. Al cap i a la fi, a mi la bandera que l’actor es passava pel folre no em genera cap mena d’emoció. Per això m’he pres la molèstia de cercar la crítica que va fer 'El País', un diari poc sospitós de no ser patriota espanyol. “En las obras de El Conde de Torrefiel el público se sorprende de la libertad, de cómo los textos hablan sin ninguna cortapisa de todo y todos con un humor corrosivo pero al mismo tiempo adentrándose en temas duros y ásperos…”.\nEl PP podria retreure als representants del Consell de Mallorca tot allò que no fan per la cultura, però em sembla un error demanar-los responsabilitats justament per allò que deixen que es faci bé.\nFa uns anys parlava amb Guillem Frontera sobre un polític que mai no s’ha distingit per exhibir un bagatge cultural gaire ampli. L’escriptor em deia: “Mira, la gent, en general, i els polítics en particular tenen tot el dret del món a no llegir, el problema és que quan surten al carrer es nota”. Idò, amb el teatre, passa el mateix.\nPer cert, atents a la programació del Teatre del Mar per a aquesta tardor. Propostes valentes, grans autors representats amb risc, talent local i de fora.\nPD: Treballar per tomar la Feixina era una prioritat per a Laura Camargo, esper que també ho sigui per a Mae de la Concha. #SaFeixinaSÍQueTomba


Què ens ha deixat Albert Manent? | El Blog d'Agustí Pons\nI, finalment, la intencionalitat. Manent no va intentar posar la història a l’inrevés però sí que la va posar de gairell. Vull dir que va ser dels primers, o el primer, en escriure sobre la guerra civil i la postguerra no com un episodi en blanc negre sinó ple de clarobscurs. I, en uns anys especialment difícils, perquè semblava –com va dir en les seves memòries Joan Triadú— que només hi havia franquistes o marxistes, Manent va dibuixar una història molt més matisada. Per exemple, ens va explicar, amb pèls i senyals, la manera com van haver de fugir de Catalunya els prohoms de la Lliga i, en general, els dirigents i patricis conservadors en els primers mesos de la guerra civil abans que la FAI pogués detenir-los i assassinar-los. També va reivindicar el paper de l’exili en uns moments en els quals semblava que la història contemporània de Catalunya havia començat als anys seixanta de la mà de Gramsci i la Caputxinada.


Taradell agraeix la donació d'una col·lecció de més de 400 càntirs - Ajuntament de Taradell\nTaradell agraeix la donació d'una col·lecció de més de 400 càntirs\nAquesta Festa Major hem donat a conèixer la donació d'una col·lecció de més de 400 càntirs per part de Conxita Ferrer a la vila de Taradell. Una col·leccíó que augmenta el patrimoni artístico-artesanal del municipi i que el consistori valora especialment pel que significa en quant a contribució altruista a la comunitat.\nEn el marc de les Sardanes Vermut de l'Agrupació Sardanista que van tenir lloc a la Font Gran, Montse Font Cuscó, amiga de la família de la donant, va rebre l'agraïment i el reconeixement de mans de la regidora de Cultura i Patrimoni, Míriam Martínez, en presència de l'alcaldessa Mercè Cabanas i el regidor de Sostenibilitat, Joan Canó.\nEl regidor va explicar que la Font Gran seria el punt d'inici de la futura Ruta de l'Aigua, que ha de recórrer els diferents molins i represes del terme municipal per conèixer el patrimoni i passat rural i, alhora, l'ecosistema fluvial que l'envolta.\nVal a dir que aquests càntirs ja han servit per organitzar un concurs de beure a galet, que va tenir lloc aquest dissabte passat a la plaça de les Eres.


2014 0814. Ortega assegura que “l'únic pla” del govern és que el 9-N es pugui votar - Gironès per la independència\n2014 0814. Ortega assegura que “l'únic pla” del govern és que el 9-N es pugui votar\nOrtega assegura que “l'únic pla” del govern és que el 9-N es pugui votar\nLa número 2 de l'executiu nega “esquerdes” entre ella i Artur Mas pel que fa a la consulta\nLa vicepresidenta anuncia que al setembre convocarà els partits favorables al dret a decidir per explicar-los el dispositiu del 9-N\n14/08/14 11:41\t- BARCELONA - REDACCIÓ\nLa vicepresidenta del govern, Joana Ortega Foto: QUIM PUIG.\nLa vicepresidenta del Govern, Joana Ortega, ha sortit avui al pas de la polèmica generada per les seves declaracions sobre la possibilitat d'ajornar la consulta del proper 9 de novembre si aquesta no té l'aval del Tribunal Constitucional (TC).\n“Vull deixar molt clar que el govern, i la seva vicepresidenta, treballen perquè el 9-N puguem votar”, ha assegurat aquest dijous en declaracions a TV3.\nLa número 2 del Govern ha precisat que amb en les seves declaracions de fa dos dies –que diu reiterar i mantenir– volia dir que “s'equivoquen” els qui creuen que impugnant la consulta “acabaran amb l'anhel” dels catalans de decidir el seu futur polític.\nOrtega ha insistit que “l'únic pla” de l'executiu català és el de poder votar el 9-N. Però “cal fer-ho bé” perquè “el món ens mira”, ha afegit en referència a la necessitat que la votació sigui legal.\nAl seu parer, una hipotètica prohibició de la consulta no “esmorteirà” la voluntat de votar. “Anem fent els passos a mida que es van produint, i no com Madrid, que posa la bena abans que la ferida”, ha manifestat. En aquest sentit, ha recordant que la llei de consultes “encara” no està “preparada”.\nLa vicepresidenta també ha volgut deixar clar que “no hi ha esquerdes entre” entre ella i el president de la Generalitat, Artur Mas, en relació a la consulta del 9-N. “UDC estarà al costat de Mas, com ho ha fet des del primer dia, defensant el dret a decidir dels catalans”, ha reblat.\nD'altra banda, ha avançat que a principi de setembre convocarà tots els partits favorables al dret a decidir, inclòs el PSC, per explicar-los el dispositiu logístic que el govern ha previst per al 9-N.\nDarrera actualització ( Dijous, 14 d'agost del 2014 11:42 )


ᐅ Posicionament web Navès - Posicionament Google SEO Navès\nLi oferim un servei de posicionament web Navès potent i eficaç, que garanteix els millors resultats de posicionament a Google.\nExperts en posicionament web Navès\nEl nostre posicionament web Navès va de bones pràctiques, metodologia contrastada i experts en estratègies SEO nacional i internacional. El nostre equip professional a Navès analitza i confecciona en cada cas una proposta a mida sobre l’estratègia SEO On-page i Off-page més adient i que millor encaixa amb les necessitats del client i els seus objectius en aquest sentit.\nPosicionament web Navès amb màximes garanties\nEls nostres resultats en posicionament web Navès els podem demostrar amb els nostres casos d’èxit reals i vigents, gràcies a la nostra gran experiència en aquest sector i gran quantitat de clients que confien en el nostre posicionament web Navès.\nEstratègies SEO Google de Gestinet. El millor posicionament web Navès\nEl nostre objectiu a l’hora de crear una estratègia SEO Navès és aconseguir els millors resultats en la generació de trànsit potencial i sa des dels cercadors, sobretot el posicionament Google Navès, cap a la pàgina web del client. La conversió d’aquest trànsit nou potencial en client nou aconseguit, és l’estratègia On-page que també cal abordar per assegurar-nos l’èxit i tancar el procés consolidant l’estratègia dissenyada.\nA l’igual que el Manteniment informàtic Navès és vital per a qualsevol empresa avui dia, la seva estratègia SEO de posicionament web Navès també forma part de quelcom vital i necessari per a la seva supervivència o en cas contrari, òbviament pot tenir els dies comptats.\nMetodologia pròpia en posicionament web Navès\nEl nostre secret és tractar el posicionament web Navès com a metodologia i filosofia dins el nostre ADN i plasmar-ho a l’hora de crear i optimitzar les pàgines web que realitzem. Utilitzem en tot moment metodologia pròpia, tècniques i estratègies SEO contrastades i vigents, amb les màximes garanties d’èxit i sense riscos. Mai hem tingut una pàgina web penalitzada i en tots els casos realitzem una estratègia SEO a mida amb les màximes garanties per a consolidar els objectius marcats.\nAixí doncs, el posicionament web Navès és una forma de fer les coses, una metodologia constant i una filosofia que cal desenvolupar en cada disseny web Navès, optimització web i projecte en aquest sentit. Aquesta metodologia i filosofia de treball és el resultat de tants anys d’experiència en el servei de posicionament web Navès, i només es pot assolir entenent i transpirant durant tant de temps els paràmetres, motius i estratègies de posicionament web Navès òptimes i exitoses que Google contempla en el seu posicionament natural, en evolució constant.\nMetodologia de posicionament web Navès pròpia, tècniques i estratègies SEO contrastades.\nEls millors resultats en la generació de trànsit potencial mitjançant el posicionament web Navès.\nPropostes de posicionament web Navès a mida sobre l’estratègia SEO On-page i Off-page.\nBones pràctiques, metodologia contrastada i experts en estratègies posicionament web SEO Navès.\nNavès i el seu posicionament web\nCada ubicació i zona geogràfica te un tractament específic a nivell SEO Google i això afecta directament en una gran majoria d’estratègies de posicionament web Navès que desenvolupem, tant sigui pel volum i tipus de competència, com tipus de sector, activitat, etc... Cal tractar cada projecte i estratègia de posicionament web Navès de forma personalitzada i a mida, només així es pot garantir l’èxit de la mateixa i aconseguir els resultats en posicionament web Navès esperats.\nGestinet ❤ Posicionament web Navès\nSi, ho reconeixem, som addictes i ens apassiona el cercador Google des dels seus inicis, i les estratègies de superació constant que dissenyem per tal que cada client sobresurti dins el Posicionament dins Google, evolucionant-les amb el temps per tal de millorar i optimitzar resultats constantment. Val a dir que a Navès comptem amb clients que són models de negoci online i gairebé la única captació de client potencial és via posicionament Google, amb l’exigència i pressió que això comporta.


Messies jueu - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLlibre Mixné Torà de Maimònides.Metropolitan Museum of Art, Nova York.\nEl Messies del judaisme (משיח - Mashiach o Moshiach), tradicionalment fa referència a un futur líder, o a un rei jueu, provinent de la línia de David, (és a dir, un descendent directe del David bíblic), qui serà ungit, i per tant esdevindrà l'ungit del poble d'Israel, i serà investit amb poder per governar, tant al poble jueu, com a la resta de la humanitat.\nEl futur Messies, serà conegut com el "Mashiach Ben David", el rei en qüestió serà el segon i el darrer dels dos Messies esperats pel judaisme. El primer, anomenat "Mashiach Ben Yosef", juntament amb el segon, anomenat "Mashiach Ben David", estaran involucrats en l'alliberament del poble jueu de l'exili i la diàspora, i això donarà pas a l'adveniment de la tan esperada era messiànica, a on totes les nacions reconeixeran al Déu d'Israel com a sobirà, i regnaran la pau i la justícia.\n1 Origen, naturalesa i funcions\n2 Restauració del Temple\nOrigen, naturalesa i funcions[modifica]\nLa creença en un Messies fet home (encarnat) no ha estat des de sempre present en el judaisme. Els precursors d'aquesta creença van ser els fariseus (פרושים - perushim, els hereus dels asideus), els qui es van establir com a grup cap a l'any 170 abans de l'era comuna. Avui dia les diverses denominacions jueves tenen desacords sobre aquesta creença, especialment sobre la identitat i la naturalesa del Messies del judaisme, i fins i tot de les seves funcions específiques en la redempció de la humanitat.\nEn la Bíblia hebrea, l'arribada del Messies dels jueus, és profetizada per Jehovà a través de Miquees (Llibre de Miquees 5:2. Les diverses versions es refereixen al Messies com a rei, governant o senyor d'Israel, sense donar el seu nom personal específic. Isaïes va profetitzar que una verge donaria a llum a un fill, i el seu nom seria Emmanuel (Llibre de Isaïes 7:14 i Llibre d'Isaïes 8:8\nLes idees del Messies i de l'era messiànica són originalment jueves. La noció del Messies del judaisme s'origina amb els fariseus, i es reitera en les escriptures de Maimònides, les seves creences sobre el Messies jueu estan exposades en la seva obra Mixné Torà. En la seva obra es refereix a un rei jueu, un líder humà i no diví, que tanmateix estaria a prop de Déu, possiblement com succeeix en el cas de Moisès.\nTambé s'esmenta a aquest Messies jueu en les oracions diàries d'alguns sidurim (llibres de pregàries), ja que per Maimònides, és un dels fonaments de la vida jueva, el creure amb fe completa en la vinguda del Messies, que garantirà les fronteres bíbliques de la Terra d'Israel, que ha estat promesa en la Torà a Israel, així com la protecció del poble jueu.\nPer algunes branques del judaisme, especialment el hassidisme, el Messies es manifestarà a la humanitat, només quan es donin certes condicions, per això en cada generació apareix un candidat que pot esdevenir el Messies, i que assumirà aquesta condició, si es compleixen els requisits necessaris, aquest Messies es trobaria entre un grup de 36 homes justos, que són coneguts amb el nom de Tzadikim (en català: els "justos").\nSegons la teologia jueva, amb l'adveniment del Messies, el Temple de Jerusalem serà restaurat. si aquest fet arriba a tenir lloc, aleshores es tractaria del Tercer Temple de Jerusalem. Per a tal propòsit a Israel s'han delineat plànols detallats, i fins i tot, ha estat construïda una gran menorà.\nCòpia de l'antiga menorà del Temple de Jerusalem. Barri jueu de la ciutat vella de Jerusalem.\nProjecte per a la construcció del Tercer Temple de Jerusalem.\n↑ Jesucrist és el Messies del cristianisme, i fou anomenat pels romans "Rei dels jueus".\n↑ Segons la tradició, amb oli d'oliva sant.\n↑ Compendi de 14 volums de la llei jueva, veure secció "Hilchot Melachim Umilchamoteihem", capítol 11.\n↑ A diferència de la divinitat de Jesus en el cristianisme.\n↑ Mentre que el Primer Temple fou edificat pel rei Salomó.\n"Messiah", Jewish Encyclopedia, 1906\nTracey R. Rich, "Mashiach", Judaism 101, 1998-2011\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Messies_jueu&oldid=22890087»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 13 març 2020 a les 21:13.


Record d'en Josep Riera\nQUIM ESPAÑOL (*).\nEn Josep Riera, president de la Demarcació de Girona del Col·legi d'Arquitectes de Catalunya i amic de tants amics, ha mort. Cadascun de nosaltres té una vida tan singular que no es pot parlar d'ella amb les paraules habituals encara que siguin certes. El llenguatge mostra tota la seva impotència davant la mort, sobretot si ve a traïció i quan no toca. I en Josep Riera ha mort quan no li tocava, i el contrast del seu cos vençut amb la vitalitat desbordant que tenia, fins i tot durant la malaltia, és difícil d'acceptar, encara que ens quedarà gravat per molt de temps l'exemple de dignitat i coratge amb què s'enfrontava al dolor i a un destí funest.\nLa seva obra, feta quasi sempre amb en Jordi Crous i en Jaume Grabuleda, no mostra l'exhibicionisme fàcil de molta arquitectura d'ara: és el fruit d'una professionalitat tan consistent com la seva sòlida formació; perquè en Josep Riera tenia, no solament el domini de l'ofici, sinó una virtut crucial per als arquitectes: l'afany de coneixement de la millor arquitectura que es feia arreu. I arreu anava en els seus constants viatges, amb tots els sentits concentrats, i en tornava amb un coneixement exhaustiu i rigorós del que veia. Gràcies a la seva energia, la curiositat per l'art i la cultura, i a una formació oberta al món però arrelada al lloc, ha escrit un notable plec de llibres i articles, ha estat comissari de diverses exposicions, membre fundador d'experiments tan singulars com el Tint de Banyoles, i un protector i animador d'artistes. Però és l'estima per l'arquitectura allò que el va caracteritzar més i li va donar una altra dimensió: la voluntat fèrria d'estirar el carro de la professió per millorar-la, una voluntat que va posar en pràctica com a Cap de Servei de Cultura del Col·legi de Girona, i fa cinc anys com a President. I a fe que ho va fer sempre bé. No podia ser d'altra manera amb la força, la formació i l'extensa xarxa de coneixences que tenia amb els millors arquitectes. Sota el seu impuls el Col·legi acumula un considerable patrimoni de treballs, conferències memorables, exposicions i publicacions que quedaran per molt de temps a les biblioteques i a la memòria. Va aconseguir un dels objectius que més l'esperonaven: obrir el Col·legi als ciutadans, impregnar la professió d'altres manifestacions culturals que giraven a l'entorn de l'arquitectura, i portar a Girona les millors exposicions i els millors arquitectes d'Europa. És en gran mesura mèrit seu que el Col·legi d'Arquitectes sigui un referent a la ciutat i un reconegut exemple per als altres col·legis.\nPerò hi ha un aspecte que encara dol més en aquests dies de dol: en Josep Riera era una persona bona, una excel·lent persona, un esperit elegant. Afectuós, discret i delicat amb tothom, sempre donava més del que rebia. Per això, amb la seva mort, que acatem però amb la qual dissentim, als arquitectes de Girona i d'altres llocs sembla que se'ns hagi avançat l'hivern, i ens fa l'efecte que habitem un lloc més inhòspit.\n(*) L'arquitecte Quim Español recorda el també arquitecte Josep Riera Micaló, que va morir el 8 de setembre a l'edat de 58 anys\n>Les necrològiques (Comarques Gironines)


Joan Ribó: “No volem valentes sinó persones crítiques que desenvolupen el seu activisme en llibertat” | Valencia Extra\nRibó ha repassat la situació política de Colòmbia i el Sàhara, llocs de procedència dels activistes que “ingènuament pensem de vegades que coneixem. I no és així”. Per a l’alcalde, “Colòmbia és un país que suposem una democràcia avançada, però on es compten per centenars els assassinats de líders socials i la majoria queden en la impunitat”. Respecte al Sàhara, Ribó ha destacat “l’assetjament al qual es troben sotmesos els activistes socials per part de l’Estat marroquí”, un assetjament que “no cessa i que vulnera les convencions internacionals”.\nPer la seua banda, la vicepresidenta del Consell i consellera d’Igualtat i Polítiques Inclusives, Mónica Oltra, ha dit que “ningú vol abandonar la seua llar si no està amenaçat. Ningú vol deixar la seua terra, però, de vegades, ocorre i, per això, els valencians i les valencianes volem que esta siga una terra d’acollida, volem ser part del món, d’eixa part del món que defensa els drets i les llibertats de totes les persones. Per a nosaltres és intolerable que les persones siguen perseguides, assetjades, tancades o assassinades per ser i per dir el que pensen”.


First Remodelling of Dalmau House - Arquitectura Catalana .Cat\nJoaquim M. Masramon de Ventós\nFirst Remodelling of Dalmau House\nC. Portal Nou, 17-19\nObra realitzada per l’eclèctic Roca i Pinet en un moment noucentista, quan juga tant amb la tradició culta com amb caràcters propis de la construcció rural i de l’artesania del país. L’actuació del 1990 troba la casa privada d’alguns valors originals i reformada (Masramon, 1941). La implantació, el basament de les façanes i el conjunt format per mur, pavelló i jardí són trets apreciats per un projecte que buida i recompon l’interior de la casa sobre una nova estructura de pilars que aporta flexibilitat. La restauració exterior no és obstacle per a la inserció d’una nova funcionalitat i d’una arquitectura autònoma de gran precisió i qualitat. Dels mateixos arquitectes i promotor, els apartaments de lloguer situats al núm. 13-15 (1994) ofereixen una visió estricta i sense mimetismes de la intervenció al teixit antic.\nEn un ampli solar de la ciutat antiga, Roca i Pinet interpreta el programa d’un habitatge unifamiliar a partir de les referències a la construcció rural i als procediments constructius autòctons, influenciat per les idees emergents de la nova sensibilitat modernista. La casa s’estructura per mitjà de cossos adossats, de manera que el nucli més representatiu és un cos de dues plantes, de forma capsular, amb una coberta a dos vessants i una galeria superior d’arcs de mig punt. La construcció de la cantonada, que queda per sota del jardí de la casa, és totalment independent d’aquest cos central, i adopta els seus propis eixos de simetria i una solució compositiva pròpia, corresponent a una construcció d’una sola planta. El sòcol de pedra carreuada unifica tots els volums, incloent-hi la petita construcció a la part posterior del jardí i la tanca que delimita la propietat, que segueix els esglaonaments propis de les finques rurals.\nSecond Remodelling of Dalmau House\nJoaquim Español i Llorens, Francesc Hereu i Pascual


Memòria immunitària: A les entranyes de les vacunes | Revista - Part 2\n: Els nens i els anticossos\nHi ha diferències entre la resposta immunitària de nens i adults, i això és perquè els nens estan més exposats a les primeres infeccions que pateix l’organisme davant d’un patogen determinat. Per això, quan generem la memòria de les defenses preval la immunitat innata, que és molt ràpida i intensa en aquesta edat (vegeu el gràfic de més amunt). Els adults, però, tendeixen a tenir una resposta basada en la immunitat adaptativa, formada pels anticossos desenvolupats gràcies a les exposicions prèvies a microorganismes que han tingut al llarg dels anys.\nUn estudi elaborat a la Universitat de Columbia (Nova York) i publicat el 2020 a la revista Nature mostrava que els nens que havien passat la COVID-19 generaven menys anticossos que els adults. Segons Sergiu Padure, l’explicació rau en aquesta bona resposta innata en els nens, combinada amb el treball dels limfòcits T, que a aquestes edats estan gairebé intactes. “No es produiran gaire anticossos, però sí que permet una evolució de la infecció més controlada des de l’inici, fins i tot sense arribar a provocar la malaltia (deixant el nen com a portador) o només amb símptomes lleus. Els adults, al contrari, tenen menys limfòcits T, que són els que s’enfronten a patògens a què l’organisme no s’havia enfrontat mai; per això, per combatre-la, produirien una quantitat més diversa d’anticossos”, detalla l’immunòleg.\nPer què algunes malalties, com el xarampió, ens infecten una vegada i ja ens atorguen immunitat per tota la vida i unes altres, com la grip, ens obliguen a vacunar-nos cada any? Té a veure amb el tipus de microorganisme i la resposta que indueix, i també té a veure amb les mutacions. “El virus de la grip muta cada campanya i els canvis són tan importants que la resposta immunitària generada no respon davant la variant prèvia. A més, la resposta amb la vacuna no és tan potent i només dura de quatre a sis mesos”, explica López Hoyos.\nEl cas del xarampió i d’altres virus que indueixen immunitat permanent, com el de la varicel·la, és diferent. Aquests virus no muten. El virus del xarampió, per exemple, un cop que l’hem passat es queda amb nosaltres tota la vida. “La varicel·la també es pateix una vegada a la vida i el virus es troba latent en la persona, però hi ha una diferència: si tenim una caiguda en les defenses, el virus pot tornar a donar manifestacions, en forma d’herpes zòster”, afegeix Jesús Merino.\nAixí respon l’organisme davant d’una infecció\nInfecció. Quan un patogen (un virus, un bacteri, un fong) o toxina entra al nostre organisme, el sistema immunitari actua a diferents nivells.\nResposta innata. La febre augmenta la producció d’interferons, un grup de proteïnes produïdes per les cèl·lules infectades que avisen les cèl·lules veïnes perquè paralitzin la producció de virus. A més, al sistema immunitari innat hi ha un conjunt de cèl·lules anomenades fagòcits que s’encarreguen de devorar les cèl·lules infectades, o les anomenades cèl·lules Natural Killer NK, que com el seu nom indica, són cèl·lules que, sense un aprenentatge previ, de manera innata identifiquen i maten les cèl·lules anormals, que provenen d’un virus o un tumor. I, de vegades, amb aquestes armes n’hi ha prou per a acabar amb el patogen.\nResposta adaptativa. Quan la immunitat innata no pot aturar la infecció, llavors ho ha de fer l’adquirida, una immunitat que és més específica i que s’ha construït després d’anys d’haver patit infeccions repetides, per això té memòria de totes. En aquesta participen els limfòcits T (o cèl·lules T), que destruiran les cèl·lules infectades d’una manera molt selectiva, i els limfòcits B (o cèl·lules B), que produiran els anticossos. Aquests anticossos, proteïnes que ha creat el sistema immunitari i que queden a la sang, seran capaços de reconèixer aquest patogen la pròxima vegada que entri al nostre organisme, neutralitzant-lo i protegint-lo.\nVes a la pàgina anterior: « Memòria immunitària: A les entranyes de les vacunes\nVes a la pàgina següent Vacunar-se cada any »


El Govern d'Artur Mas va contactar amb alts càrrecs de l'OTAN abans de la consulta del 9-N de 2014 perquè l'aliança militar donés suport a la hipotètica declaració unilateral d'independència (DUI) de Catalunya.\nEls motius de Torra per convocar eleccions anticipades en aquest període estratègic\nDe fet, l'executiu va oferir un espai perquè l'OTAN obrís una subseu en territori català, cosa que va ser declinat per l'organisme ja que no hi havia interès a entrar en el sud d'Europa.\nIndependent Diplomat (ID), un 'lobby' americà que està especialitzat en processos secessionistes i que va ser contractat per la Generalitat entre 2013 i 2015, ha revelat la informació.\nEl Govern de Mas va pagar 1.391.000 euros a través de Diplocat i altres 92.842 euros des de la Delegació de la Generalitat a Nova York.\nEls contactes entre el 'lobby' americà i el Govern van començar el 2012, però van quedar paralitzats. No va ser fins a setembre de 2014 quan es va reactivar aquest contacte, dos mesos abans de la consulta del 9-N.\nEn aquest moment el Govern de Mas va demanar a l'OTAN que donés suport al procés independentista que estava previst oficialitzar després de la consulta. L'organisme no va donar suport ni el referèndum ni es va mostrar interessat en tenir una subseu a Catalunya, ja que les seves prioritats eren unes altres.


Pirineus TV | Actualitat Alta Ribagorça, divendres 19 d’Abril: LA RIBAGORÇA, PIONERA EN LA RECOLLIDA DE PLÀSTICS A RAMADERS\nActualitat Alta Ribagorça, divendres 19 d’Abril: LA RIBAGORÇA, PIONERA EN LA RECOLLIDA DE PLÀSTICS A RAMADERS\n19 d'abril de 2013 /a Alta Ribagorça, Catalunya /per Pirineus TV\nLa recollida de plàstics de l’ensitjat a les explotacions ramaderes de l’Alta Ribagorça, una iniciativa pionera a Catalunya, en la primera recollida d’enguany ha recuperat 7040 quilos.\nL’any passat l’Alta Ribagorça va començar la recollida de plàstics de les explotacions ramaderes procedents de l’ensitjat per a conservar el farratge pels animals. Una iniciativa pionera a Catalunya que va ser molt ben acollida entre els ramaders i que enguany, en la primera recollida, s’han recuperat 7040 quilos de 19 explotacions.\nA més, la iniciativa facilita el reciclatge d’aquest material, que es trasllada a plantes especialitzades de tractament. Però, com que les plantes gestores es troben fora de la comarca cal costejar, a més de la recollida, el transport, on col·laboren els propis ramaders.\nPer cada quilo que arriba a la planta de reciclatge es rep una remuneració que també ajuda a costejar la iniciativa.\nAl juny es farà la segona recollida d’aquest any i s’espera recollir uns 15.000 quilos de plàstics en total. Les explotacions de muntanya cada vegada més utilitzen l’embalatge amb plàstic per a conservar el farratge pels animals, ja que les condicions climàtiques no els permeten un bon assecatge perquè durant l’època de recol·lecta la pluviometria sol ser força elevada.\nApareixen al vídeo: ÀNGEL ESPOT, Explotació casa Gironella – LLUÍS FLORIT, Tècnic medi ambient C.C. Alta Ribagorça\nhttp://www.pirineustv.cat/wp-content/uploads/2015/04/pirineusTV-170-95.jpg 0 0 Pirineus TV http://www.pirineustv.cat/wp-content/uploads/2015/04/pirineusTV-170-95.jpg Pirineus TV2013-04-19 19:26:032013-04-19 19:52:31Actualitat Alta Ribagorça, divendres 19 d'Abril: LA RIBAGORÇA, PIONERA EN LA RECOLLIDA DE PLÀSTICS A RAMADERS\nActualitat Alt Urgell, dijous 18 d’Abril: EL CADÍ ICG SOFTWARE PERD LES... Actualitat La Cerdanya, divendres 19 d’Abril: ENDAVANT CERDANYA NO VEU...


El teu número favorit té algun significat per a tu? - WWW.SOMLAGROSSA.CAT\n02/10/2019 Carles Sin categoría\nTots els números són iguals? N’hi han millors uns que uns altres? Poden arribar a ser macos els números?\nEl fet que la raça humana sigui racional i emocional, fa que molts aspectes de la nostra vida tinguin unes característiques molt peculiars. Tenim unes creences comunes i unes altres individuals. Som capaços d’atribuir a objectes del nostre entorn unes qualitats i capacitats sobrenaturals. I pel que fa als números, els donem capacitat de portar sort i de tot el contrari segons qui, on i com ho expressa o interpreta. D’una data de naixement, fent una sèrie de càlculs, obtenim un número amb propietats màgiques.\nI de creences n’hi han de tot tipus, i quan ens referim las jocs d’atzar i loteria n’hi han que van més enllà de la numerologia. Aquí unes quantes:\nCerts punts de venda tenen més sort.\nAccions com passar els bitllets per la panxa d’una embarassada o per l’esquena d’un geperut.\nComprar bitllets en poblacions que han patit algun desastre porta premi segur. Us recordem que aquest estiu a la nostra població vam patir una sèrie d’esclafits que van afectar a bona part de la ciutat de Vilanova i la Geltrú. Després si toca ja us vam avisar.\nHi ha números «macos»: els que acaben en set, els capicua, els que corresponen a alguna data assenyalada… N’hi ha que costen de vendre: els que són molt petits o molt grans…\nEl 15, el 13, el 69 (es que aquest número…), acabats en 37, i així fins a l’infinit, són números que en loteria s’esgoten molt ràpid.\nRepetir la terminació del sorteig anterior, també és una creença en molts dels compradors.\nDoncs ara que ja s’apropa el sorteig de la Grossa, us recordem que és el 31 de desemebre i que encara esteu a temps de comprar els vostres bitllets a SOMLAGROSSA.CAT, us convidem a compartir les vostres creences, els vostres números favorits o la terminació amb la que no us podeu quedar sense.\nFins que arribi el dia, us desitgem molta salut i SORT DE LA GROSSA.\nPrevious article\tParticipacions La Grossa – SOMLAGROSSA.CAT\nNext article\tParticipacions de VIU COMERÇ.


La Baronia regula l'accés al Forat del Bulli per acabar amb els col·lapses\nHabilita una àrea d’estacionament per a cinquanta vehicles i uns urinaris públics\n© Milers de turistes visiten aquest barranc durant l'any.\nL’ajuntament de la Baronia de Rialb ha donat llum verda al projecte per regular l’accés al barranc del Forat del Bulli i frenar així el col·lapse de vehicles que es registra a la zona durant els mesos d’estiu i caps de setmana. L’alcalde, Antonio Reig, va assegurar que el projecte, que ha sortit a informació pública i que compta amb un pressupost de 111.488 euros, ha de permetre augmentar la seguretat per als turistes en els dies amb més visitants. “L’accés a aquest barranc, en el qual es practica barranquisme, està desbordat i és impossible que hi accedeixi un vehicle d’emergència o de bombers”, va dir Reig.\nEl consistori habilitarà una àrea que tindrà una capacitat per a una cinquantena de vehicles. “La capacitat que creiem que pot suportar el camí i atendre així possibles emergències”, va dir. A més, es preveu la construcció d’uns urinaris públics per als turistes. Aquesta iniciativa compta amb una ajuda del fons europeu Leader i fons propis de l’ajuntament. Segons Reig les obres s’han d’iniciar com més aviat millor perquè puguin estar finalitzades abans de les vacances de Setmana Santa de l’any vinent.\nEl consistori de la Baronia de Rialb pren aquesta mesura per prevenir dels riscos davant de possibles incendis al municipi. Segons Reig, l’objectiu és “evitar una catàstrofe en cas d’incendi”. La Baronia de Rialb és el municipi de Catalunya amb el risc més alt de patir un gran incendi en el qual es podrien cremar fins a 20.000 hectàrees de massa forestal. “Això és el que ens mou a aplicar mesures de prevenció perquè si no fem alguna cosa podria passar el que ningú no vol. L’estat actual és molt perillós i hem d’actuar com més aviat millor”, va explicar.


L’exèrcit transatlàntic d’Steve Bannon - directa.cat\nL’exèrcit transatlàntic d’Steve Bannon\nL’exdirector de campanya de Donald Trump ha deixat els Estats Units per bolcar-se de ple en el “somni europeu” i planificar una “revolució conservadora”\nSteve Bannon i Matteo Salvini a Roma / Arxiu\n“Creu en els valors antifeixistes?”, pregunta l’entrevistador. “Valors antifeixistes?”, repeteix lentament l’entrevistat. Un sospir molest i la resposta: “Nosaltres som els antifeixistes”. L’entrevistat és Steve Bannon i les afirmacions, com explica el Washington Post, les va fer a Roma durant una entrevista amb una televisió italiana.\nBannon va ser un dels responsables indiscutibles de la victòria de Donald Trump a les eleccions dels Estats Units de 2016. Exeditor del digital ultra Breitbart, antic director de la campanya de Trump, va ser posteriorment cap d’estratègia de la Casa Blanca –càrrec creat específicament per a ell i que va ocupar fins al 18 d’agost de 2017. Sis dies abans, una manifestació ultradretana\ni neonazi a Charlottesville contra la retirada de l’estàtua del confederat Robert E. Lee havia acabat amb tres víctimes mortals: Heather Heyer, una manifestant antifeixista assassinada en un atropellament intencionat, i dos agents de Virginia, morts en estavellar-se un helicòpter.\nDes de llavors, Bannon ha estat desbancat també de Breitbart: la bilionària i ultradretana família Mercer li va retirar el lucratiu suport financer a causa de la seva participació en el llibre best-seller Fire and Fury, escrit per Michael Wolff, en què Bannon criticava durament la família Trump. I ha deixat aparcat el “somni americà” per bolcar-se de ple en el “somni europeu” i planificar la “revolució conservadora”.\nEl principal projecte de Bannon, que ha estat acusat de racista, misogin, antisemita i islamòfob, és actualment The Movement. Rere aquest nom de ressonància franquista i mussoliniana, s’hi troba una consultoria política amb seu a Brussel·les que pretén unir i assessorar els principals grups, partits i personalitats de la fragmentada i dispar extrema dreta d’Europa. De fet, The Movement va ser fundada l’any passat per l’advocat i polític local belga, el való Mischaël Modrikamen, i Bannon, antic banquer de Goldman Sachs –on va guanyar diversos milions de dòlars–, s’hi ha unit aquest estiu aportant-hi finançament.\nLa consultoria i think tank de Bannon i Modrikamen vol contribuir amb anàlisi i mineria de dades i màrqueting electoral, així com amb tàctiques per a desacreditar a l’oposició. Té la vista posada a les pròximes eleccions al Parlament Europeu del maig de 2019. La relació de Bannon amb la comunicació política no és nova. Va ser accionista de l’extinta empresa Cambridge Analytica, propietat de la família Mercer, que va comprar milions de dades d’usuaris de Facebook per després ser usades en campanyes personalitzades i que van afavorir, sens dubte, l’elecció de Trump i el vot favorable del Brexit.\nFins ara, la rebuda a Europa de Bannon ha estat una barreja d’entusiasme i fredor. Eufòria per la presència d’un personatge de renom amb eines per impulsar encara més la dreta radical a les institucions i escepticisme per com es tradueix el trumpisme a la realitat històrica europea. “No estic aquí per dir als europeus què han de fer […], jo els ofereixo dades […] contra el Partit de Davos”, va afirmar Bannon a la premsa.\nMarine Le Pen i Heinz-Christian Strache s’han mostrat escèptics amb els plans de l’exassessor de Donald Trump\nDos actors molt importants i simbòlics dins l’espectre ultradretà europeu, Marine Le Pen i Heinz-Christian Strache, s’han mostrat escèptics amb els plans de l’exassessor de Trump. Si bé Bannon va ser el convidat estrella del congrés del Front Nacional (avui anomenat Reagrupament Nacional) a Lille el passat mes de març, Marine Le Pen no s’ha incorporat a l’artefacte de Bannon i Modrikamen. “Només els europeus salvaran el continent dels decrets de Brussel·les, no els estatunidencs”, va manifestar Le Pen. Per la seva banda, el partit d’ultradreta austríac FPÖ, que lidera el vicecanceller austríac Strache, ha expressat la seva voluntat de cooperar “puntualment” amb The Movement, però en cap cas de subordinar-se a un projecte liderat per un “americà”.\nTanmateix, altres personatges cabdals de la dreta radical s’han interessat i molt pels serveis que ofereix. El primer a obrir les portes a Bannon va ser Nigel Farage, home molt rellevant en la victòria del no al referèndum de permanència del Regne Unit a la Unió Europea, i antic dirigent del partit de dreta radical Ukip. La seva trajectòria de cooperació mútua és llarga, des de l’època del Brexit. Durant les actuals negociacions entre el govern de Theresa May i la Unió Europea, Bannon ha estat en contacte directe amb tres polítics de l’ala més conservadora del Partit Tory, enfrontats amb la premier: Boris Johnson, exbatlle de Londres i exministre d’Exteriors; Michael Gove, actual ministre d’Agricultura i Medi Ambient, i l’extravagant i classista diputat Jacob Rees-Mogg.\nPerò el més entusiasta de Bannon és Matteo Salvini, el ministre de l’Interior italià i actual home fort del govern. “L’experiment italià canviarà la política global”, va afirmar Bannon al digital Politico en referència al govern de coalició entre la Lliga de Salvini\ni el Moviment 5 Estrelles de Luigi Di Maio. Bannon i Salvini van mantenir una trobada al setembre i el milanès va afirmar que s’integrava a The Movement. Fa pocs mesos, Salvini va anar a la final de la Copa Italiana de futbol entre la Juventus i el Milà vestit amb roba de Pivert, propietat d’un dels líders del col·lectiu neofeixista CasaPound. A Itàlia, Bannon també ha flirtejat amb el partit ultra Germans d’Itàlia, de Giorgia Meloni, antiga ministra del quart govern de Silvio Berlusconi. La tasca de The Movement\na Roma també ha estat enfortir les relacions amb l’ala més conservadora de l’Església catòlica, en concret, amb l’Institut Dignitatis Humanae, una organització ultracatòlica contrària al papa Francesc.\nEl més entusiasta d’Steve Bannon és Matteo Salvini, el ministre de l’Interior italià i actual home fort del govern\n“Per fi arriba algú dels Estats Units a Europa amb valors conservadors i no liberals”, va afirmar el primer ministre d’Hongria, Viktor Orbán, mentre criticava amb comentaris antisemites el multimilionari filantròpic estatunidenc nascut a Hongria George Soros, a qui acusa de ser el responsable moral de tots “els mals d’Europa”. La gira europea de Bannon també el va portar a reunir-se, el passat maig a Zuric, amb les dirigents del partit Alternativa per Alemanya (AfD) Alice Weidel i Beatrix von Storch, i ara treballa estretament amb el seu diputat Petr Bystron en un objectiu comú: una aliança transatlàntica de dreta. Amb ell va visitar fa poques setmanes el castell de Lány, un palauet barroc als afores de Praga i residència d’estiu del president de Txèquia, Milos Zeman, qui ha fet campanyes contra Brussel·les, contra les refugiades sirianes i la comunitat romaní. Bystron, nascut l’any 1975 a Txecoslovàquia, va emigrar l’any 1987 amb la seva família a l’Alemanya Occidental, on va obtenir asil polític, i és un dels nombrosos membres clarament ultradretans del partit AfD. És el cabdill de facto del partit a Baviera i diputat federal. A la seva oficina parlamentària, hi treballen coneguts personatges neofeixistes pagats amb diners públics.\nMadrid, Banja Luka i Saint Louis\nA l’Estat espanyol, un dels primers a acostar-se al trumpisme va ser Rafael Bardají, directiu del partit Vox i exassessor de José María Aznar durant la seva presidència. L’abril passat, va mantenir una trobada a Washington amb Bannon. El partit de Santiago Abascal va anunciar que Bannon ajudarà la formació a “establir estratègies per combatre la propaganda separatista”.\nMilorad Dodik, president des de 1997 de la República Srpska, entitat política que forma part de l’estat de Bòsnia i Hercegovina, també ha obert les portes a Bannon de la seva capital, Banja Luka. Dodik, davant l’estancament dels acords de Dayton i la rampant corrupció, predica la independència de la República Srpska i la seva unió a Sèrbia amb demagògia etnonacionalista i islamòfoba, dos conceptes que encaixen de ple amb l’ideari de Bannon. De fet, Dodik va enviar la primera ministra de Srpska, Zeljka Cvijanovic, a Washington per trobar-se amb el polític de Virgínia.\nA la conferència “Eagle Council”, a la ciutat estatunidenca de Saint Louis, del 13 al 16 de setembre passat, Petr Bystron va rebre un premi a càrrec de l’antifeminista i paleoconservadora (corrent tradicionalista i antifederal del Partit Republicà) Fundació Phyllis Schlafly, afiliada a Trump. L’any passat va ser Bannon qui va rebre el premi. La llista d’assistents a la conferència era una representació de l’escena alt-right dels Estats Units: el racista congressista republicà Steve King, l’exconsultor econòmic de Trump Stephen Moore, el youtuber antisemita i propagandista d’un suposat “genocidi blanc” Stefan Molyneux o el bloguer supremacista masclista i apologeta de la violació Mike Cernovich. El públic assistent de la conferència va forjar una aliança que l’activista d’extrema dreta i islamòfoba Pamela Geller va descriure com un “exèrcit transatlàntic”. L’antifeixisme de Bannon, doncs, és una mera manipulació i perversió de la paraula.\nalt-right Directa 463 Marine Le Pen Matteo Salvini Steve Bannon Vox\n« “A Colòmbia patim un nou model d’esclavitud”\nUn retrocés en marxa »


Entrenaments Torre Mossèn Homs - Terrassa: 55 setmanes de suma i segueix\nCert ambient d'eufòria esportiva es comença a detectar entre amics i familiars i ve donat perquè les notícies entorn de la covid-19 sembla que van millor encaminades. Veiem que es van traient restriccions i gaudim de les vostres fotografies, ja, en curses i llocs que fa un any eren impensables, i les revivim ben bé com si fossin nostres. Us estarem infinitament agraïdes i agraïts de què ens manteniu la flama ben encesa i ens manteniu a Mossenaires, tan ben informats.\nEsperem que no es torci i que, tal com anem albirant, sembla que estem més prop del final d'aquests temps que hem viscut gairebé acordonats per tot aquest seguit de mesures, que el que pretenem és prevenir i ajudar a vèncer aquest coronavirus.\nSi vols contribuir en aquest projecte, que està latent a l'espera de que ja tinguem tots els permisos per anar com fèiem els dissabtes amb colla. Ara, al aire lliure, sembla que les colles ja poden ser més grans, tot i que encara no. Tampoc sabem si tornarà a ser el mateix. Però no avancem esdeveniments.\nDe moment, continuem demanant-te aquest esforç del fet que ens enviïs una fotografia teva i animis a més gent, per ampliar el nostre coneixement i no oblidar-nos.\nGràcies i ja pots enviar la teva propera fotografia.\nJosé Luís Alonso, Marató de Tossa\nLoli Roldan, al Turó de Sant Joan\nRosa Trapé, a Sant Jeroni Pepa i en Germà\nPepa, Pepa, Sever, Germà\nFelisa Molina, font dels plàtans\nIsabel Vergara, font dels plàtans\nMiguel Moreno Miguel Moreno\nAmics ciclistes d'en Miguel Moreno Jaume i Miguel\nJaume i Miguel\nJordi Viñeta i Pep Moliner\nMarisol M.Torner Marisol M. Torner i Pep Moliner\nRafael, Joan Carles i Manu\nMiguel, Marga, Mariona, Anna, Oriol Anna Cos\nTxell, Xavi, Núria\nInma i Sebastián Morales\nSusanna Vargar i Rosa Trapé José Manuel i Juan Solé-Pla\nLoli Roldan, al llac petic\nJoan Forte i companyia\nAlbert Perpinyà i la cucanya\nRamon Criz Marc Alonso\nMarc Alonso i Joan Rivas\nCarme, Zico, Sara i Joan\nJosep Vandellós i el seu repte de pujar 64 moles, quan en duu 47 Josep amb 49 moles es troba a l'Anna, que el va inspirar en aquest repte\nOriol i Josep Marcual\nPep, Oriol, Josep\nCarmelo Luque Carmelo i David\nCarmelo Luque i David Hernández\nCarmelo Luque Pep Moliner\nPublicat per Pep a 21:15


S'estronca la llei antipirateria als EUA i Wikipedia anuncia una aturada per dimecres\nWiquipèdia contra els filibusters de la llei SOPA\nLa Wikipedia en llengua anglesa ha advertit que es mantindrà fora de servei durant tot aquest dimecres en protesta contra per la llei antipirateria que el congrés dels EUA debatrà i intentarà aprovar aquests dies, la Stop Online Piracy Act, coneguda com SOPA.\nPerò justament ahir es va conèixer que la resolució sobre la llei contra la pirateria als Estats Units, la SOPA (Stop Online Piracy Act), ara per ara ha quedat en suspens perquè el Congrés dels EUA ha decidit paralitzar la votació fins que hi hagi consens sobre el text. El govern dels EUA va mostrar aquests dies la seva preocupació per les conseqüències socials de l'aplicació d'aquesta mesura.\nSegons la Fundació Wikimedia, que dirigeix aquesta macroenciclopèdia digital, “La comunitat de Wikipedia ha optat per sotmetre a una apagada la versió en anglès de Wikipedia durant 24 hores, en protesta per propostes de legislació dels Estats Units”.\nAixí, si més endavant s’aprova el projecte inicial de llei SOPA al Senat, segons aquesta fundaciió, “es danyaria l’Internet lliure i obert i proporcionaran noves eines per a la censura de llocs web internacionals dins dels Estats Units”.\nWikipedia forma part de la plataforma Netcoalition.com, a la qual s’hi han unit empreses com Google, Yahoo!, Facebook, Foursquare, Twitter, Amazon, Mozilla, AOL, eBay, PayPal, IAC, LinkedIn, OpenDNS i Zynga per intentar paralitzar la iniciativa legislativa.\nFins i tot Google i Facebook han deixat oberta la possibilitat de declarar una apagada dels seus serveis, una mesura que està pendent de confirmació.\nLa llei SOPA, que s'hauria d'aprovar com a molt tard el dia 24 d'aquest mes, permetria al Departament de Justícia dels Estats Units d'investigar, perseguir i anul.lar qualsevol particular o empresa que fos ser acusada d'afarrir les descàrregues de material amb drets d'autor dins o fora de l'estat. La llei en vigor actualment data del 1998, que obliga a retirar el material il·legal de les pàgines que l'utilitzin, però que ara per ara no té competències per actuar contra les descarregues i pujades realitzades des d'altres països. Ara per ara aquesta mesura resta congelada, fins a un nou posicionament del Senat nord-americà.\nLa CIA i el Vaticà manipulen Wikipèdia\nLa UE lluitarà contra la "pirateria" perquè no és rendible\nEl cas dels calbles de wikileaks mostra el menyspreu per la democràcia del departament d'Estat\nQui té por de Wikileaks?\nMalestar contra Google Maps per la castellanització dels carrers catalans


Maneres de viure | L’àdeu de Jordi Sacristán al capdavant de Maneres de viure\nLa relació políticament correcte i incorrecte entre mestres i alumne Tertúlia d’alcaldes: Mollet del Vallès, Sant Vicenç del Horts i Mataró\nL’àdeu de Jordi Sacristán al capdavant de Maneres de viure\nBy maneresdeviure On 27 gener 2013 · 10 Comments\nDes d’avui cedeixo la presentació i la direcció del Maneres de viure a la Carme Parras. La direcció de La Xarxa m’encomana altres responsabilitats que accepto amb il·lusió i entusiasme. Algunes reflexions en forma de comiat:\nDes del 4 de setembre de 2010 han passat moltes coses. La crisi s’ha fet més dura, continuen pagant els de sempre, Catalunya ha pres un nou rumb, esperançador però també incert, i hem hagut d’aprendre a gestionar la complexitat. Potser també la indignació.\nVivim moments de complexitat que demanden d’explicacions oportunes i precises i el periodisme, assaltat també per la crisi, ha tendit a simplificar el relat quan més falta ens feia escoltar raons solvents que ens expliquessin aquesta realitat canviant.\nEn aquest context ha anat creixent el Maneres de viure. Intentant oferir-vos cada setmana entreteniment útil. Escoltant veus solvents que des de plantejaments diversos ens expliquessin la complexitat. Buscant el relat més proper, les mil històries que expliquen maneres de viure diverses. Afegint la veu del carrer en condició de tertulians ocasionals. Escoltant la política de proximitat. Esperonant la reflexió i el debat. Tirant del fil d’històries personals que ens han ensenyat a viure millor. Un programa compromès amb la vida.\nI sabeu que és el millor de tot… que tot això continua els matins del cap de setmana a La Xarxa. Continua amb el lideratge de la Carme Parras, enorme professional, que el proper cap de setmana pren l’antena del programa i amb un equip immens, treballador, responsable i ple de talent, la Montse Huguet, la Blanca Lucas, l’Oriol Collado i la Gloria Trullàs.\nCanviarà el to, la textura, algunes intencions, detalls amb importància, però podeu estar segurs que l’essència es mantindrà intacte. Bàsicament perquè aquest ha estat sempre un treball d’equip. Un luxe d’equip.\nI un regal han estat els col·laboradors que han volgut compartit i compartiran el programa. Tots i cadascun d’ells han estat esplèndides veus en un viatge apassionant. I el millor, també, és que ells us continuaran acompanyant…\nRes no canvia en essència. Llarga vida al Maneres de viure. Us escoltaré atentament els caps de setmana. I continuaré aprenent escoltant.\nI als oients… la clau de volta de tot aquest relat. Gràcies immenses. Senzillament, serenament, humilment, moltes gràcies per deixar-me compartir una estona del vostre matí de cap de setmana.\nMés tard o més aviat… ens tornarem a escoltar. Molta sort.\n10 Responses to L’àdeu de Jordi Sacristán al capdavant de Maneres de viure


Aragonès apreta Junts per arribar a un acord i insta a «no xutar la pilota endavant» - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nAragonès apreta Junts per arribar a un acord i insta a «no xutar la pilota endavant»\nEl coordinador nacional d'ERC confia que els esculls que impedeixen una entesa se superaran\nacn. barcelona 10.04.2021 | 22:51\nPere Aragonès i Marta Vilalta, en una atenció ahir als mitjans Guillem Roset\nPere Aragonès i Marta Vilalta, en una atenció ahir als mitjans\nPoques hores abans del Madrid-Barça, el candidat a president de la Generalitat, Pere Aragonès, emplaçava Junts a tancar un acord «el més aviat possible» per formar Govern, amb el símil futbolístic, «no és moment de xutar la pilota endavant». Unes declaracions que Aragonès va fer en una compareixença davant la premsa, després d'haver-se reunit amb l'equip negociador dels republicans.\nEl coordinador nacional d'Esquerra va recordar que havia arribat a una entesa amb la CUP després de negociar-hi i es va mostrar confiat que també serà possible pactar amb Junts per posar en marxa un executiu que «atengui les grans qüestions estratègiques del país» i les «urgències del moment». El republicà va constatar que els dos partits treballen en una mateixa direcció política i va recordar el mandat del 14-F i la voluntat d'ERC de pactar amb Junts i desencallar la investidura.\nAragonès, però, no va concretar els obstacles que impedeixen tancar l'acord d'investidura, tot i que va assegurar que se superarien. «A cada escull hem de ser capaços de poder posar una solució al costat», va apuntar, alhora que va mostrar plena confiança en els equips negociadors dels tres partits.\nPreguntat sobre si es tancarà un acord d'investidura abans de Sant Jordi, el vicepresident del Govern en funcions de president va apuntar que no és un «bon consell» posar dates «inamovibles» i que cal un acord «com més aviat millor» per tenir un Govern «amb totes les funcions». «Les urgències no esperen», va insistir mentre recordava que aviat faria quinze dies del segon debat d'investidura i que era hora que no hi haguessin més «dilacions» i que es posés en marxa el nou executiu.\nMentre Esquerra seguia buscant ahir la complicitat de Junts, la CUP-NCG dubtava de la «voluntat de negociar» dels de Puigdemont i lamentava les dificultats que s'estan veient en les negociacions per a la investidura entre ERC i JxCat.\nPer la seva banda, el candidat del PSC a la presidència, Salvador Illa, assegurava que veia Pere Aragonès «molt afeblit» políticament després de dues sessions d'investidura fallides. També insistia que es tornaria a postular per sotmetre's a la investidura, sentint-se legitimat en haver guanyat les eleccions del passat 14 de febrer. Unes declaracions que va fer ahir quan visitava el municipi vallesà de Canovelles en companyia del seu alcalde, Emilio Cordero, i altres membres del PSC.\nIlla també va considerar que els partits independentistes ofereixen un «espectacle descoratjador» per la seva falta d'entesa, i va demanar que es deixi de banda la confrontació i els «carnets de bons i mals catalans» per donar pas a la creació d'un nou Govern, que estigui centrat a «vèncer el virus, reactivar l'economia, i que ningú quedi enrere».\nEl candidat socialista va reiterar, a més, la voluntat que té de tornar a presentar-se a la investidura. Illa va assegurar que «he parlat amb totes les formacions, menys amb Vox, i la meva voluntat és la ja expressada, tinc la legitimitat per fer-ho», va afegir, tot recordant que el PSC va ser la força guanyadora a les eleccions del 14 de febrer.


Glera - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nPer a altres significats, vegeu «Glera (desambiguació)».\nEl glera (conegut amb el nom prosecco) és una varietat de cep blanca tradicional del Vèneto.\nLa planta és vigorosa i molt productiva, vol una poda llarga amb molts borrons i de conseqüència produeix una gran quantitat de raïm. El gotim és de mida grossa i forma piramidal. El gra és rodó i gros, el color és daurat verdós. L'època de brotada és molt primerenca i l'època de maduració és mitjana. El glera dona un vi fresc i afruitat, no gaire alcohòlic, apte a la producció del vi escumós prosecco.\nLa Denominació d'Origen Prosecco aplega un territori ample que comprèn les províncies de Treviso, Pàdua, Vicenza, Venècia, Belluno, Udine, Pordenone, Gorizia i Trieste. A la Província de Treviso hi ha dues àrees petites amb denominació d'origen més qualificada, Prosecco di Conegliano Valdobbiadene i Prosecco del Montello i Colli Asolani. La màxima qualitat es produeix en l'àrea molt petita del Cartizze a prop de Valdobbiadene.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Glera&oldid=29147748»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 7 gen 2022 a les 09:47.


Akaganeïta - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Akaganeita)\nPeça d'akaganeïta a un museu de Sofia, Bulgària, descoberta a Kaskasnyunchorr, massís de Khibiny, Península de Kola, Rússia\na = 10.561Å, b = 3.031Å, c = 10.483Å, β = 90.63°\n2/m - Prismàtic\nL'akaganeïta (en anglès i francès:akaganéite) és un mineral amb oxihidròxid de ferro/clorur amb la fórmula: Fe3+O(OH,Cl) per exemple; β-FeO(OH). Es forma per la meteorització de la pirrotita (Fe1-xS). També s'ha trobat níquel en la seva estructura que és monoclínica. Rep el nom de les mines Akagane d'Iwate al Japó, on es va descobrir. També es troba en altres llocs del món i en roques lunars i en meteorits.\nSegons la classificació de Nickel-Strunz, l'akaganeïta pertany a "04.DK: Òxids amb proporció Metall:Oxigen = 1:2 i similars, amb cations grans (+- mida mitjana); estructures de túnel" juntament amb els següents minerals: coronadita, criptomelana, hollandita, manjiroïta, mannardita, priderita, redledgeïta, henrymeyerita, estronciomelana, romanechita i todorokita.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Akaganeïta\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Akaganeïta&oldid=19306026»\nMinerals descoberts a la Prefectura d'Iwate\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 10 des 2017 a les 22:23.


Alzira posa en marxa el "Viatge a l'Empleabilitat 2019" - Diari Valencià\nPortada » Actualitat » Alzira posa en marxa el “Viatge a l’Empleabilitat 2019”\nIvan Martínez, regidor de Desenvolupament Econòmic, Projectes Europeus i Treball i IDEA\n Itinerari 1: Hosteleria. Operacions Bàsiques de Restaurant i Bar (Servicis de Bar i Cafeteria), gràcies a l’homologació del restaurant del Respirall com a Escola de Cuina d’IDEA.\n Itinerari 2: Electromecànica. Operacions Auxiliars de Fabricació mecànica, amb la col·laboració del Centre de Formació Professional Luis Suñer.\n Itinerari 3: Atenció a persones depenents, amb la implicació del departament de Serveis Socials.\nAlzira Desenvolupament Econòmic IDEA La Ribera Alta Projectes Europeus Treball


Butlletí de Memòria. # 07. Memòria\nAbril 2018 #7\nT’hi esperem entre el 12 i el 15 d’abril amb dos llibres sobre còmic i memòria històrica que no et pots perdre!\nEl Memorial Democràtic participa a la diada de Sant Jordi amb un estand a la Rambla del Raval i presenta l’àlbum il·lustrat ‘Elna, la Maternitat’.\n'Apadrina un equipament’\nEl Memorial Democràtic organitza una xerrada i un taller amb estudiants i l’escriptora Dory Sontheimer a l’Institut Miquel Taradell del Raval.\nDia Internacional de l’Art (2018)\nAmb motiu del Dia Internacional de l’Art, el MUME proposa una visita guiada a l’exposició “Camp dels Haras, 1939. Fontserè i Clavé a la llum de Martí Vives”. Anirà a càrrec d’Eric Forcada, comissari de l’exposició, i tindrà lloc el 14 d’abril.\n'Camp dels Haras, 1939. Fontserè i Clavé a la llum de Martí Vives'\nExposició realitzada en el marc del centenari Carles Fontserè. Al MUME a partir del 17 de març.\n‘Évadés. 29 décembre 1943’. Fotografies de Jacques Léonard\nUna crònica visual del pas per Espanya de milers de joves francesos que fugien del feixisme per incorporar-se a files al nord d'Àfrica. La trobaràs al MUME fins a l’1 de juliol.\n‘Plom-Plata’. Derives obligades de Nora Ancarola\nEls genocidis en clau de passat i present, al Museu Memorial de l’Exili. Fins al 2 de juliol.\n‘Montserrat Roig, cronista d'un temps i d'un país’, a Manresa\nEls camins de l’exili (II)\nEl Museu d’Història de Girona i el Museu Memorial de l’Exili proposa una ruta que segueix les passes de milers de persones que s’exiliaren a inicis de 1939. Tindrà lloc el 14 d’abril i anirà de Girona a la Jonquera passant per Agullana, la Vajol i el Coll de Lli.\n'Los efectes de la batalla'\nUna ruta per Pinell de Brai ens apropa als esdeveniments que van marcar la població durant la Guerra Civil i la batalla de l’Ebre. Aquesta proposta del COMEBE tindrà lloc el 15 d’abril.\nDiumenge, 27 d'abril.\n‘La història contemporània de Catalunya’\nEl Memorial Democràtic participa a les jornades organitzades per l’American Institute for Catalan Studies (AICS) a Houston.\nEl programa té l’objectiu d’acollir persones defensores dels drets humans que es troben en situació de perill en el seu país d’origen. El termini de presentació de candidatures és obert fins al 20 d’abril.\n'Elna, la maternitat' i 'Memòria i vinyetes'\nDues noves publicacions del Memorial Democràtic expliquen des del llibre il·lustrat i el còmic el nostre passat recent.\nJaume Pellicer Lleonart ‘Quicus’. El tràgic exili d’un republicà\nPresentació del llibre de Rafel Bruguera el 7 d’abril al Museu Memorial de l’Exili.


Puigcercós creu que Mas ha abandonat els sectors sobiranistes i li pregunta si votarà el 10-A ! directe!cat\nPolítica Última actualització Dijous, 13 de gener de 2011 13:22 h\nAbans d'ocupar el càrrec de president, el líder de CiU havia avançat que 'òbviament' participaria en la consulta de Barcelona\nEl president d'ERC, Joan Puigcercós, considera que el president de la Generalitat, Artur Mas, ha abandonat els sectors sobiranistes que li van fer confiança per arribar a la presidència. Per això, ha avançat que en el proper ple al Parlament li preguntarà si té intenció de votar en la consulta sobre la independència de Catalunya que Barcelona Decideix està organitzant per al 10 d'abril a Barcelona. Abans de ser escollit president, Artur Mas, havia afirmat que 'òbviament' votaria a la consulta quan es faci a Barcelona.\n10-A, barcelona decideix, consulta, consulta sobre la independència\nTot i que ERC donarà els cent dies de gràcia abans de valorar el nou Govern, Puigcercós ha alertat d'uns 'primers símptomes inquietants' per la 'lentitud' a l'hora de definir l'estructura d'algunes àrees 'clau' en l'àmbit municipal i per 'l'incompliment' de les polítiques d'igualtat i d'educació.\nPuigcercós ha manifestat que la 'incapacitat' del Govern a l'hora de respondre si col·laborarà o no amb les consultes independentistes, i per això l'ha emplaçat a cedir urnes com va anunciar l'exconseller de Governació, el republicà Jordi Ausàs, tot i que després Montilla el desautoritzés i ordenés fer-se enrere en la decisió. 'No demanem que el Govern organitzi una consulta, ni que sigui coorganitzadora, però que faci com va fer el Govern anterior i cedeixi urnes', ha reblat.\nEl líder republicà ha criticat que mentre CiU estava a l'oposició donés suport a les consultes independentistes i que en canvi ara, des del Govern, no es vulgui pronunciar sobre aquesta qüestió. 'S'ha de ser coherent a l'oposició i al Govern', ha reclamat.\nAbandó dels sobiranistes\nPuigcercós, que ha insistit en donar els 100 dies de gràcia al nou Govern abans de valorar les seves actuacions, ha constatat els 'primers símptomes preocupants'. En concret, ha criticat la 'lentitud' amb la qual s'estan confeccionant algunes àrees que considera clau, com ara els directors d'administracions locals, i la reducció de les polítiques de gènere o d'educació.\nA més, pel líder republicà, CiU està 'deixant de banda' ara els sectors sobiranistes que el van votar el passat 28-N perquè 'el debat sobre el finançament s'està apartant del Parlament'.\nMà estesa per la candidatura independentista\nSobre la candidatura única independentista que ERC de Barcelona va plantejar de cara a les eleccions municipals, Puigcercós ha afirmat que els republicans estan buscant acords i estan 'oberts' perquè 'cap independentista tingui la sensació que el seu vot queda fora'. En aquest sentit, ha mostrat 'bona voluntat i disposició' per parlar amb altres partits independentistes però i ha posat en dubte que SI hagi 'demostrat el mateix'.\n13 de gener de 2011, 15.27 h\nSegur no ho dubto gens va dir que votaria i o farà i tampoc tinc cap dubte la Consellera Ortega deixarà tantes urnes com faci falta.


SORTIREM - Capítol 4 ·\nSORTIREM – Capítol 4\nRedacció 23 Març 2020 2 min read\nA continuació el quart capítol. És obra de Miquel Estapé Jorba, autor de ‘Negre sobre gris’, un llibre de relats que va presentar al desembre de 2018 i del monòleg ‘Leila’, que Amics del Teatre va interpretar al febrer de 2019.\nL’avia està preocupada. No li porten els nets. Com pot ser? Ha escoltat a les noticies que és en bé de les persones grans. Què s’han cregut. On s’ha vist que no veure els nets, sigui en bé seu? No, això no ho pot tolerar. I amb un rampell d’esperitada, agafa el bastó i se n’hi en va. S’ha acabat. A ella ningú li diu que no els pot veure.\n—Mare, que hi fas aquí? —li diu la filla, posant-se les mans al cap quan la veu.\n—A mi el que diguin per la televisió se me’n refot. A aquestes alçades, ningú em diu que he de fer —contesta la dona amb l’alè entretallat i amb uns ulls oberts com unes taronges.\nA l’avia no la deixen acostar als nens, i aquests de lluny se la miren. No entenen res.\n—Mare, que no saps tot el que passa amb el corona virus?\n—N’he sentit a parlar.\nLa dona estossega. Agafa fred. Es troba marejada. Pensa que la caminada que ha fet, potser se l’hauria d’haver estalviat.\nDe cop i volta, tot gira al seu entorn i perd el món de vista.\n—Hola, mare, com et trobes?\nLa dona ho mira tot. Gent amb mascareta a la cara, tapats per tot arreu. A la filla, només li veu els ulls d’embolicada que va. Tots s’assemblen a aquells personatges que algun cop a vist a les pel·lícules de la televisió.\nEl metge li explica que ha agafat una malaltia que a la seva edat podria costar-li la vida. Amb bones paraules, això si, pensa l’avia.\n—Els nets estan bé? —gosa preguntar.\n—Sí —li contesta la filla, al mateix temps que la tapa amb el cobrellit, perquè la veu tremolar.\n—Quan els podré veure?\n—Tardarà molts dies a fer-ho, està molt malalta —li contesta el doctor.\nI en aquest moment, és quan l’avia se n’adona de veritat que tot és més greu del que sembla. Només ho ha entès quan li han dit que estarà molts dies sense veure els nets. Ai, com me’ls estimo, pensa la dona. Maleïda malaltia, rondina per dins abans de quedar dormida a l’habitació de l’hospital.\nSegüent capítol, obra de Jordi Igualada\nTags: confinament literatura Miquel Estapé\nPrevious: El DuoFitness ens facilita una rutina d’exercici per a la Gent Gran\nNext: SORTIREM – Capítol 5


Dos hombres y un destino: Més enllà del Volga\n(aquest sera el primer de 3 posts escrits durant els dies del transiberia, publicats dsd Mongolia, i per cortesia del hostel sense fotos degut a la merda de velocitat)\nLa Rusia europea s`acaba. Vale, aqui el fred ja es nota amb forsa, la policia es menys nombrosa i mes passota i els russos modernos han desaparescut dels carrers. Vejam el que hem vist per la Rusia profunda:\nKAZAN, banyada pel riu Volga, va ser una emblematica ciutat tatara (mongols europeus) conquerida per Ivan el Terrible en una gesta que pels russo es podria comparar a la captura de Constantinopla per part dels turcs. Pero la Kazan actual poc te d`aquest glorios passat: es tracta de la ciutat mes pobre i destartalada que hem visitat i de tatars, mes aviat pocs malgrat ser la capital de la Republica Autonoma del Tartistan. Mes que el kremlin de la ciutat, impresiona el Volga en toa su lujuria y esplendor i totalment congelat.\nEKATERINBURG, tercera ciutat rusa en nombre d`habitants i primera plasa asiatica que trepitjem, es troba just atravessats els Urals. Mes parcs (congelats) i menys trafic que a Moscou pero poc a visitar a part d`una esglesia dedicada a l`ultim tsar afusellat no molt lluny de la ciutat.\nPassat Ekaterinburg hem entrat a Siberia, estepa blanca salpicada per rius congelats, arbres despullats i llarguissims trens de carbo o gas. El transiberia ha fet parades mes aviat curtes a Omsk, Barbinsk, Novosibirsk i Krasnoyarsk, ciutats totalment industrials d`ensa que Stalin hi va traslladar l`industria de Ucrania al principi de l`operacio Barbaroja.\nA Irkutsk, el mati ens ha rebut amb uns agradables -25 C apareixent escarxa a tot arreu, bigoti meu inclos. IRKUTSK es una ciutat forsa tranquila amb molta casa de fusta, molta penya buriata (http://es.wikipedia.org/wiki/Buriatos) i molta naturalesa a la vista. Des d`Irkutsk hem visitat el llac Baikal parcialment congelat, una estampa que m`ha recordat mes a un desert de sal que no a un llac. Es veu que es un lloc de domingueo pels russos que staven per alla fent-se els machos tirant-se aigua freda rmig despullats o fent barbacoes familiars a -10 C com si stiguessin a 30 C a la platja de Caldetes...\nEl Tsar i la seva Sacra Familia ens acompanyen en tot moment. Que la llum de Russia ens protegeixi!\nPublicado por Komu Kalashnikov en 12:53\nAnónimo 12 de marzo de 2012, 14:01\nMolt bé ja heu donat senyals de vida, el que encara no sabem son els horaris que porteu, segons tinc entès a Ulab Bataor +7 que a Catalunya. Ja anireu informant sobre la marxa, abrigueu-vos força, ja os queda menys per anar amb xancletes.\nEnric 12 de marzo de 2012, 14:06\nEnric 12 de marzo de 2012, 14:08\nOk, deu nido el trajecte que heu fet ara ja esteu en terres dels que volien ser conqueridors però que mai van poder travessar la gran muralla Xinesa.\nHey¡¡ com va Mongòlia és veritat que per on passava el cavall de Ghengis Khan no tornava a créixer l'herba.\nCuida't molt, petons\nBicis, gapos i fritanga\nVida en la estepa o como cagar entre estrellas y c...\nAntropologia d'un rus


Control pista JEEA sub 12 – Les darreres notícies\nby Tomàs Pomar · 2 abril 2019\nAquest cap de setmana era el torn dels jovenets del Club. Alguns dls nostres alevins participaren al control de pista que es va disputar a la pista de Príncipes de España, a Palma.\nN’Hugo Sureda va quedar 4t en la prova de 60 metres llisos amb 9.7-, 2n en la prova de 500 metres amb 1:41.8- i 4t en el salt de llargada amb 3,60 m.\nEn Raúl Luque va quedar 5è de la seva sèrie de 60 metres llisos amb 11.3-, 21è al salt de llargada amb 2,50 m. i 3r en el llançament de pes amb 5,25 m.\nEnhorabona pels resultats i per haver-ho fet tan bé!\nNext story Gala Diana Athletic Club


XARCUTERIA PAGÈS LA NOSTRA EMPRESA\nXarcuteria Pagès és un petit establiment, situat a la Seu d'Urgell, on trobaràs un gran ventall de productes d’alimentació, elaborats i cuinats per nosaltres.\nEls nostres embotits artesanals són elaborats amb porc de Palou i són aptes per a celíacs i al·lèrgics, sense cap conservant afegit. Les nostres carns de vedella, xai i porc són majoritàriament de km 0 i ecològiques. Treballem amb els ramaders de la comarca, sense intermediaris, i oferim productes de proximitat, de qualitat i de confiança.\nA Xarcuteria Pagès fem un pas endavant i també oferim plats preparats i servei de càtering als nostres clients. Canelons de rostit, tall rodó de vedella, pollastre de pagès guisat, xai al forn i un ampli ventall de plats cuinats, adaptats als gustos i necessitats dels nostres clients (en especial, per a festes i convits).\nAl 2018, l'Agustí va obrir amb el seu germà i soci, Adrià, un restaurant a la mateixa Seu d'Urgell. Al restaurant El Rastell ofereixen producte ecològic i de proximitat, juntament amb productes d'elaboració pròpia de la Xarcuteria Pagès. El restaurant neix amb la voluntat de potenciar el producte de la comarca i on ofereixen una cuina que fusiona tradició i modernitat.\nAixí que ja saps, si vens de visita per la Seu d'Urgell, emportat a casa les nostres carns, embotits, plats cuinats i vés a tastar el nostre menjar al restaurant El Rastell. I si no t'agafa a prop...\nCompra a la nostra botiga online i tingues els nostres productes a casa tot l'any!


Germans de Sang al Teatre Cirvianum de Torelló - Teatre Musical\n16 setembre, 2019Germans de Sang al Teatre Cirvianum de Torelló\n“Germans de Sang” al Teatre Cirviànum de Torelló.\nEl 28 i 29 de setembre El NOU 69 Teatre i La Nota Teatre porten conjuntament a l’escenari del Teatre Cirvianum de Torelló “Germans de Sang”.\nL’espectacle amb música , llibret i lletres de Willy Russell es va estrenar el 1983 al West End de Londres i fins a dia d’avui és el tercer espectacle que ha durat més temps en cartell al costat de “Les Misérables” i The Phantom of the Opera”.\nAquesta versió veu la llum per celebrar el 50è aniversari de El NOU 69 Teatre que dins la seva trajectòria ha portat a sobre els escenaris quatre espectacles de gran format: “El retaule del Flautista” de Jordi Teixidor i Carles Berga, “L’Òpera de tres rals” de Bertol Brech i Kurt Weil, “Alguna cosa divertida va passar camí del fòrum” primera versió autoritzada en català de l’obra d’Stephen Sondheim,Burt Shevelove i Larry Gelbart i Els Addams d’Andrew Lippa, Marshall Brickmam i Rick Elice.\n“Blood Brothers” –Germans de Sang- un espectacle de teatre musical que va estar 21 anys en cartell al West End de Londres i que avui 36 anys després de la seva estrena tots i cada un dels temes que apareixen al text de Willy Russell són problemes socials que ens trobem a la societat on vivim.\nUna història de Germans, nascuts marcada per les diferències de classe, la família, l’atur, la crisi econòmica, la desigualtat, la superstició, les drogues, els crims, l’amistat, la falta d’oportunitats… Són trames que Willy Russell, un autor més que reconegut, va teixir meticulosament pel llibret d’aquest espectacle que ens explica una història de dos germans nascuts del mateix cos però ben distants.


Clàssics a la romana.: LA VIVENDA A L'ANTIGA ROMA\nDesprés van ser substituïdes per les cabanes etrusques, de planta rectangular amb una entrada (Gola) que donava l'atrium, un vestíbul central amb pati de llums i que més endavant seria un atri amb font. Posteriorment van sorgir més tipus d'habitatge més semblants a la casa moderna i que es poden diferenciar en: domus, insulae i villae.\nLa casa romana per excel·lència era la domus. Tenia una entrada amb un vestíbul que donava a un atri o pati amb font. Hi havia una sala de visites, una o dues habitacions, un pati enjardinat i una habitació que usaven a manera de rebost.\nEn algunes domus al costat de l'entrada podien trobar dues habitacions amb porta al carrer. De vegades eren utilitzades com a locals comercials on es venien productes collits a la casa.\nAl voltant de l'atrium es distribuïen les dependències de l'habitatge. Al llarg de l'atri, hi havia les cubicula o dormitoris. També hi havia el triclinium que solia tenir el doble d'ample i era on es menjava, però recolzats en divans inclinats.\nRematant l'atrium es trobava el tablinum o arxiu familiar, que estava reservat per al pater familias. Per influència grega i més endavant, incorporen el segon pati anomenat Perystilum.\nLa Majoria dels Romans vivien en uns departaments anomenats cenacula, entre blocs anomenats insulae que eren residències de les classes populars. Tenien una aparença sensacional per fora.\nLes insulae eren blocs de 300 a 400 metres quadrats construïts en diversos pisos d'altura. Alguns van arribar a tenir 6 o 7 pisos, i estaven construïts amb materials barats i de mala qualitat.\nTenien una similar distribució a la dels edificis de departaments o monoblocs d'avui dia, però no comptaven amb aigua corrent, cuina ni bany. La femta la dipositaven a peu d'escala (Dolium), en un recipient comú o simplement era llançada per la finestra.\nLes villae de l'antiga Roma estaven situades als afores de les ciutats i a vegades estaven relacionades amb l'explotació agrícola. En realitat es dividien en dos: Villae Suburbanae i Villa Rusticae.\nVillae Suburbanae: Situades als afores de la ciutat, eren residències sumptuoses, adornades luxosament i destinades a l'oci de la família, que utilitzaven aquesta vil·la per descansar de les activitats de la ciutat. Servien pel que avui dia coneixem com la casa de camp, una segona residència.\nVil·la Adriana de Trívoli, construïda entre el 118 i el 134 dC per l'emperador Adrià, constitueix la vil·la romana més gran mai edificada. Va estar rodejada per un gran jardí amb un estanc denominat Canope en honor al canal que connectava Alexandria amb la ciutat egípcia de Canope. L'estanc estava envoltat per columnes clàssiques i arcs amb còpies d'escultures gregues.\nVillae Rusticae: Situades en el camp, es dedicaven a l'explotació econòmica. És una finca o estànça moderna. La vil·la romana de Casale (Piazza Armerina, Sicília) va ser la luxosa residència de Maximilià que va governar l'Imperi del 283 al 305 dC en un context de fragmentació de l'Imperi en dues parts: Orient i Occident.\nLa vil·la romana de Carranque (Toledo) a Hispània es va construir a finals del s.IV i va pertànyer a la família de l'emperador Teodisi I el Gran.\nA la península Ibèrica trobem moltes vil·les romanes bastant ben conservades, com són la Vil·la romana de l'Olmeda, o les vil·les de Ròtova a València.\nVil·la romana de Carrenque\n10 d’abril de 2012 a les 12:59\nMolt complexa i molt informativa la teva entrada. La trobo molt interessant i em sona molt perquè recordo que vaig fer una exposició i un treball sobre el tipus d'habitatge, com era, les parts de la casa i per a que l'tulitzaven. Per cert les primeres construccions em recorden molt a les cases dels indis o abans quan la gent vivia en els boscos que utilitzaven aquesta mena de cases fetes de palla.\n10 d’abril de 2012 a les 13:01\nA mi la casa que mès m'agrada es la Domus. Son cases molt grans on no nomes hi habitaba una sola persona o una familia de pocs membres. Son llocs agradables que constan de moltes habitacións i la majoria de feines de casa es podrien fer dins. La ultima casa, La villae son molt grans i son a afores de la ciutat per aixo em desagrada una mica, perquè no estan dins de la ciutat.\nSi més no vivien bastant be a l'epoca romana. si no eras un esclau esclar.\nMolt bona entrada Nàdia!\n10 d’abril de 2012 a les 13:20\nNo m'estranya que es reservés un espai de tanta importància familiar com el tablinum o arxiu familiar només per al pare, perquè, des dels principis de les civilitzacions els homes han estat sempre més propensos a dur a terme accions de responsabilitat, etc., i també fou així durant la Monarquia Romana, en què hi havia una clara prepunderància de l'home en la societat.\nTot i això m'ha sorprès molt veure que les cases romanes eren tan grans i boniques per dins (almenys així ho mostren els dibuixos). És interessant que els romans fessin les cases tan ben fetes.\n11 d’abril de 2012 a les 17:53\nEl que més em sonava sobre aquesta entrada era la construcció o parts de les domus, ja que és el que més he treballat. bona entrada!\n15 d’abril de 2012 a les 18:31\nUs felicito, especialment a la Nadia Alsinet, per l’article i pel magnífic treball que feu a les escoles i insti tuts en favor de la cultura clàssica. M’he permès publicar aquest article al meu bloc d’urbanisme romà (http://urberomana.blogspot.com.es) i publicar-lo també al grup d’Arraona Romana de facebook.\nUs aniré seguint i publicant tot allò que feu.\n16 de setembre de 2012 a les 19:23


Nova oferta formativa de la UEA per a empreses i autònoms\nEl 2020 ha comptat amb 22 accions formatives que s’han desenvolupat al llarg de 655 hores, les quals, han format a un total de 324 persones -autònoms/es, persones treballadores i desocupades- que s’han desenvolupat a nivell personal i professional gràcies a una àmplia oferta variada de cursos.\nTot i les circumstàncies generades per la pandèmia, s’han pogut desenvolupar sense cap incidència, adaptant-se en tot moment, a les circumstàncies sanitàries i oferint diverses modalitats de formació.\nL’entitat empresarial anoienca s’ha adaptat a les circumstàncies generades per la pandèmia i ha ofert diverses modalitats de formació durant l’any passat, algunes amb molt èxit d’assistència. Una de les ofertes formatives més destacades del 2020 ha estat la 2a edició del Programa d’Operacions en Entorns de la Producció impulsat per la UEA i la UdL.\nPer encarar el 2021 i seguint apostant pel talent seguint les propostes i demandes del teixit econòmic i empresarial, la Unió Empresarial de l’Anoia impulsa tot un seguit de noves sessions formatives que es desenvoluparan al llarg d’aquests mesos.\nLes accions formatives que hi ha plantejades són: subvencionades (comptabilitat bàsica, gestió de l’estrès, com organitzar una reunió virtual i nòmines i Seguretat Social nivells I i II). Els cursos subvencionats, si les circumstàncies del moment ho permeten, s’impartiran de forma híbrida: oferint, places presencials i places a distància.\nSi es tornés a decretar un nou confinament o restricció, els cursos es realitzaran de forma virtual.\nArticle anterior“El bon policia”, de Rusiñol, teatre en el sentit més pur de la paraula\nPròxim articleArriba el primer TEDxIgualada de la mà de TICAnoia


Júlia Company destaca el potencial investigador i innovador de l'Institut Tecnològic del Joguet - Valencia Noticias\nJúlia Company destaca el potencial investigador i innovador de l’Institut Tecnològic del Joguet\n14 de octubre de 2015 by Redacción\tNo Comments\tLa directora general de l’Institut Valencià de Competitivitat Empresarial (IVACE), Júlia Company, ha visitat aquest matí l’Institut Tecnològic del Joguet (AIJU) on ha segut testimoni “de l’enorme potencial investigador i innovador de l’Institut Tecnològic del sector del joguet”.\nLa visita s’emmarca dins del calendari de reunions que té previst fer la titular de l´IVACE als centres tecnològics valencians. En aquesta ocasió Júlia Company ha estat acompanyada pel president de AIJU, Vicente Anguiz, pel director de l’Institut,Manolo Aragonés, i per la directora tècnica, Ana Sánchez.\n“AIJU- ha assenyalat Júlia Company- és un referent per a les empreses de la Foia de Castalla que sap a la perfecció quins són les seues necessitats i que és capaç de traslladar la innovació a les empreses del sector”.\nDurant el recorregut Júlia Company ha visitat el laboratori de seguretat físic de joguets, el laboratori químic i instrumentació, el de seguretat d’articles de *puericultura, el d’assaig de materials, el laboratori d’energia i el de joguets.\nLa directora general de l´IVACE ha destacat “l’excel·lència” amb la qual es treballa en AIJU al mateix temps que ha reiterat el “important paper que exerceixen els instituts tecnològics en tant que ajuden a reduir el risc tecnològic dels projectes d’innovació de les empreses”.\nJúlia Company també s’ha referit al compromís adoptat pel Conseller Rafael Climent de fer de la Xarxa d’Instituts Tecnològics de la Comunitat Valenciana un instrument de primera magnitud per al desenvolupament de les polítiques de foment de la innovació a favor dels sistemes productius valencians.\nEn aquesta línia la responsable de l´IVACE ha indicat que la Conselleria d’Economia està treballant en la definició de noves estratègies d´I+D+i empresarial i de cooperació orientades a territoris estratègics de la Comunitat valenciana, com és la Foia de Castalla, per al creixement, desenvolupament i internacionalització de clusters empresarials.\nValencia noticias , licencia Creative Commons\tAcceder - Diseño Jose Cuñat - Designed by Gabfire Themes Leer entrada anteriorEl vicealcalde, Enric Nomdedéu lamenta que el PP tenga una “desesperación obsesiva por criticar todo lo que hace el Gobierno Municipal” Enric Nomdedéu, vicealcalde y concejal de Transparencia y Modernización del Ayuntamiento de Castellón ha lamentado "la desesperación obsesiva del Partido...Cerrar


2008 octubre Arxiu a Silvie Rothkovic\nArxiu per octubre, 2008\nDiré que normal\n28 / octubre / 2008\nEl primer concert per piano de Mendelssohn és pura patxanga, però m’alegra la tornada a casa després d’un dia verdaderament estúpid inaguantable. El tercer moviment, dos cops. Els conductors a la Diagonal em miren moure el cap. No saben que fa anys el tocava i que ara no sé ni per quina nota comença. Tampoc entendrien el que això significa realment.\n23 / octubre / 2008\nMagris va dir un dia (segons Vila-Matas, és a dir, segur que no ho va dir) que la literatura no et salva la vida però que pot donar-li sentit. Jo crec més aviat que la literatura no té sentit però que, no obstant, et salva la vida. Mentre menjava amanida, he pensat en els happenings de Vostell i els seus enciams consumits.\n19 / octubre / 2008\nCreen muchos con firmeza que las cosas son únicamente lo que parecen ser.\nEl rellotge de sobre la tauleta de nit-cadira marca les catorze quaranta. No té pila o és imbècil. I jo he arribat a la vida posterior. On sembla que no és pot avançar més, que hi ha una tanca o un mur que no tinc cap ganes de derrocar.\n14 / octubre / 2008\nTransportar neu és impossible i a més a més no té cap sentit. Tot i així, és al que aspiro. O potser hauria de muntar la meva paradeta al costat del Sena i dedicar-me a vendre aire en plan Yves Klein.\nEstaria bé poder-se mantenir al marge. I fer com avui, passejar amb bufanda i ulleres pel poble amb més carrers sense sortida del món. Potser és una estratègia imbècil però visualitzar de manera salvatge la paret blava fa que per un dia no pensi en la malaltia imminent, en la pèrdua absoluta o en el cos sortint volant a través del parabrises per culpa del camió que no m’ha vist. Pintura plàstica. Granados a tot drap passades les deu. No hi ha veïns, són oficines.\n6 / octubre / 2008\nA la casa d’ara, que no és la nova, el cedé salta i és insofrible voler recuperar Schubert així. La nena de les sis trenta ha plorat durant tota la classe. Diu que jo li caic bé però que el que ella vol fer és dansa-jazz. He recuperat el coll alt negre. Gustico.\n1 / octubre / 2008\nA la nit, als carrers dels pobles on treballo no se sent res. Mentre espero dins el cotxe que sigui l’hora de la reunió, suposo que a dins les cases sopen. Suposo també que aviat tindran mandarines a la fruitera. Molt lluny, al carrer sorollós de la ciutat on casi visc, les parets buides esperen. He de llegir. He de renovar el teletac. He de comprar bitllets a Londres. Vale no.