La voluntat d’un poble | Des de la Mediterrània\nPàgina d'inici › Cultura i Societat › La voluntat d’un poble\nPosted on 16/10/2014 by elbixo\nAbans de res, voldria aclarir un parell de coses, no sigui cas que algú de vostès es pensi que estic dient quelcom que no és. Aniré el diumenge a dos quarts d’una del migdia a la plaça de Catalunya? Sí, aniré el diumenge a dos quarts d’una del migdia a la plaça de Catalunya. Aniré el 9 de novembre a omplir l’enquesta amb el “Sí” i el “Sí”? Sí, aniré el 9 de novembre a omplir l’enquesta amb el “Sí” i el “Sí”. Des que tinc ús de raó i una mica de seny —sí, una mica, molt poquet, ja ho sé— que vaig a tot tipus d’actes independentistes. Anava a les manifestacions d’anys ençà, quan la independència era patrimoni pràcticament exclusiu de l’esquerra independentista i els convergentets eren incapaços de mirar què hi havia més enllà d’un peix en un cove (i un compte a Andorra); vaig a les manifestacions, concentracions, cadenes i mosaics d’avui dia, en què la causa independentista sembla haver assolit la condició de “transversal”; i aniré a les manifestacions, concentracions, quedades, mosaics, cadenes, enquestes i/o calçotades independentistes que s’organitzin ara, o quan ens colin un nou Estatut, o quan ens colin una nova Constitució espanyola, o quan ens colin un nou Estat federal. Hi he anat, hi vaig i hi aniré perquè he estat, sóc i seré independentista; perquè m’agradaria viure en una Catalunya lliure i democràtica. I tant de bo algun dia també en uns Països Catalans lliures i democràtics. Bé, aclarit això, continuaré.\nEstic content i esperançat amb el rumb que porta actualment “el procés”? No, no estic ni content ni esperançat amb el rumb que porta actualment “el procés”. I no crec en absolut que el President Mas sigui cap gran estratega (ni “estadista”, tal com alguns han deixat caure pel Twitter) més enllà d’executar l’estratègia que salvi el seu propi cul i el seu propi partit —o federació, ja ho veurem. El President Mas ha demostrat ser un covard perquè ha estat incapaç d’obeir un mandat popular expressat al carrer, però també a les urnes, i desobeir, per extensió, la injusta legalitat espanyola. I a mi em toca penedir-me del meu penediment de fa poc més de dos mesos. I a ell li tocaria dimitir, per dignitat, responsabilitat, i per deixar pas a algú altre amb més coratge.\nIgnoro en què es basen els qui encara confien cegament en “el nostre” President, més enllà dels típics hooligans de partit. ¿M’he de creure que un paio que ha transformat una consulta no-referendària en un “procés participatiu” sense cap empara legal ni democràtica —una mera enquesta— pel simple fet de no haver estat prou valent per desobeir un tribunal altament polititzat, inclourà una declaració unilateral d’independència al seu programa polític? I si ho fes, m’he de creure que es mantindrà ferm i desobedient, quan el PP li impugni el programa i el TC el deixi en paper mullat? A sant de què? ¿I a sant de què m’he de creure que l’Estat espanyol ens permetrà fer unes eleccions amb una DUI (quelcom que, ja els ho dic jo, és totalment inconstitucional) al programa d’una o de diverses formacions polítiques?\nTenim al davant l’Estat espanyol, benvolgudes i benvolguts. Un Estat que ben probablement també suspendrà “el procés participatiu” del 9 de novembre tot i ser més que evident que es tracta d’un acte sense cap transcendència jurídica, legal, política, ni democràtica. I si creiem que tot i així trobarem una escletxa legal per fer unes eleccions plebiscitàries prèvies a una DUI, estem apanyats. La independència, al meu humil entendre, només podria arribar si es declarés (desobeint, òbviament, la legalitat espanyola) i es ratifiqués posteriorment en un referèndum amb totes les garanties jurídiques, legals i democràtiques. Per fer això, cal un gran dipòsit de valentia i de coratge. I molt em temo que al dipòsit del President Mas ja no n’hi queda ni una engruna.\n‹ Un dron aquàtic: el Ziphius\nEls empèdocles moderns – William Cruickshank (1787) i l’element 38 (Sr) – estronci (niltriocti, Nto) ›\n7 comments on “La voluntat d’un poble”\n16/10/2014 a les 17:09\nTot i amb tot, cal entendre el posicionament de la gent que ha comunicat la seva intenció d’abstindre’s d’aquest procés participatiu, precisament per protestar pel rumb que ha pres\n16/10/2014 a les 17:44\nEls entenc. Dissortadament, no en conec cap per mirar de convèncer-lo del contrari.\n17/10/2014 a les 12:22\nLa política es l’art de lo posible. Que faries si fosis funcionari? S’ha de tenir seny. ES imposible tenir l’independencia d’avui per demà. Com pagaries els serveis si encara no tens una Hisenda propia? etc, etc.\n17/10/2014 a les 16:20\nSi tenim l’esperança que l’Estat espanyol ens permeti de crear i gestionar de manera efectiva una Hisenda pròpia i que després, a més a més, s’avingui a negociar una “separació amistosa” (tal com argumenten certs ingenus) vol dir que no hem après res en aquests tres-cents anys. Potser ens mereixem esperar-ne tres-cents més.\n18/10/2014 a les 10:57\nEn primer lloc dir que el que es proposa per al 9N ja s’ha fet abans. Eren les consultes populars que va començar la CUP a Arenys. Per això no calia res del que s’ha fet durant els darrers 3 anys. En definitiva: una vergonya.\nEn segon lloc cal tenir present que l’entrada de Catalunya a la Corona de Castella fou molt més traumàtica que el que es pretén amb la sortida de l’estat espanyol. Si esperem que sigui espanya qui proporcioni a Catalunya una hisenda pròpia, així com qualsevol tipus d’institució de caràcter estatal val més que avortem qualsevol tipus de moviment, de pensament i de democràcia. L’estat espanyol sempre ha estat, des dels seus orígens per impedir la llibertat de Catalunya. Qui no ho vegi així, no ha entès absolutament res.\n18/10/2014 a les 12:17\nTotalment d’acord. Només voldria fer el petit apunt que la consulta popular d’Arenys de Munt (que va iniciar tot el seguit de consultes populars arreu del principat) no va ser promoguda per la CUP sinó, un cop més, per la societat civil. La CUP, òbviament, hi va donar tot el suport i va intercedir-hi a favor amb tots els seus mitjans.\n18/10/2014 a les 11:01\nCal recordar les paraules d’un rei a una nació que va independitzar-se al segle XVIII:\n“Sr. George Washington, si les colònies americanes s’independitzen i formen el seu propi estat puc garantir-li que es convertiran en el país més pobre del món”\nGeorge III d’Anglaterra.\n(Els imperialistes i les seves prediccions)…


Aprenem Junts – AFA Onze de Setembre | Sant Quirze del Vallès\nConferencia “Viure amb entusiasme” de Víctor Küppers\nBy Carles FiguerolaAprenem JuntsNo Comments\nNo et perdis l’apassionant i engrescadora conferència sobre l’entusiasme a càrrec de Víctor Küppers, llicenciat en Administració i Direcció d’Empreses, doctor en Humanitats i professor a la UIC i la UB.\nLa conferencia “Viure amb entusiasme” de Víctor Küppers permetrà conèixer les claus de la psicologia positiva. Des d’un punt de vista pràctic, divertit i emotiu, Víctor Küppers et mostrarà com desenvolupar el teu potencial per viure amb actitud, il·lusió i alegria.\nPodeu convidar als vostres amics que estiguin interessats, ja que és una bona oportunitat per contagiar-se d’una gran dosi d’alegria i il·lusió!\nDimecres 16/2/2022 a les 19h\nXERRADA SOBRE L’ALIMENTACIÓ INFANTIL SALUDABLE\nDes de la Comissió Aprenem junts us convidem a participar en la pròxima xerrada sobre l’educació alimentària i l’alimentació infantil saludable.\nConsells pràctics i petits canvis per a millorar l’educació alimentària i la sostenibilitat mediambiental, i les bases d’un menú equilibrat, variat, segur, adaptat i satisfactori.\nA càrrec de MARINA PERUGINI, Llicenciada en Ciència i Tecnologia dels Aliments, Màster en Dietètica i Nutrició Humana, i nutricionista de LA VOSTRA CUINA\nUs hi esperem a tots i totes 😉 el pròxim Dijous 2 de desembre, 18:00h\nTOTA LA INFORMACIÓ en el LINK Webinar NUTRICIÓ INFANTIL


BEQUES ICEX D'INTERNACIONALITZACIÓ EMPRESARIAL. CONVOCATÒRIA 2016\nICEX Espanya Exportació i Inversions, convoca les Beques d'Internacionalització Empresarial 2016, l'objectiu és la formació de joves professionals especialitzats en internacionalització empresarial .\nEls candidats a aquestes beques hauran d'evidenciar una formació i una vocació dirigides cap al desenvolupament de la seva carrera professional en els aspectes relatius a la internacionalització empresarial i el comerç internacional . Així mateix han de tenir capacitat , aptitud i coneixements d'idiomes suficients per desenvolupar el període de formació que la beca ofereix a l'entorn de les Oficines Econòmiques i Comercials de les Ambaixades d'Espanya a l'estranger (en endavant, OFECOMES ) , la missió , entre altres , projectar adequadament tant la imatge d'Espanya com a país com la imatge i capacitat de les empreses espanyoles .\nEl programa de beques d'internacionalització de l'ICEX consta de dues fases : una primera , de formació a la Xarxa de OFECOMES i una segona , de formació en empreses i institucions vinculades a la internacionalització , dins i fora d'Espanya .\nEl programa respon a les necessitats que els agents econòmics han posat de manifest en el seu procés d'expansió internacional . Ofereix als candidats una formació teòrica sòlida , a través d'un Màster Universitari en Gestió Internacional de l'Empresa , com a part del procés de selecció , i la complementa amb una formació pràctica obtinguda a través de la Xarxa de OFECOMES i de la formació en empreses . Ofereix a més formació addicional en diversos idiomes i activitats formatives en destí perquè aquests joves professionals siguin capaços de proporcionar un millor servei al procés d'internacionalització empresarial espanyol .


Diada de les Famílies\n12 / de maig / 2018 10:30 - 12 / de maig / 2018 16:00\nJornada lúdico esportiva organitzada pel Club Esportiu Mater-Isla.\nLiga Genuine: Vine a animar els nostres futbolistes!\n14 / d’abril / 2018 10:00 - 14 / d’abril / 2018 13:00\nTorneig de fútbol per a persones amb discapacitat intel·lectual on assistan esportistes de diferents clubs a nivell nacional.\nDiada de la Fundació Reial Mallorca\n7 / d’abril / 2018 09:00 - 7 / d’abril / 2018 18:00\nActivitat dirigida a esportistes i famílies de les Escoles de Fútbol que formen part de la Fundació Reial Mallorca\nTreballadora Social del Centre de Dia: Beatriz Pozuelo\nEls Dimonis a Mater! Taller d’Asfadiba\nLa nova associació de familiars de persones amb discapacitat, ASFADIBA, creada i impulsada per familiars d’usuaris de Mater, van organitzar una activitat d’allò més divertida: una Diada de Dimonis!\nUn any més Mater és una de les organitzacions que participa en la campanya nadalenca Mide Sonrisas d’Eroski.


El millor lloc per comprar fórmula per desfer-se de les hemorroides en venda onine a Canillo Andorra |\nHome > CA > Venapro > El millor lloc per comprar fórmula per desfer-se de les hemorroides en venda onine a Canillo Andorra\n¿Vostè lluita amb les hemorroides? No estàs sol. Nombroses persones en Canillo Andorra pateixen d’aquestes condicions incòmodes i desagradables. Si vostè és un pacient pila, l’única cosa en la seva ment és la millor manera d’alleujar-? Afortunadament, s’arriba a la millor zona. En aquest reportatge, anirem sobre Venapro . Si aquesta solució podria ajudar a acabar el malestar, incomoditat i la vergonya també que els efectes de les hemorroides.\nNo negar qualsevol producte per al tractament de les hemorroides abans de llegir aquest comentari Venapro: exactament com tractar les hemorroides a casa ràpid que sens dubte oferir detalls sobre exactament el que són les hemorroides, què és Venapro, els components de Venapro, com es pot evitar d’hemorroides i també el millor lloc per comprar el producte per obtenir remei per a les hemorroides Venapro disponibles per a la venda en línia a Canillo Andorra .\nEl que cal aprendre sobre la condició d’hemorroides\nLes típic problema anomenat hemorroides són insuportables capil·lars, inflades a la secció reduïda de l’anus o l’anus. Els vasos sanguinis al voltant de l’anus i també anus tenen una tendència a inflar o abultarse quan estan sota estrès o pressió constant. Aquest problema normalment passa al llarg de maternitat i després de períodes d’irregularitat intestinal. El subratllant i també pressionar a crear els vasos sanguinis a la zona anal per arribar a ser més gran i tendra.\nComprar el producte per a les hemorroides a Canillo Andorra\nHi ha 2 tipus d’hemorroides:\nLes hemorroides internes són les que tenen lloc per sobre de la línia dentada. Són típicament no es nota, i també a l’interior de l’anus. Específicament, són varicoses dels vasos sanguinis que drenen el territori de les branques de les artèries rectals excepcionals. Com aquesta ubicació no té receptors de malestar, les hemorroides interiors generalment no són doloroses i també la majoria de les persones no són conscients que tenen ells. hemorroides internes, però, poden sagnar quan s’irrita. hemorroides internes desateses podrien conduir a formes greus d’hemorroides.\nLes hemorroides externes són les que tenen lloc per sota de la línia dentada. Podrien visible per a l’ull, ja que es troben sota la pell al voltant del recte. Ells tenen la tendència a ser incòmode a causa del fet que hi ha molts més receptors de malestar voltant de l’àrea de l’anus. Especialment, són varicoses dels vasos sanguinis que drenen l’àrea de les artèries anals inferiors, que són branques de l’artèria pudenda interior. hemorroides externes són vulnerables a la apoplexia. Si les ruptures capil·lars o una embòlia arterial desenvolupa, hemorroides acaba sent una pila trombosada.\nQuè és una formulació totalment natural per curar les hemorroides Venapro\nVenapro es presenta com un 100% producte totalment natural que els tractaments correctament els signes i símptomes de les hemorroides des de l’interior. Hi ha diversos beneficis que els individus puguin obtenir després d’usar Venapro:\neliminar la picor\nsortir de l’hemorràgia\nDisminuir la inflamació\nVenapro és una classe de medicaments homeopàtics. La formulació d’una medicina holística se seleccionen acuradament sobre la base dels símptomes. medicaments homeopàtics són medicaments acceptats per la FDA i també s’han publicat un número de registre. professionals de la medicina natural en realitat han estat utilitzant la formulació en Venapro per tractar els signes privats tenint en compte que 1700. A continuació es presenten els components de detall de Venapro:\nL’acció del fàrmac és el més conegut en el tracte digestiu inferior, que està creant vasos sanguinis hemorroidales congestionats, amb el mal d’esquena característica, completament seca, mal, se sent carregat amb petits pals, el recte en brut amb mals de captura afilats i també la pèrdua de sang.\nEspecíficament adaptat als casos quan una lesió en realitat sembla haver creat el problema ara i aquí. Influeix en el sistema venós, induint tensió. Una propensió a l’hemorràgia. Una tendència a la degeneració del teixit, condicions sèptiques, abscessos que no maduren.\nUn potent remei per a les cèl·lules, glàndules pedregosos difícils, varius i capil·lars també més grans. La picor de l’anus. Fissura del recte, i la fractura també un dolor agut a prop del final reduïda del tracte digestiu. hemorroides hemorràgies. piles internes o cecs, sovint amb dolor a l’esquena.\nTé detalls relació amb el sistema vascular. capil·lars varicoses i úlceres. munts hemorràgiques, prolapse del recte, dolor ardent en el recte i el recte.\nobstrucció pèlvica i portal, resultant de les hemorroides i la irregularitat. la tensió arterial deprimida. Un sentit de restricció. ingurgitació vascular del recte. excrements seques, amb el qual surten les hemorroides. La picor del recte.\nActua sobre la capa dels capil·lars que causen la relaxació de la congestió. El recte se sent dolor i cru. Pulsacions a l’anus.\nAquest àcid té una afició opcional per la sang, el que genera un problema sèptic. Les hemorroides més sensibles a tot contacte; fins i tot full de paper higiènic és dolorós. picor rectal i prolapse en orinar.\nRecte dolors, com si es plena de vidres trencats. Any dolors i també es crema per hrs després de defecar. Realment se sent atapeït. Projecció de les hemorroides. Esquerdes d’anus, van alleujar breument amb aigua freda.\nLa medicina natural es prepara amb alcohol i aigua purificada per protegir i protegir la seva puresa. Si vostè és sensible a l’alcohol o no li agrada la preferència, vostè podria afeblir en un got d’aigua, deixar reposar el got per a nombroses hores. Parcialment tot l’alcohol s’evapori sens dubte en aquest moment.\nNomés dos polvoritzacions 3 vegades al dia obtenen aquests fórmula correcta en el torrent sanguini, on poden abordar eficaçment els signes i els símptomes de les hemorroides desagradables i també ajudarà a fi d’obtenir una mica d’alleujament.\nExactament com prevenir les hemorroides\nUna ingesta pobra dels fluids, en concret aigua, sovint tendeix a fer que els excrements més difícils de passar. Excrements sovint tendeixen a ser més sec i més densa quan està persistentment deshidratat.\nRegular el seu pla de dieta\nLa majoria dels individus en Canillo Andorra no guanyen prou fibra en les seves dietes a causa del fet que ells no mengen suficients fruites i verdures fresques. La fibra fa que els moviments del tracte digestiu més suau, evitant que l’esforç que crea les hemorroides.\nEn lloc de la neteja amb paper higiènic sec, que pot ser abrasiu, insuportable, i irritar pila, utilitzeu tovalloletes humides en lloc. Assegureu-vos d’obtenir tovalloletes que no tenen alcohol o fragància.\nAplicar una solució alleujament de com Venapro\nCom podem adquirir formulació per obtenir l’alleujament d’hemorroides Venapro a Canillo Andorra\nVenapro sembla realment s’han produït grans resultats per a les persones que l’han utilitzat, fins i tot aquells que s’han provat altres capellans i també receptes per a un temps molt llarg. Per tant, si vostè està a la recerca d’una cura lliure de risc i també ràpida per als seus hemorroides, llavors vostè necessita per ordenar definitivament Venapro. Si vostè té un interès en ordenar Venapro, aquí és la tarifa d’Venapro a Canillo Andorra :\nusuari testimoni Venapro\nAquest producte conserva la meva vida i també la meva tranquil·litat. Jo més probable que un metge i em van recomanar algun suplement. Que tot just funcionava. El metge va indicar si obté tan malament, l’única alternativa és la cirurgia. Per tant, em vaig sentir desesperada i també aconseguit Venapro. Després relatiu a la setmana, els signes i els símptomes van desaparèixer. Estic molt content d’informar que després de prendre 3 mesos complets, s’ha anat totalment. Casa\nNo es pot dir prou sobre Venapro. He provat els altres productes totalment naturals, sinó a través de Venapro va arribar ràpidament. Aquesta fórmula és sorprenent a causa del fet que no cal aplicar a qualsevol cosa o al voltant de l’anus. Miranda\ncategories: El millor lloc per comprar fórmula per desfer-se de les hemorroides en venda onine a Canillo Andorra


MITOLOGIA CLÀSSICA: Hèracles\nFill d'Alcmena i Zeus.\nAutor de nombrosos èxits i històries com els dotze treballs. Es considerat com l'heroi més important de l'antiga Grècia. Després de la seva primera proesa que va ser que quan era petit la deessa Hera li va enviar dos serps, i ell les va estrangular, ell era recent nascut.\nHèracles va tenir tres esposes al llarg de la seva vida i nombroses amants. Una de les seves fites més grans va ser fer l'amor amb cinquanta filles del rei Tespi, i a totes les noies les va deixar embarassades.\nHèracles primer es va casar amb Mègara, filla del rei de Tebes. Amb ella va tindre tres fills, els quals va matar juntament amb ella, a causa de la bogeria que Hera li va fer agafar. Desprès es va casar am Òmfale, una reina de Líbia, el seu darrer matrimoni va ser amb Deianira, filla del rei de Calenoia.\nun dia Hèracles juntament am Deianira, havien de creuar un riu i es van trobar amb un centaure que els i volia donar ajud fent que la dona pogués passar però la seva verdadera intenció era emportar-se-la i violar-la, però Hèracles se'n va adonar i amb una fletxa enverinada encertà al centaure, abans de que el centaura moris, ordenar a Deianira que guardes sang del centaura perquè si algun dia dubtes del seu amor envers ella, doncs que li untés la roba amb la sang del centaura si el volia recuperar.Deianira o va fer.\nAl cap d'uns anys Hèracles es va enamorar de Iole, i Deianira presa per la gelosia, va untà la camisa de Hèracles amb la sang del centaura i Hèracles va començar a notar com els músculs es desprenien dels seus ossos i en voler-se treure la camisa, Hèracles va morir, però se'n va anar cap a l'Olimp.\nHèracles desprès de la seva mort va fer les paus amb Hera i es va casar amb Hebe, la deessa de l'eterna jove ntut.\nPublicat per ToRaL a 13:28


maig | 2007 | Gamoia\nHomenatge a l’estudiant en pràctiques\nPublicat el 30 maig 2007 per gamoia\nAvui s’ha acomiadat. Ens ha portat menges i begudes. Li hem regalat un llibre. Era l’estudiant en pràctiques. Alegre, treballadora, curiosa. Ens ha preguntat què feiem, ha participat en alguns dels nostres processos, ha après algunes coses (almenys això ens … Continua llegint →\nPublicat el 20 maig 2007 per gamoia\nMe n’he adonat una mica tard però no vull passar sense deixar-ne constància. L’article que van publicar na Carme Fenoll i en Ciro Llueca a BiD el mes de desembre és una meravella per tenir-la penjada al suro del despatx … Continua llegint →\nPublicat el 19 maig 2007 per gamoia\nEl Col·legi em tramet una nota de premsa sobre la celebració, dilluns vinent, de la 4a Jornada d’Usabilitat en Sistemes d’Informació Digital (USID’07). L’organitza el Grup de Documentació del COBDC juntament amb departaments i grups de la UPF i la … Continua llegint →\nMister Wong en castellà\nPublicat el 12 maig 2007 per gamoia\nHi ha llengües de primera i llengües de segona. Malauradament l’enveja em rosega les entranyes 😉 Bé, la notícia és que Mister Wong, la plataforma per a compartir favorits desenvolupada a Alemanya ja disposa d’interfície en castellà. Es troba en … Continua llegint →\nComentaris tancats a Mister Wong en castellà\nELAG 2007: Pèrdua del monopoli\nPer caracteritzar aquesta trobada de l’ELAG, diria que en el programa i a les diferents sessions emergia la consciència de la pèrdua d’un cert "monopoli" de la gestió de la informació que les biblioteques i centres de documentació ens pensàvem … Continua llegint →\nELAG 2007: desconcert 2.0\nPublicat el 10 maig 2007 per gamoia\nPrimer dia de l’ELAG. Rebuda i conferències generals a l’aula magna de la UB, a la plaça Universitat de Barcelona. Retrobo un edifici on hi havia passat força hores de la meva joventut. I companys i amics d’aventures diverses. I … Continua llegint →\nEls usuaris que vénen\nPublicat el 5 maig 2007 per gamoia\nVia Text & Blog descobreixo el reportatge de María Arce en el diari argentí Clarín sobre els "nadius digitals". Una colla d’adolescents, entre 12 i 17 anys, que han crescut amb totes les tecnologies a l’abast. Per ells res de … Continua llegint →\nPublicat el 1 maig 2007 per gamoia\nLa propera setmana hi haurà una trobada de l’ELAG a Barcelona. Es tracta d’un grup de bibliotecaris europeus amb responsabilitats sobre el desenvolupament dels sistemes informàtics de llurs biblioteques i consorcis. Creat el 1982 1976, el seu nom desenvolupat "Grup … Continua llegint →


8. Classificació dels residus segons la gestió i la perillositat — Site\n8. Classificació dels residus segons la gestió i la perillositat\nHi ha moltes classes de residus, però a la pràctica la normativa distingeix clarament entre residus industrials (residus de la producció industrial) i residus municipals (residus del consum). Tots dos tipus de residus tenen normatives de gestió diferents i aquesta gestió és competència de la Generalitat de Catalunya i els ajuntaments, respectivament. La Llei reguladora dels residus del Parlament de Catalunya estableix les definicions següents d’aquests tipus de residus:\n- Residus municipals: són residus generats als domicilis particulars, els comerços, les oficines i els serveis, i també els que no tenen la consideració de residus especials i que per la seva naturalesa o composició es poden assimilar als que es produeixen en els llocs o activitats esmentats. Tenen també la consideració de residus municipals els residus procedents de la neteja de vies públiques, zones verdes, àrees recreatives i platges; els animals domèstics morts; els mobles, els estris i els vehicles abandonats; els residus i els enderrocs procedents d’obres menors i de reparacions domiciliàries.\n- Residus industrials: són materials sòlids, gasosos o líquids resultants d’un procés de fabricació, de transformació, d’utilització, de consum o de neteja el productor o posseïdor dels quals té voluntat de desprendre-se’n i que, d’acord amb aquesta llei, no es poden considerar com a residus municipals.\nPel que fa a la classificació per la perillositat, la normativa europea distingeix entre residus perillosos (‘hazardous’: que implica risc o perill) i no perillosos (‘non hazardous’). A la legislació catalana, l’expressió ‘hazardous waste’ es va traduir fa anys (probablement de manera eufemística) com a ‘residu especial’, de manera que en català es parla de residus especials i de residus no especials.\nA efectes pràctics, els residus municipals són no especials (excepte alguns residus especials domèstics, com ara pintures, fluorescents, etc.) i els residus industrials, segons les seves característiques, són especials o no especials. Aquest punt es desenvolupa en el tema dedicat als residus industrials.


Data de l'esdeveniment: 19 de juny de 2021\nEl comerç comarcal obrirà les portes, el proper dissabte 19 de juny, a la I Fira de l'Stock de la Marina Alta que tindrà lloc a la Plaça de la Constitució de Xàbia. Una cita que ha estat ajornada, ja que estava previst que fos el 5 de juny, però que a causa de la previsió de pluges, s'ha decidit modificar el seu dia. O total de 61 establiments de diferents poblacions de la comarca oferiran els seus productes de temporada a aquesta cita comercial.\nAquesta iniciativa, a la qual s'espera que segueixin moltes més i serveixi d'arrencada per a la resta de localitats, va ser impulsada per les associacions de comerciants de Xàbia amb la col·laboració de la regidoria de Foment Econòmic.\nPresentació de la Fira de Stock de la Marina Alta\nLa regidora responsable de l'àrea, Marta Bañuls, ha assenyalat que aquest esdeveniment és una sortida de venda per al petit comerç, "que a causa de les restriccions de la pandèmia, els productes de temporada s'han quedat al magatzem". L'edil ha destacat que la fira ha comptat amb una gran acollida, ja que de l'total de comerços inscrits, 22 són de Xàbia.\nLa Fira de l'Stock arrencarà, amb totes les mesures de seguretat, a les 10 hores de dissabte 19 de juny i tancarà a les 20 hores. Bañuls ha indicat que la fira seguirà el mateix esquema i protocol de seguretat que en el mercat ambulant dels dijous amb control d'aforament, circuit marcat per indicar direcció de la visita i distància entre les parades.\nPer la seva banda, l'alcalde, José Chulvi, Ha convidat els visitants que s'apropin també a altres racons de Xàbia i gaudeixin de l'hostaleria local.\nFira comarcal de Stock a Xàbia\nXàbia adjudica les obres de l'CEIP Trenc d'Alba, bases de el Pont de Triana i Parc de l'Freginal\n«NO SOM NOSALTRES»: Tres locals d'oci de Xàbia es desmarquen de les accions irresponsables d'altres\nLa vacunació es centra aquesta setmana en persones d'entre els 40 i els 59 anys


Un desert a casa: La feina d'aquests dies\nLa feina d'aquests dies\n-joc dels colors: és un conjunt de targetes de colors. Un joc amb el color i el nom, l'altre amb el color i el nom separat. Consisteix en trobar les parelles de colors i trobar també els noms.\n-cartes animats/inanimats: és un joc de fotografies amb imatges d'éssers animats i d'inanimats. Hem parlat de què els diferencia i els hem classificat. He deixat els noms en anglès i els farem servir també com a vocabulari (més endavant!).\n-psicomotricitat: transvassament d'ametlles amb pinces, cullera i bastons xinesos (per a menjar)\nPel projecte de l'Àrtic que fem, hem vist un DVD "Glaç: l'historiador de la Terra" de l'Institut de Ciències del Mar, ens el van enviar fa uns mesos i ja l'han volgut veure un parell de vegades. És molt interessant!\nEtiquetes de comentaris: lectura, llibres, matemàtiques, Montessori, projecte quinzenal\nYo también soy "fan" de jojoebi :D vamos, que sigo su blog, me encanta!\n1 d’octubre de 2009 a les 10:05


Taller Europeu sobre NASH en la Pràctica Clínica | ASSCAT\nTaller Europeu sobre NASH en la Pràctica Clínica\nRepresentants de l’ASSCAT participaran en el ‘Taller Europeu sobre NASH en la Pràctica Clínica’ a Barcelona els dies 22 i 23 de novembre del 2019, demostrant el gran interès en conèixer l’experiència dels pacients que han estat diagnosticas de NASH.\nEl taller tindrà lloc a l’Hotel Crowne Plaza – Fira Center (Av. Rius i Taulet, 1-3, Barcelona).\nQui ha d’assistir-hi?\nAquest taller interactiu està dissenyat específicament per a les necessitats de tots els professionals de la salut que es troben amb pacients amb NASH en la seva pràctica clínica.\nPer què has d’assistir-hi?\nDesprés d’assistir a aquest taller, tindràs coneixements pràctics sobre:\nManeig clínic multidisciplinari de pacients amb NASH.\nEpidemiologia, factors de risc i diagnòstic de NASH.\nComorbiditats en NASH.\nOpcions de tractament futur per a NASH.\nPautes actuals utilitzades per diagnosticar i tractar NASH.\nLa malaltia del fetge gras no alcohòlic (NAFLD, en les seves sigles en anglès) és una malaltia hepàtica emergent que afecta al 25% de la població mundial. En el 10% dels pacients, la NAFLD progressa a NASH, un fenotip fibrogènic que pot provocar cirrosi, insuficiència hepàtica i la formació de carcinoma hepatocel·lular.\nTot i que l’EHGNA és la malaltia hepàtica crònica més prevalent a nivell mundial i la segona indicació principal per a l’avaluació de trasplantament de fetge als EUA, el coneixement sobre els mecanismes moleculars que afavoreixen el desenvolupament i la progressió de la malaltia no es comprèn completament. La comprensió actual dóna suport a la hipòtesi que els factors ambientals i genètics influeixen igualment en la progressió de la malaltia.\nTenint en compte la gran càrrega social i econòmica causada per NAFLD, és de suma importància identificar i posteriorment implementar pautes per estadificar, diagnosticar i tractar la malaltia de manera eficient.\nEn particular, existeix una necessitat insatisfeta de medicaments aprovats que permetin el tractament farmacològic de la NASH (pre) cirròtica. A l’emprar punts finals substituts, el procés d’aprovació de medicaments per a NASH s’accelera i s’espera que els agents aprovats ingressin al mercat en un futur proper.\nAquest taller té com a objectiu capacitar als metges sobre les opcions de tractament actuals i futures. El nostre objectiu específic és proporcionar orientació pràctica a les parts interessades secundàries, com endocrinòlegs, diabetòlegs, cardiòlegs i metges generals, sobre com administrar NAFLD / NASH.\nRevisar les opcions de tractament actuals i futures i discuteixi els reptes associats amb la implementació de certs tractaments.\nDiscutir els buits en el diagnòstic actual i proporcionar les pautes de gestió.\nOrientar sobre com es pot millorar el maneig de pacients que pateixen NASH.\nAugmentar la consciència sobre NASH entre les parts interessades importants, com endocrinòlegs, diabetòlegs i cardiòlegs.\nAccelerar la implementació de noves polítiques estimulant debats interdisciplinaris.\nEn aquest taller participarà una sòcia de l’Associació Catalana de Pacients Hepàtics (ASSCAT), que col·laborarà en l’apartat de ‘Experiència dels Pacients’, explicant la seva experiència com a pacient de NASH. La Dra. Teresa Casanovas explicarà el seu cas clínic des del punt de vista mèdic.\nPer registrar-se en el taller (data límit 21 de novembre), cliqueu aquí.


Alt rendiment | CSD - Consejo Superior de Deportes\nREIAL DECRET 971/2007, de 13 de juliol, sobre esportistes d'alt nivell i alt rendiment.\nEn el desenvolupament de la Llei de l'Esport de 1990, el Reial decret 1467/1997, de 19 de setembre, sobre esportistes d'alt nivell, i, posteriorment, l'Ordre de 14 d'abril de 1998, que modifica els annexos de l'anterior, van regular els criteris entorn dels quals s'adquiria la condició d'esportista d'alt nivell, i les mesures de foment associades a aquesta qualitat, amb la intenció de millorar la inserció en societat, i facilitar la dedicació a l'esport d'alta competició d'els qui ho exerceixen i estan dotats d'aquesta qualificació d'esportistes d'alt nivell.\nNo obstant això, al fil dels canvis socials i legislatius que s'han anat produint en aquests últims anys, és necessari revisar les citades mesures de foment, amb la finalitat d'actualitzar-les, ampliant algunes ja existents i promovent altres noves, per facilitar encara més la preparació tècnica dels esportistes d'alt nivell i la seva plena integració en el sistema educatiu, i en la vida social i laboral, tant durant la seva pràctica esportiva, així com després d'ella.\nAquesta renovació, reclamada per diverses Institucions i agents esportius, ha motivat una reflexió sobre els canvis que havien d'adoptar-se de forma prioritària, prenent en consideració, principalment, l'informe de la Comissió Especial del Senat, “sobre la situació dels Esportistes en finalitzar la seva carrera esportiva”. Igualment, la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de Maig, d'Educació, que contempla mesures de foment per a la formació dels esportistes que segueixen programes d'alt rendiment, ha suposat una referència imprescindible.\nAquestes contribucions, es concreten en aquesta norma que substitueix a l'esmentat Reial decret 1467/ 1997 i els seus Annexos, modificats per l'Ordre de 14 d'abril de 1998.\nLa finalitat de la present norma, és establir les condicions, requisits i procediments, per a la qualificació dels esportistes d'alt nivell i d'alt rendiment, així com les mesures per fomentar en tots dos la integració en les diferents formacions del sistema educatiu, i en el cas dels esportistes d'alt nivell, establir així mateix un altre tipus de mesures per fomentar la dedicació a l'esport d'alta competició, la seva preparació tècnica, així com la inserció en la vida laboral i social.\nS'aborda la definició d'esportista d'alt nivell, així com la d'esportista d'alt rendiment, a l'efecte d'aplicació de les mesures de suport que es preveuen en matèria d'estudis, amb l'objectiu d'ampliar els beneficiaris d'aquestes mesures.\nAixí mateix es promou de manera nova l'extensió de les mesures de flexibilització i adaptació en el sistema educatiu, a àmbits diferents dels ja inclosos en la norma anterior, i que es refereixen a l'Educació Secundària obligatòria i postobligatòria, el Batxillerat, l'Educació para persones adultes, o els Ensenyaments Artístics.\nAltres mesures rellevants són l'ampliació del termini de durada de la condició d'esportista d'alt nivell, que serà de 5 i 7 anys, segons els casos, l'equiparació de l'esportista d'alt nivell amb discapacitat física, intel·lectual o sensorial o malaltia mental a la resta d'esportistes d'alt nivell i, la inclusió de noves competicions esportives en què es pot accedir a la condició d'esportistes d'alt nivell. Totes aquestes mesures es recullen en aquest Reial decret i es complementen amb altres recollides en normes sectorials, com les de desenvolupament de la Llei de l'impost sobre la renda de les persones físiques o les reguladores de l'estatut de la funció pública.\nD'altra banda, s'ordenen i aclareixen els criteris esportius d'accés a la condició d'esportistes d'alt nivell, definits en l'Annex d'aquest Reial decret.\nAixí mateix, i amb la finalitat de dotar de major eficàcia i agilitat als treballs i els procediments de la Comissió d'Avaluació de l'Esport d'Alt Nivell, es constitueix la Subcomissió Tècnica de Seguiment d'Alt Nivell depenent d'aquella, incorporant-se a la citada Comissió d'Avaluació, nous membres, representants d'institucions el suport de les quals a l'esportista d'alt nivell es considera d'especial rellevància.\nFinalment, es crea en el si del Consell Superior d'Esports, un Servei de Suport a l'Esportista d'Alt Nivell, que abordi de forma integral l'atenció i dedicació específica que l'Administració esportiva desitja prestar a l'Esportista d'Alt Nivell durant la seva vida esportiva i en finalitzar la mateixa, en coordinació amb les institucions i entitats implicades.\nEn virtut d'això, a proposta de la Ministra d'Educació i Ciència, amb l'aprovació del Ministre d'Administracions Públiques, d'acord amb el Consell d'Estat i prèvia deliberació del Consell de Ministres en el seu\nreunió del dia 13 de juliol de 2007,\nÉs objecte del present Reial decret la definició de l'esport d'alt nivell, així com el desenvolupament d'alguns dels aspectes referits als esportistes d'alt nivell i d'alt rendiment, prevists en la Llei 10/1990, de 15 d'octubre, de l'Esport, i en la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, respectivament.\nArticle 2.- Definició d'esport d'alt nivell, d'esportistes d'alt nivell i d'esportistes d'alt rendiment.\n1. A l'efecte del present reial decret, es considera esport d'alt nivell la pràctica esportiva que és d'interès per a l'Estat, mentre que constitueix un factor essencial en el desenvolupament esportiu, per l'estímul que suposa per al foment del deporti base, i per la seva funció representativa d'Espanya en les proves o competicions esportives oficials de caràcter internacional.\n2. Seran esportistes d'alt nivell aquells que complint els criteris i condicions definits en els articles 3 i 4 del present reial decret, siguin inclosos en les resolucions adoptades a aquest efecte pel Secretari d'Estat-President del Consell Superior d'Esports, encolaboración amb les federacions esportives espanyoles i, si escau, amb les comunitats autònomes. La consideració d'esportista d'alt nivell es mantindrà fins a la pèrdua de tal condició d'acord amb el que es disposa en l'article 15 del present reial decret.\n3. Sense perjudici de les competències de les comunitats autònomes, tindran la consideració d'esportistes d'alt rendiment i els seran aplicable les mesures previstes en l'article 9 del present reial decret, en relació amb el seguiment dels estudis, aquells esportistes amb llicència expedida o homologada per les federacions esportives espanyoles, que compleixin alguna de les següents condicions:\na) que hagin estat seleccionats per les diferents federacions esportives espanyoles, per representar a Espanya en competicions oficials internacionals en categoria absoluta, en almenys un dels dos últims anys.\nb) que hagin estat seleccionats per les diferents federacions esportives espanyoles, per representar a Espanya en competicions oficials internacionals en categories d'edat inferiors a l'absoluta, en almenys un dels dos últims anys.\nc) que siguin esportistes qualificats com d'alt rendiment o equivalent per les comunitats autònomes, d'acord amb la seva normativa. Les mesures de suport derivades d'aquesta condició s'estendran per un termini màxim de tres anys, que començarà a explicar des de l'endemà al de la data en la qual la comunitat autònoma va publicar per última vegada la condició d'esportista d'alt rendiment o equivalent de l'interessat.\nd) que segueixin programes tutelats per les federacions esportives espanyoles als centres d'alt rendiment reconeguts pel Consell Superior d'Esports.\ni) que segueixin programes de tecnificació tutelats per les federacions esportives espanyoles, inclosos al Programa nacional de tecnificació esportiva desenvolupat pel Consell Superior d'Esports.\nf) que segueixin programes de tecnificació tutelats per les federacions esportives espanyoles.\ng) que segueixin programes tutelats per les comunitats autònomes o federacions esportives autonòmiques, als Centres de tecnificació reconeguts pel Consell Superior d'Esports.\nLes condicions descrites als apartats anteriors suposen diferents nivells esportius, atorgant-se preferència, quant a l'aplicació d'aquestes mesures de suport, als esportistes inclosos a l'apartat a) sobre els de el b), als del b) sobre el c), als del c) sobre el d), i així successivament.\nEn tot cas, amb vista a l'obtenció de les mesures de suport previstes en l'article 9 del present reial decret, tindran preferència els esportistes qualificats com d'alt nivell pel Secretari d'Estat-President del Consell Superior d'Esports, definits a l'apartat 2 d'aquest mateix article.\nL'acreditació de la qualificació d'esportista d'alt rendiment serà realitzada pel Consell Superior d'Esports o la comunitat autònoma, segons correspongui.\nArticle 3. Requisits per a l'adquisició i acreditació de la condició d'esportista d'alt nivell.\n1. El Secretari d'Estat-President del Consell Superior d'Esports acreditarà la condició d'esportista d'alt nivell, a aquells el rendiment dels quals i classificació els situï entre els millors del món o d'Europa, d'acord amb els criteris selectius que s'estableixen en el present reial decret i el seu annex, a proposta de la Subcomissió Tècnica de Seguiment prevista en l'article 8 del present reial decret.\n2. Les resolucions del Secretari d'Estat-President del Consell Superior d'Esports que reconeguin la condició d'esportista d'alt nivell es publicaran en el «Butlletí Oficial de l'Estat».\n3. No podran accedir a la condició d'esportistes d'alt nivell:\na) Aquells esportistes que no siguin contribuents de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i tinguin la seva residència fiscal en un país o territori considerat com a paradís fiscal. A aquests efectes, els esportistes que no siguin contribuents de l'impost sobre la Renda de les Persones Físiques hauran d'acreditar el país en el qual tenen la seva residència fiscal mitjançant la presentació d'un certificat de residència expedit per les autoritats fiscals competents d'aquest país.\nb) Els esportistes els resultats dels quals, àdhuc complint els criteris contemplats en el present reial decret, hagin estat obtinguts representant a un país diferent a Espanya.\nc) Els esportistes que, mancant de la nacionalitat espanyola, i competint en representació d'Espanya per permetre-ho el Reglament de la Federació Esportiva Internacional corresponent, no ostentin la condició de residents a Espanya de conformitat amb el que es disposa en la Llei Orgànica 4/2000, d'11 de gener, sobre drets i llibertats dels estrangers a Espanya i la seva integració social, i en la seva normativa de desenvolupament.\nArticle 4. Criteris de valoració per a l'accés a la condició d'esportista d'alt nivell.\n1. Podran obtenir la condició d'esportista d'alt nivell els esportistes amb llicència federativa estatal o amb llicència autonòmica homologada que, participant en competicions organitzades per les Federacions internacionals reguladores de cada esport o pel Comitè Olímpic Internacional, i sense perjudici del que pugui ser acordat excepcionalment per la Comissió d'Avaluació de l'Esport d'Alt Nivell, compleixin els criteris exigits en l'annex del present reial decret, segons la pertinença a algun dels següents grups:\nGrup A: esportistes de categoria absoluta, que participin en modalitats i/o proves olímpiques.\nGrup B: esportistes de categoria absoluta, que participin en modalitats i/o proves no olímpiques, definides i organitzades per les federacions internacionals en les quals estiguin integrades les federacions espanyoles.\nGrup C: esportistes de categories d'edats inferiors a l'absoluta (entre 22 i 15 anys) que participin en modalitats i/o proves olímpiques.\nGrup D: esportistes de categories d'edats inferiors a l'absoluta (entre 22 i 15 anys) que participin en modalitats i/o proves no olímpiques, definides i organitzades per les federacions internacionals en les quals estiguin integrades les federacions espanyoles.\nGrup I: esportistes de categories d'edats inferiors a l'absoluta (entre 20 i 15 anys) que participin en modalitats i/o proves olímpiques de categories absolutes.\nGrup F: esportistes de categories d'edats inferiors a l'absoluta (entre 20 i 15 anys) que participin en modalitats i/o proves no olímpiques de categories absolutes, definides i organitzades per les federacions internacionals en les quals estiguin integrades les federacions espanyoles.\n2. Tots els grups previstos a l'apartat anterior s'estructuraran al seu torn, depenent del tipus de prova en la qual competeixi l'esportista, del tipus d'actuació que es valori i, en el cas de les proves no olímpiques, també depenent del nombre de països participants en la competició. Aquesta estructura és l'establerta en l'annex de la present norma.\nArticle 5. Esportistes amb discapacitat física, intel·lectual o sensorial o malaltia mental.\nTindran la consideració d'esportistes d'alt nivell els esportistes amb llicència federativa estatal o amb llicència autonòmica homologada, amb discapacitat física, intel·lectual o sensorial o malaltia mental que compleixin algun dels següents requisits:\nA) En el supòsit de modalitats o proves esportives individuals, els qui s'hagin classificat entre els tres primers llocs en qualsevol de les següents competicions: els Jocs Paralímpics, Campionats del Món, Campionats d'Europa de la seva especialitat, organitzats pel Comitè Paralímpic Internacional, pel Comitè Paralímpic Europeu, o per les Federacions internacionals afiliades al Comitè Paralímpic Internacional.\nB) En el supòsit de modalitats o proves esportives d'equip, els qui s'hagin classificat entre els tres primers llocs en qualsevol de les següents competicions: els Jocs Paralímpics, Campionats del Món, Campionats d'Europa de la seva especialitat organitzats pel Comitè Paralímpic Internacional, pel Comitè Paralímpic Europeu, o per les Federacions internacionals afiliades al Comitè Paralímpic Internacional.\nArticle 6. Proposta d'esportistes d'alt nivell.\n1. Les federacions esportives espanyoles presentaran davant la Subcomissió Tècnica de Seguiment, en model normalitzat, la proposta dels esportistes que resultin candidats per ser considerats com a esportistes d'alt nivell per haver aconseguit els resultats requerits per a això, d'acord amb els criteris establerts en el present reial decret i el seu annex. Així mateix, s'expressaran els mèrits esportius dels esportistes proposats, així com aquells altres extrems que, si escau, determini la Comissió d'Avaluació de l'Esport d'Alt Nivell.\nLa proposta corresponent a cada esportista haurà de remetre's al final de la competició en la qual dit esportista hagi aconseguit el resultat concorde als criteris contemplats en l'annex a la present disposició. En tot cas, el termini màxim de remissió de la sol·licitud serà de sis mesos a partir del terme de la competició que es tracti.\n2. Amb caràcter excepcional, les federacions esportives espanyoles podran així mateix proposar davant la Comissió d'Avaluació de l'Esport d'Alt Nivell, mitjançant informe raonat, que siguin qualificats com a esportistes d'alt nivell, aquells que participin en proves, modalitats o competicions de rellevància internacional no contemplades en l'annex del present reial decret, així com aquells esportistes que per raons objectives de naturalesa tècnic-esportiva no compleixin amb els requisits previstos en l'annex. El termini de remissió per a aquestes sol·licituds serà el previst a l'apartat anterior.\nTambé de forma excepcional, les federacions esportives espanyoles podran proposar davant la Comissió d'Avaluació de l'Esport d'Alt Nivell, en una única ocasió per esportista, la qualificació com a esportista d'alt nivell, d'aquells esportistes que van complir els criteris, definits en l'annex d'aquest reial decret, amb data anterior a l'entrada en vigor del Reial decret 1856/1995, de 17 de novembre, sobre Esport d'Alt Nivell, i no anessin declarats esportistes d'alt nivell amb posterioritat a l'entrada en vigor del mateix.\nArticle 7. Comissió d'Avaluació de l'Esport d'Alt Nivell.\n1. Per a l'aplicació efectiva del present reial decret es crea, en el si del Consell Superior d'Esports, la Comissió d'Avaluació de l'Esport d'Alt Nivell, que es reunirà almenys una vegada al semestre, amb les funcions i composició que es determinen en aquesta norma. 2. Seran funcions de la Comissió d'Avaluació de l'Esport d'Alt Nivell: a) Proposar, si escau, la modificació de l'annex del present reial decret. b) Qualificar com a esportista d'alt nivell a aquell esportista que, sense complir els criteris previstos en els articles 4 i 5, mereixi, en atenció a la seva trajectòria esportiva i rellevància social, obtenir aquesta condició. c) Aprovar, anualment, els casos excepcionals de federacions esportives espanyoles, les competicions internacionals de les quals no s'ajustin a les establertes en l'annex. d) Determinar el model normalitzat en el qual les federacions esportives espanyoles han de remetre les propostes de candidats per obtenir la condició d'esportista d'alt nivell, així com fixar les dades que han de figurar en les mateixes. i) Realitzar propostes relatives als esportistes d'alt nivell. f) Qualssevol unes altres que puguin ser-li encomanades pel Secretari d'Estat-President del Consell Superior d'Esports en relació amb l'esport d'alt nivell. 3. Són membres de la Comissió d'Avaluació de l'Esport d'Alt Nivell el President, els Vocals i el Secretari. 4. Exercirà la Presidència de la Comissió d'Avaluació de l'Esport d'Alt Nivell el Secretari d'Estat-President del Consell Superior d'Esports, que podrà delegar en un dels representants del Consell Superior d'Esports en la Comissió.\n5. La Secretaria de la Comissió serà exercida per una persona funcionària del Consell Superior d'Esports i nomenada pel Secretari d'Estat-President del Consell Superior d'Esports. 6. Els vocals de la Comissió d'Avaluació de l'Esport d'Alt Nivell seran designats per la Comissió Directiva del Consell Superior d'Esports, excepte els titulars de les sotsdireccions generals de Promoció Esportiva i Esport Paralímpic i d'Alta Competició de l'organisme, que seran membres nats. A més dels anteriors, seran vocals de la Comissió d'Avaluació de l'Esport d'Alt Nivell:\na) Tres representants del Consell Superior d'Esports, designats a proposta del President de l'Organisme.\nb) Una persona de reconegut prestigi en l'àmbit de l'esport d'alt nivell, designada a proposta del Secretari d'Estat-President del Consell Superior d'Esports.\nc) Dos representants de les federacions esportives espanyoles, designats a proposta de les mateixes, un en representació dels esports d'equip i un altre dels individuals.\nd) Un representant del Comitè Paralímpic Español, designat a proposta del mateix. i) Dos representants de les comunitats autònomes, a proposta de les mateixes.\nf) Un representant del Comitè Olímpic Español, designat a proposta del mateix.\ng) Dos representants de les universitats públiques designats pel Secretari d'Estat-President del Consell Superior d'Esports, a proposta de la Comissió Permanent del Comitè Español d'Esport Universitari.\nh) Tres esportistes d'alt nivell, un en representació dels esports olímpics, un altre en representació d'esports no olímpics i un altre en representació de l'esport paralímpic, designats prèvia consulta a les associacions més representatives dels esportistes d'aquests àmbits.\ni) Un representant de l'associació d'entitats locals amb major implantació en l'àmbit estatal, designat pel Secretari d'Estat-President del Consell Superior d'Esports a proposta de la citada Associació.\n7. El mandat dels membres de caràcter electiu serà per un període de quatre anys, que podrà ser renovat per un nou període. Així mateix, dits membres causaran baixa, amb anterioritat a la finalització del seu mandat, en els següents casos:\nA proposta del col·lectiu que representen.\nPer revocació de la designació.\nPer pèrdua de la condició ostentada per la qual van ser proposats.\n8. La Comissió d'Avaluació de l'Esport d'Alt Nivell es regirà per l'establert en el títol II, capítol II, de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.\nArticle 8. Subcomissió Tècnica de Seguiment.\n1. Es crea la Subcomissió Tècnica de Seguiment, que estarà integrada pels següents membres del Consell Superior d'Esports:\na) El Director General d'Esports que actuarà com a President de la Subcomissió.\nb) El Sotsdirector General d'Alta Competició com a Vicepresident de la Subcomissió.\nc) El Sotsdirector General de Promoció Esportiva i Esport Paralímpic, que actuarà com a vocal.\nd) Dos Tècnics esportius del Consell Superior d'Esports que actuaran com a vocals.\ni) Un funcionari de l'organisme que actuarà com a Secretari de la Subcomissió.\n2. La Subcomissió Tècnica de Seguiment es reunirà per convocatòria del seu President o a iniciativa del President de la Comissió d'Avaluació de l'Esport d'Alt Nivell. Els seus acords s'adoptaran per majoria simple i, en cas d'empat, el President tindrà vot de qualitat. El Secretari estendrà acta dels acords presos i els remetrà a la Comissió d'Avaluació de l'Esport d'Alt Nivell.\n3. Correspon a la Subcomissió Tècnica de Seguiment:\na) Examinar les sol·licituds de qualificació d'esportista d'alt nivell presentades per les federacions esportives espanyoles, elevant aquelles que compleixen els criteris establerts en el present reial decret per a l'adquisició d'aquesta condició, al President de la Comissió d'Avaluació de l'Esport d'Alt Nivell, que dictarà l'oportuna resolució que serà objecte de publicació en el «Butlletí Oficial de l'Estat».\nb) Remetre a la Comissió d'Avaluació d'Esport d'Alt Nivell, juntament amb informe raonat, els casos excepcionals de sol·licitud de la condició d'esportista d'alt nivell al fet que es refereix l'apartat 2 de l'article 6 d'aquesta norma, perquè la Comissió realitzi la valoració corresponent.\nc) Informar a la Comissió d'Avaluació de l'Esport d'Alt Nivell del desenvolupament de les seves activitats, redactant una memòria anual de les mateixes.\nd) Elaborar propostes de resolució sobre les qüestions tècniques que la Comissió li assigni.\ni) Assessorar a la Comissió d'Avaluació de l'Esport d'Alt Nivell en totes aquelles matèries que li siguin encomanades.\nArticle 9. Mesures per promoure la formació i educació, i facilitar l'accés a les diferents ofertes formatives del sistema educatiu, per als esportistes d'alt nivell i alt rendiment.\n1. Accés als estudis universitaris. Anualment, les comunitats autònomes reservaran, per els qui acreditin la seva condició d'esportista d'alt nivell, i reuneixin els requisits acadèmics corresponents, un percentatge mínim del tres per cent de les places ofertes pels centres universitaris en els quals es donin les circumstàncies previstes en el Reial decret 1742/2003, de 19 de desembre, pel qual s'estableix la normativa bàsica per a l'accés als estudis universitaris de caràcter oficial, o normativa que ho substitueixi.\nEls Consells de Govern de les universitats podran ampliar el percentatge de places reservades a esportistes d'alt nivell.\nLes Universitats valoraran els expedients d'aquests alumnes conforme al que es disposa en la normativa aplicable.\nEls centres que imparteixin els estudis i ensenyaments en Ciències de l'Activitat Física i de l'Esport, Fisioteràpia i Maestro d'Educació Física, reservaran un contingent addicional equivalent com a mínim al cinc per cent de les places ofertes per als esportistes d'alt nivell, que es mantindrà fins a la convocatòria de setembre, podent incrementar-se aquest contingent.\nEls esportistes d'alt nivell estaran exceptuats de la realització de proves físiques que, si escau, s'estableixin com a requisit per a l'accés als ensenyaments i estudis en Ciències de l'Activitat Física i de l'Esport.\n2. Educació Secundària Obligatòria. En els procediments d'admissió d'alumnes, als centres públics o privats concertats que imparteixin l'Educació Secundària Obligatòria (ESO), quan no existeixin places suficients, es contemplarà com a criteri prioritari la consideració d'esportista d'alt nivell o d'alt rendiment. La matèria d'Educació Física serà objecte de possible exempció, prèvia sol·licitud de l'interessat, per a aquells esportistes que acreditin la condició d'esportista d'alt nivell o d'alt rendiment.\n3. Ensenyament Postobligatori.\na) Formació Professional. En relació amb els cicles de grau mitjà i grau superior, les Administracions educatives establiran una reserva mínima del cinc per cent de les places ofertes per als esportistes que acreditin la condició d'esportista d'alt nivell o d'alt rendiment i que compleixin els requisits acadèmics corresponents.\nReferent a l'accés als ensenyaments conduents als títols de formació professional de la família d'Activitats Físiques i Esportives, els esportistes que acreditin la condició d'esportista d'alt nivell o d'alt rendiment quedaran exempts de la realització de la part específica de la prova d'accés que substitueix als requisits acadèmics.\nb) Batxillerat. En els procediments d'admissió d'alumnes, als centres públics o privats concertats que imparteixin el Batxillerat, quan no existeixin places suficients, es contemplarà com a criteri prioritari la consideració d'esportista d'alt nivell o d'alt rendiment.\nLa matèria d'Educació Física podrà ser objecte d'exempció, prèvia sol·licitud de l'interessat, per a aquells esportistes que acreditin la consideració d'esportista d'alt nivell o d'alt rendiment.\n4. Ensenyaments Artístics. En relació amb els cicles de grau mitjà i grau superior, les Administracions educatives establiran una reserva mínima del cinc per cent de les places ofertes per als esportistes que acreditin la condició d'esportista d'alt nivell o d'alt rendiment que compleixin els requisits acadèmics corresponents, i superin la prova específica.\nEn relació amb els ensenyaments artístics superiors, les Administracions educatives establiran una reserva mínima del 3 per cent de les places ofertes per als esportistes que acreditin la condició d'esportista d'alt nivell o d'alt rendiment, i que compleixin els requisits acadèmics corresponents i superin la prova específica.\n5. Ensenyaments Esportius. En relació amb els ensenyaments esportius de règim especial:\na) Acreditaran les competències relacionades amb els requisits d'accés de caràcter específic, els qui ostentin la condició d'esportista d'alt nivell, en la modalitat o especialitat que es tracti.\nb) El reial decret que estableixi el títol i els ensenyaments mínims determinarà l'acreditació de competències relacionades amb els requisits de caràcter específic que procedeixi atorgar a aquells esportistes amb llicència expedida o homologada per les federacions esportives espanyoles, que compleixin alguna de les següents condicions:\ni. que siguin esportistes qualificats com d'alt rendiment o equivalent per les comunitats autònomes, d'acord amb la seva normativa.\nii. que hagin estat seleccionats per les diferents federacions esportives espanyoles, per representar a Espanya en competicions oficials internacionals en categoria absoluta, en almenys en 1 dels 2 últims anys.\nEl Govern podrà establir la correspondència formativa entre els mòduls de formació dels ensenyaments esportius i l'experiència esportiva acreditada pels esportistes que ostentin la condició d'esportista d'alt nivell o d'alt rendiment.\nEl Consell Superior d'Esports, juntament amb les comunitats autònomes i les federacions esportives espanyoles, podrà establir convenis per a la creació d'una oferta formativa específica d'ensenyaments esportius per als esportistes que acreditin la condició d'alt nivell o d'alt rendiment.\n6. Educació de persones adultes. Les Administracions educatives, d'acord amb l'article 67.1 de la Llei Orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, podran crear una oferta d'ensenyament bàsic i d'ensenyament postobligatori adaptat a les necessitats dels esportistes que acreditin la condició d'esportista d'alt nivell o d'alt rendiment.\n7. Els contingents de reserva de places als quals fan referència els apartats anteriors d'aquest mateix article hauran de mantenir-se en les diferents convocatòries que es realitzin al llarg de l'any.\n8. A fi de fer efectiva la compatibilización dels estudis amb la preparació o activitat esportiva dels esportistes d'alt nivell o alt rendiment, les Administracions competents adoptaran les mesures necessàries per conciliar els seus aprenentatges amb les seves responsabilitats i activitats esportives. Així mateix, les universitats en la seva normativa pròpia tindran present tal condició en relació a les sol·licituds de canvis d'horaris, grups i exàmens que coincideixin amb les seves activitats, així com respecte dels límits de permanència establerts per les universitats i, en general, en la legislació educativa.\n9. El Consell Superior d'Esports podrà subscriure convenis amb les comunitats autònomes, universitats i institucions educatives privades, amb la finalitat de que els esportistes d'alt nivell o alt rendiment puguin gaudir de condicions especials en relació a l'accés i permanència en les mateixes, respectant, en tot cas, els requisits acadèmics generals previstos per a l'accés.\n10. El Consell Superior d'Esports engegarà les mesures necessàries per possibilitar que els esportistes d'alt nivell o alt rendiment que es vegin obligats a canviar de lloc de residència per motius esportius puguin continuar la seva formació en el seu nou lloc de residència.\n11. Amb la finalitat de fer compatibles els estudis amb els entrenaments i l'assistència a competicions del col·lectiu d'esportistes d'alt nivell o alt rendiment, es promourà la realització d'Acords o Convenis amb les autoritats educatives competents, per a l'engegada de tutories acadèmiques que donin suport a els qui tinguin dificultats per mantenir el ritme normal d'assistència.\n12. Per la seva banda, el Consell Superior d'Esports, en col·laboració amb els diferents agents formadors, fomentarà programes de formació ocupacional per als esportistes d'alt nivell o d'alt rendiment amb la finalitat de fer compatible la pràctica esportiva i la formació, en qualsevol de les modalitats de la formació: presencial, mixta i a distància.\nArticle 10. Mesures en relació a la seva incorporació i permanència al mercat laboral.\n1. El Consell Superior d'Esports podrà subscriure convenis amb empreses i altres ens i institucions, amb la finalitat de facilitar als esportistes d'alt nivell les condicions per compatibilitzar la seva preparació tècnic-esportiva amb el gaudi d'un lloc de treball.\n2. El Consell Superior d'Esports promourà mesures per a l'obtenció de crèdits a els qui ostentin o hagin ostentat la condició d'esportista d'alt nivell.\nArticle 11. Mesures en relació a la seva incorporació i permanència en cossos depenents de l'Administració General de l'Estat, comunitats autònomes, corporacions locals i altres institucions públiques.\n1. Les Administracions públiques, així com els organismes públics vinculats o dependents de les mateixes, consideraran com a mèrit avaluable haver aconseguit la qualificació d'esportista d'alt nivell en l'accés, a través del sistema de concurs oposició, a cossos o escales de funcionaris públics o categories professionals de personal laboral, relacionades amb l'activitat esportiva. En tot cas, aquesta valoració es durà a terme respectant les competències que ostenten les comunitats autònomes i les entitats locals en matèria de règim estatutari dels funcionaris públics.\nAixí mateix, aquesta qualificació es considerarà com a mèrit avaluable en els concursos de mèrits per a la provisió de llocs de treball relacionats amb l'activitat esportiva, sempre que estigui prevista en la corresponent convocatòria la valoració de mèrits específics.\nEls esportistes d'alt nivell podran quedar exempts de les proves d'aptitud física en els termes previstos a les corresponents bases i convocatòries dels processos selectius.\n2. De conformitat amb l'article 53.5 de la Llei 10/1990, de 15 d'octubre, de l'Esport, les convocatòries de les proves d'accés als Cossos i Forces de Seguretat de l'Estat i a les Forces Armades consideraran com a mèrit haver aconseguit en els últims cinc anys la condició d'esportista d'alt nivell, sempre que estigui prevista en les mateixes la valoració de mèrits específics. Igualment, per a la provisió de destinacions relacionades amb les activitats físiques i esportives, es valorarà com a mèrit l'haver ostentat en aquest període la condició d'esportista d'alt nivell.\n3. Des de l'Administració de destinació es facilitaran les condicions necessàries perquè els esportistes d'alt nivell participin en els entrenaments, concentracions i competicions relacionades amb la pràctica esportiva, sempre que les necessitats del servei ho permetin.\n4. A fi de fomentar la pràctica i formació esportiva, el Consell Superior d'Esports formalitzarà convenis amb les associacions esportives constituïdes en el si dels Cossos i Forces de Seguretat de l'Estat.\n5. En l'àmbit de l'Administració de l'Estat tindrà la consideració de permís retribuït l'assistència dels esportistes d'alt nivell a competicions oficials de caràcter internacional, així com a les concentracions preparatòries d'aquestes.\nArticle 12. Mesures en relació a la seva incorporació i permanència en l'Exèrcit.\nD'acord amb el que es disposa en la disposició final novena de la Llei 17/1999, de 18 de maig, del Règim de personal de les forces armades, el Ministeri de Defensa i el Consell Superior d'Esports o les Administracions Públiques competents podran subscriure convenis de mútua col·laboració i de suport als esportistes d'alt nivell, pertanyents a les Forces Armades, a fi de fomentar la pràctica i la formació esportiva.\nArticle 13. Inclusió en la Seguretat Social.\n1. En aplicació de l'article 53.2.i) de la Llei de l'Esport i en la disposició addicional tercera del text refós de la Llei General de la Seguretat Social, aprovat per Reial decret Legislatiu 1/1994, de 20 de juny, els esportistes d'alt nivell tindran dret a la seva inclusió en la Seguretat Social en els termes que s'estableixen en aquest article.\n2. Els esportistes d'alt nivell, majors de divuit anys, que, en raó de la seva activitat esportiva o de qualsevol altra activitat professional que realitzin, no estiguin ja inclosos en qualsevol dels règims de la Seguretat Social, podran sol·licitar la seva inclusió en el camp d'aplicació del Règim Especial de la Seguretat Social de treballadors per compte propi o autònoms, quedant afiliats al sistema i assimilats a la situació d'alta, mitjançant la subscripció d'un conveni especial amb la Tresoreria General de la Seguretat Social.\n3. El citat conveni es regirà per l'establert en l'Ordre TAS/2865/2003, de 13 d'octubre, per la qual es regula el conveni especial en el sistema de la Seguretat Social, excepte les següents particularitats:\na) Els esportistes d'alt nivell podran subscriure el conveni especial encara que amb anterioritat no hagin realitzat activitat determinant de la seva inclusió en el camp d'aplicació de la Seguretat Social, no exigint-se, per tant, període previ de cotització.\nb) La sol·licitud de subscripció del conveni especial haurà de realitzar-se en el termini de noranta dies naturals, a explicar des del següent al de la publicació en el «Butlletí Oficial de l'Estat» de la relació d'esportistes d'alt nivell i les seves modificacions a les quals fa referència l'article 3.2 d'aquest reial decret, i en la qual figurin inclosos, retrotraient-se els efectes de la sol·licitud al dia 1 del mes en què s'hagi adquirit la condició d'esportista d'alt nivell.\nc) Al moment de subscriure el conveni especial, l'interessat podrà triar la base de cotització entre les vigents en el Règim Especial de treballadors per compte propi o autònoms, amb subjecció a les normes generals aplicables a aquest règim.\nd) La realització de qualsevol activitat professional per compte propi o aliena que suposi la inclusió de l'esportista d'alt nivell en qualsevol règim de la Seguretat Social determinarà, sense excepció alguna, l'extinció del conveni.\ni) No serà causa d'extinció del conveni especial la no inclusió en les successives relacions d'esportistes d'alt nivell publicades en el «Butlletí Oficial de l'Estat», d'aquells esportistes que haguessin estat inclosos amb anterioritat i haguessin subscrit el conveni.\nArticle 14. Mesures en relació amb els beneficis fiscals.\n1. Els esportistes d'alt nivell es beneficiaran de l'exempció prevista en la lletra m) de l'article 7 de la Llei 35/2006, de 28 de novembre, de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i de modificació parcial de les lleis dels Imposts de societats, sobre la Renda dels no Residents i del Patrimoni, amb el límit i requisits establerts en l'article 4 del Reglament de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques, aprovat pel Reial decret 439/2007, de 30 de març.\n2. Els esportistes d'alt nivell es beneficiaran de les mesures incloses en la disposició addicional onzena de la Llei 35/2006, de 28 de novembre, de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i de modificació parcial de les lleis dels Imposts de societats, sobre la Renda de no Residents i del Patrimoni.\nArticle 15. Pèrdua de la condició d'esportista d'alt nivell.\nLa condició d'esportista d'alt nivell es perd per alguna de les següents causes:\na) Per vèncer els terminis definits en el paràgraf 1 de l'article 16 d'aquest reial decret.\nb) Per haver estat sancionat, amb caràcter definitiu en via administrativa, per infracció en matèria de dopatge.\nc) Per haver estat sancionat, amb caràcter ferm en via administrativa, per alguna de les infraccions previstes en l'article 14 del Reial decret 1591/1992, de 23 de desembre, sobre disciplina esportiva.\nd) Per haver deixat de complir les condicions previstes en l'article 3.3 del present reial decret.\ni) Per competir oficialment per un país diferent a Espanya.\nLes federacions esportives espanyoles, si es produeixen les situacions definides en els apartats b), c), d) i i) d'aquest article hauran de comunicar immediatament al President de la Comissió d'Avaluació de l'Esport d'Alt Nivell aquesta situació, a fi que per aquest es dicti l'oportuna resolució, declarant la pèrdua de la condició d'esportista d'alt nivell, que serà publicada en el «Butlletí Oficial de l'Estat».\nArticle 16. Abast i límits de les mesures.\n1. La durada de les mesures de suport incloses en el present reial decret abastarà un període de cinc anys, a partir de la data de publicació de la resolució en la qual es qualifica a l'esportista com a esportista d'alt nivell en el «Butlletí Oficial de l'Estat», tret que dit esportista hagi estat medallista olímpic o paralímpic, en aquest cas el termini de durada serà de set anys. El còmput d'aquest termini se suspendrà quan s'acrediti la declaració d'incapacitat temporal, en els supòsits previstos en l'article 128 del Reial decret Legislatiu 1/1994, de 20 de juny, pel qual s'aprova el text refós de la Llei General de la Seguretat Social.\n2. En els supòsits previstos en els paràgrafs b) i c) de l'article 15, la pèrdua de la condició d'esportista d'alt nivell i les mesures de suport que generen aquesta condició, es produirà des del moment en què recaigui resolució ferma, amb caràcter definitiu en via administrativa, sense perjudici de la seva publicació en el «Butlletí Oficial de l'Estat».\nEls esportistes que hagin perdut la seva condició d'alt nivell per alguna de les causes previstes en el paràgraf anterior no podran optar de nou a aquesta condició, fins al compliment íntegre de la sanció que els hagués estat imposada.\n3. En els supòsits previstos en el paràgraf d) de l'article 15, la pèrdua de la condició d'esportista d'alt nivell i les mesures de suport que generen aquesta condició, es produirà des del moment en què es fixi la residència fiscal en un dels països definits en l'article 3, apartat 3.a) del present reial decret, sense perjudici de la seva publicació en el «Butlletí Oficial de l'Estat».\n4. En el supòsit previst en el paràgraf i) de l'article 15, la pèrdua de la condició d'esportista d'alt nivell i les mesures de suport que generen aquesta condició, tindrà efecte des del moment en què es produeixi la participació de l'esportista en competició oficial representant a un país diferent a Espanya, sense perjudici de la seva publicació en el «Butlletí Oficial de l'Estat».\nArticle 17. Suport a l'esportista d'alt nivell.\nEn el si del Consell Superior d'Esports es crearà un servei de suport a l'esportista d'alt nivell, en els termes que determini la Comissió Executiva de la Comissió Interministerial de Retribucions, que dependrà de la Sotsdirecció General d'Alta Competició i desenvoluparà les següents funcions:\na) Atendre, recolzar i assessorar als esportistes d'alt nivell en relació a les mesures establertes en el reial decret.\nb) Realitzar el seguiment i elaborar les propostes precises en relació amb el contingut previst en el present reial decret, en coordinació amb la Subcomissió Tècnica de Seguiment. c) Atendre les propostes relacionades amb els esportistes d'alt nivell que realitzin les federacions esportives espanyoles.\nd) Coordinar amb les diferents institucions públiques i organismes privats les actuacions necessàries per al suport als esportistes d'alt nivell.\nDisposició addicional primera. Especialitats esportives no acollides per cap Federació.\nEls esportistes que practiquin especialitats esportives no acollides per cap federació esportiva espanyola, però integrats en una agrupació de clubs d'àmbit estatal reconeguda pel Consell Superior d'Esports, podran aconseguir la condició d'esportista d'alt nivell en el cas que compleixin els requisits previstos en aquest reial decret. En aquests supòsits, les facultats de presentació i proposta previstes en l'article 6 per a les federacions esportives espanyoles s'entendran referides a les agrupacions de clubs d'àmbit estatal. La Comissió d'Avaluació de l'Esport d'Alt Nivell analitzarà cadascuna de les proposicions i elevarà proposta raonada sobre cadascuna d'elles.\nDisposició addicional segona. No increment de la despesa pública.\nEls possibles costos derivats de l'entrada en vigor del present reial decret s'atendran amb càrrec a les dotacions ordinàries dels Departaments i organismes afectats.\nQueda derogat el Reial decret 1467/1997, de 19 de setembre, i els seus annexos, modificats per l'Ordre de 14 d'abril de 1998, així com quantes disposicions d'igual o inferior rang s'oposin al previst en el present reial decret.\nAixí mateix, queda derogat l'apartat c) del paràgraf 1 de l'article 14 del Reial decret1742/2003, de 19 de desembre, pel qual s'estableix la normativa bàsica per a l'accés als estudis de caràcter oficial.\nDisposició final primera. Títols competencials.\nEls articles 9, 10, 11, 13 i 14 es dicten, respectivament, a l'empara de les regles 30.ª, 7a., 18a., 17a. i 14a. de l'article 149.1 de la Constitució.\nS'autoritza a la Ministra d'Educació i Ciència per dictar quantes disposicions siguin necessàries per al desenvolupament i aplicació del present reial decret i perquè, a proposta de la Comissió d'Avaluació de l'Esport d'Alt Nivell, modifiqui els criteris d'integració expressats en l'annex del present reial decret, quan així ho aconselli l'evolució tècnic-esportiva.\nDisposició final tercera. Entrada en vigor. El present reial decret entrarà en vigor l'endemà al de la seva publicació en el «Butlletí Oficial de l'Estat».\nDau a Madrid, el 13 de juliol de 2007.\nLa Ministra d'Educació i Ciència,\nCriteris d'integració per federacions\nCRITERIS GENERALS D'INTEGRACIÓ\nIntroducció i observacions\n1. Es consideren com a Proves Individuals aquelles en les quals un sol esportista és responsable, a través de la seva execució, del desenvolupament i del resultat en la competició esportiva.\nEs consideren com a proves d'actuació simultània de fins a 4 components, aquelles que constitueixen un agregat de 2, 3 o 4 esportistes que integren un equip, executant una acció repetitiva i semblant (vaixells remo i piragüisme de més d'un tripulant, prova de persecució per equips en ciclisme...).\nEs consideren proves de combat, aquelles que impliquin una pugna directa, individu contra individu, en defensa d'un mateix (boxa, judo karate…).\nEs consideren com a Resta de proves:\na) Les de suma d'esforços: aquelles de més d'un participant, que sorgeixen com a execució individual i coordinada de diversos esportistes (relleus en natació o atletisme, etc.) Equip I.\nb) Les d'actuació simultània de més de 4 components: aquelles que constitueixen un agregat de més de 4 esportistes que integren un equip, executant una acció repetitiva i semblant (vaixells remo de més de 4 tripulants, equip de natació sincronitzada, de gimnàstica rítmica...) Equip I.\nc) Les proves d'equip de participació alternativa que el seu resultat no és la suma de resultats de les Proves Individuals (proves d'equip d'esgrima, de tir amb arc, etc.) Equip I.\nd) Aquelles proves d'equip que realment no se celebren, però que són el resultat de sumar els resultats de les Proves Individuals (p. ex. classificació per equips en cross.) Equip II.\nEn el cas d'aquest tipus de proves [a), b), c) i d)], únicament seran objecte d'aquest Reial decret aquells esportistes que finalment hagin participat en la prova.\ni) Els Esports Col·lectius, aquells en els quals dos grups de més de 2 esportistes competeixen de forma simultània en el temps, amb alternança en la possessió o domini d'un mòbil, mitjançant accions tècnic tàctiques d'atac i defensa (futbol, handbol, bàsquet, etc.) Equip II.\nA aquests efectes, en els Esports Col·lectius, es consideren membres de l'equip a tots els esportistes oficialment inscrits en l'Acta, i si els Campionats del Món o d'Europa se celebren en diverses fases, únicament es consideraran membres de l'equip als jugadors participants en la Fase Final del Campionat.\n2. El nombre de països participants que es tindrà en compte, en els grups de proves no olímpiques, és el del total de l'esdeveniment a valorar (sense distinció de sexes), no el de les diferents proves. No obstant això quan en un mateix esdeveniment participen diferents categories d'edat, el nombre de països a comptabilitzar és el nombre de països participants en el total de proves de cada categoria d'edat. D'igual forma quan un mateix esdeveniment és multideportivo, el nombre de països a comptabilitzar és el nombre de països participants en cada modalitat esportiva.\n3. En els casos de Campionats del Món i d'Europa que tinguin fases classificatòries per accedir a la fase final, el nombre de països a considerar és el del conjunt de fases.\n4. En el cas de valoració del Ránking Mundial, tindran validesa aquells elaborats per les respectives Federacions Internacionals amb caràcter oficial. En el cas del tennis es consideraran els ránking elaborats per l'ATP i la WTA, o els que si escau determini la Comissió d'avaluació de l'esport d'alt nivell. Igualment en cas de discrepància en l'aplicació d'aquest punt, la sol·licitud serà traslladada a aquesta Comissió per al seu estudi i resolució.\n5. Les Categories d'Edat a les quals es refereix aquest Reial decret són l'Absoluta i les categories inferiors a l'Absoluta:\nInferiors a l'absoluta: esportistes de categories inferiors a l'Absoluta –menors de 23 anys fins a 15 anys inclosos– que participen en esdeveniments que corresponen a la seva edat.\nInfer. En Absoluta: esportistes de categories inferiors a l'Absoluta, menors de 21 anys i majors de 14, que participen en esdeveniments de categoria Absoluta. No són objecte d'aquesta normativa categories d'edat superiors o iguals a l'absoluta, diferents d'aquesta (per exemple, veterans, grups d'edat, etc.)\n6. No es consideraran els resultats d'esportistes, que en proves en què es competeixi en format de quadre –combat o enfrontament directe–, no hagin obtingut almenys una victòria en un combat o partit.\n7. Amb caràcter general, les proves incloses en les Federacions de combat, que no siguin d'equip, es consideraran com a proves de combat.\n8. En les competicions d'una única fase final, és a dir competicions en les quals no hi hagi hagut fases prèvies per accedir a aquesta competició final, no es consideraran els resultats d'esportistes, en proves amb menys de 4 participants o països participants. No obstant això i d'acord a l'anterior, prenent com a exemple el Campionat del Món de Bàsquet, on participa un nombre limitat de països, el nombre a tenir en compte a l'efecte d'aquest Reial decret és el de tots els països que han participat en totes les fases de classificació (veure punt 3).\n9. A més dels criteris inclosos en aquest annex, per resultats en Campionats del Món i d'Europa, podran ser proposats per ser esportistes d'alt nivell els medallistes en Campionats del Món Universitaris o Universiadas, i els medallistes en els Jocs del Mediterrani. 10. En el cas que una Federació, amb posterioritat a l'aprovació d'aquest reial decret, inclogui al seu programa de proves una nova prova de diferents característiques de les existents, els criteris d'inclusió seran els generals per a aquest tipus de prova, detallats al final d'aquest annex.\nAnnexos de el Reial decret d'Esportistes d'Alt Nivell en PDF


Revisió del 09:46, 20 abr 2012\nRevisió del 10:16, 31 gen 2011 (modifica)\nRevisió del 09:46, 20 abr 2012 (modifica) (desfés)\nEls dos anys següents va ser de lluites amb els almoràvits i la major part de l'anti Atles i el [[Sus]] va passar a mans dels seguidors d'Ibn Tumart, al que donaven suport totes les tribus masmudes. Però quan els almoràvits, alarmats, van enviar un exèrcit poderós, Ibn Tumart es va traslladar (emigrar segons la terminologia del moviment) a [[Tinmallal]] o [[Tinmal]] ([]) a la vall del [[Nfis]] a uns 75 km al sud-sud-oest de Marràqueix. Els habitants de la regió foren exterminats i substituïts per seguidors del mahdi.\nEn els següents anys els seus seguidors es van dedicar a consolidar la seva obra estenent el poder almohade aprofitant els problemes que els almoràvits tenien a l'[[Àndalus]]. No obstant el grup dels [[masmuda]] estava molt fragmentat en tribus geloses una de l'altra, i encara que totes les tribus (de tots els grups) de les muntanyes eren contraries als almoràvits i per tant donaven suport als almohades, no tenien una bona cohesió entre elles. El []/[] va començar el ''[[tamyiz]]'', l'eliminació sistemàtica de tots els dissidents i l'articulació d'una direcció de deu líders.\nSigui per distreure els pensaments de la repressió o perquè aquesta havia fet forts i cohesionats als almohades, finalment Ibn Tumart va decidir la conquesta de Marràqueix amb un exèrcit dirigit per [[Bashir al-Wansharisi]]. La capital almoràvit fou assetjada durant sis setmanes ([]) sense èxit i finalment foren derrotats a [[al-Buhayra]] a meitat de l'any [], batalla en la que van morir cinc dels deu líders. Un parell de mesos després (a l'agost) va morir el Mahdi i en aquesta situació la seva mort fou amagada durant tres anys fins que el [] fou proclamat [[Abd al-Mumin ben Ali]].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/9411030»


Saber més respecte al cognom Boyne és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Boyne sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Boyne.\nEl cognom Boyne en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Boyne, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Boyne és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Boyne\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Boyne en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Boyne, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Boyne que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Boyne, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Boyne. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Boyne és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Boyne del món\nEstats Units (1306)\nIrlanda del Nord (26)\nPaïsos Baixos (9)\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Boyne en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Boyne poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Boyne és un cognom més freqüent, i en quins països Boyne és un cognom insòlit o inexistent.\nNom de Famille Boyne


Beta Tech Center — PORC-CAMB\nSolucions innovadores per reduir la contaminació ambiental i millorar el benestar dels animals a les granges de porcs\nS'analitzarà l'acidificació química i l'aplicació de zeolites (alumino-silicats) com a metodologies per minimitzar les emissions.\nPressupost total del projecte: 205.863,66 €\nRecentment s’ha treballat molt en l’eliminació/recuperació/valorització de nutrients, principalment de nitrogen. Pel contrari, i tot i que cada vegada és més rellevant, no s’ha estudiat en profunditat els impactes en el benestar animal deguts a la contaminació en l’aire ambient de les naus d’engreix generada per les dejeccions (emissions de gasos, partícules, etc.) ni la repercussió que aquests impactes tenen en la productivitat (i finalment en els resultats econòmics) de les granges. La manca de benestar dels animals al llarg del procés productiu pot afectar negativament la qualitat, higiene i seguretat dels aliments que n’obtenim, ja que es tradueix en problemes de salut i una major predisposició a patir malalties multifactorials. Per aquest motiu, el present projecte té com a principal objectiu millorar el benestar del bestiar en les granges porcines mitjançant la mitigació de les emissions d’amoníac. Per tal d’aconseguir aquest objectiu i avaluar tant l’eficàcia (% reducció en les concentracions d’aire ambient) com la seva eficiència (millora de ratis productius i qualitat del producte final vs. reducció de les emissions) es provaran dos metodologies de minimització d’emissions d’amoníac com són: acidificació química i utilització de zeolites (alumino-silicats).\nEn aquest Grup Operatiu EIP-AGRI, el Centre Tecnològic BETA és l’organització de recerca subcontractada de les empreses ARTIGAS SLU i VILRAM SLU. S’encarrega d’estudiar la situació actual i comparar-la amb els estàndards actuals de benestar animal en porcs. El Centre Tecnològic BETA estudiarà la mitigació de les emissions d’amoníac mitjançant els dos tractaments realitzats (àcids i zeolites) i el seu impacte en els paràmetres de benestar animal. Finalment, es realitzarà l’estudi de la productivitat, estadística i tecnoeconòmica dels dos tractaments realitzats.


7.456 decepcions - Mail Obert - VilaWeb\nLa Generalitat de Catalunya ha informat amb alegria que el 90% dels infants catalans de tres anys que el curs vinent començaran l'escola podran anar al centre que les famílies hagin triat com a primera opció. Però les 7.456 famílies que no han pogut triar l'escola que volien, i el fet que al 39% dels centres educatius públics i concertats que ofereixen educació infantil el nombre de sol·licituds per a entrar a P3 hagi superat l'oferta de places disponibles haurien de ser motius de reflexió per a tots plegats, començant per les administracions.\n'Quina escola has triat?' i 'Hi has entrat?' són les dues preguntes més repetides aquestes darreres setmanes a les famílies que enguany han fet la sol·licitud d'inscripció a un centre públic o concertat per als fills en edat de començar P3. Els qui no han tingut sort (perquè a gairebé 900 escoles l'assignació definitiva de les places ha estat fruit d'un sorteig) acaben de saber, després d'uns quants dies d'incertesa, quin centre els ha tocat.\nLa tria de l'escola per als fills és una de les decisions més transcendentals que mares i pares hem de prendre tard o d'hora. Quan valorem una escola, ens fixem en les referències que hem rebut de gent de confiança. En el funcionament, les activitats que hi fan, el tarannà que s'hi respira, allò que ens explica el director del centre, el professorat que hi treballa. En el tipus de famílies que hi van i la seva implicació en la vida escolar a través de les AMPA. Perquè ens convenci, ens hem de sentir còmodes en tot allò que el centre ens transmet i hem de tenir la sensació que el nostre fill s'hi trobarà bé. També podem tenir en compte l'emplaçament, les instal·lacions, l'equipament, la mida. Hi ha escoles que ens agraden més que no pas unes altres; i més enllà de les percepcions subjectives, hi ha escoles que funcionen millor.\nEl sistema educatiu garanteix formalment que, vagin on vagin, tots els infants aprendran les mateixes coses, perquè la llei estableix què s'ha d'ensenyar a l'escola, des de quins principis pedagògics, i com s'han d'organitzar els centres educatius. Però l'escola és molt més que no pas un conjunt de continguts que cal aprendre al llarg d'uns quants anys amb determinades finalitats. L'escola és un espai bàsic de vivències per a l'infant, que seran condicionades per com s'hi sentirà. És, o hauria de ser, un espai d'afinitat i de complicitat amb les famílies. Però les lleis, això, no ho poden garantir. Les persones que hi treballen són les que fan funcionar els centres educatius. Amb motivació, professionalitat, creativitat i els recursos materials dels quals disposen han de tirar endavant la seva tasca en un context social determinat. És tot plegat que dota les escoles de personalitat i marca les diferències més importants entre les unes i les altres. Per què, si no, ens donen l'opció d'indicar les nostres preferències als formularis de sol·licitud? Per què, si no, el 39% de centres educatius han tingut més demanda d'inscripcions que no places ofertes, amb què n'han restat fora moltes famílies que hi volien entrar?\nNo n'hi ha prou, que els governs garanteixin una plaça escolar en un centre públic o concertat als infants de tres anys. Si volen que tothom accepti l'escola assignada, encara que no sigui la preferida, també n'han de garantir la qualitat, en tots els sentits.\nAquells a qui no ha tocat l'escola que volien han de decidir, ara, si matriculen els fills en un centre que potser no els fa el pes, amb el malestar afegit de la certesa que, d'aquí a tres anys, quan els toqui de començar l'educació primària, l'opció de triar serà gairebé inexistent, perquè les aules ja seran plenes dels infants que vindran del parvulari. I si finalment s'avança l'escolarització obligatòria a tres anys, com proposa l'esborrany del projecte de la nova llei d'educació, haurem begut oli del tot: milers de persones no tindran ni tan sols la possibilitat d'endarrerir el moment de dur els fills a una escola que no han triat, ni tampoc podran apostar, mentrestant, per unes altres fórmules educatives que considerin més adequades. No n'hi ha pas per a llançar coets.


Josep Minguell - Col·lecció Gelonch-Viladegut\nCol·lecció Gelonch-Viladegut Josep Minguell\nJosep Minguell va néixer a Tàrrega el 1959. Es va introduir en la pràctica de la pintura per tradició familiar i va complementar la seva formació llicenciant-se a la Facultat de Belles Arts de la Universitat de Barcelona.\nA principis dels anys 80 va participar a Tàrrega en la creació de la Fira del Teatre al Carrer i de la Fira de l’Escultura, així com en tota una sèrie de festes que tenen en comú la recuperació dels carrers com espais vitals.\nDes del 1981 ha fet nombroses exposicions individuals a Catalunya, Espanya, França, Itàlia, etc., i ha participat en exposicions col·lectives, fires i certàmens com ARCO o Artexpo, per exemple.\nEn aquests darrers anys ha concentrat la seva activitat en la pintura mural al fresc de grans espais arquitectònics, dedicant-se a recuperar la tradició històrica de la pintura al fresc per a revisar-la en un context artístic contemporani.\nLa relació de la pintura mural amb l’espectador, la presència de la pintura als espais vitals de la nostra cultura (universitats, biblioteques, hospitals, esglésies, indústries,…) i la interrelació entre espai pictòric i espai arquitectònic són els punts de partida de la seva obra. Aquest afany ha culminat amb la realització de nombrosos projectes de gran format. S’ha doctorat en Belles Arts amb la defensa de la tesi ‘Pintura mural al fresc: les estratègies dels pintors’.\nTambé s’ha endinsat amb èxit en el camp de la realització de litografies.


Traiem el bolquer? | Cavall de Cartró - Serveis Educatius\nQuan parlem de l’acció de treure el bolquer ens venen al cap diferents interrogants.\nQuè significa treure el bolquer? Qui el treu, l’adult o ho fa el propi infant? Per què és tan necessari esperar a que sigui el moment indicat? Quan està preparat l’infant per fer aquest procés d’abandonament del bolquer?\nL’acció de treure el bolquer es produeix en el moment que ajudes i acompanyes a canviar el bolquer, però no pas per referir-nos al procés d’abandonament del bolquer. “Treiem el bolquer” o és l’infant qui “deixa el bolquer”?\nCal tenir ben clar que no hi ha un moment concret per a fer-ho des de la visió de l’adult, sinó que és el propi infant qui, a partir del seu desenvolupament maduratiu i neurològic, gestionarà aquest procés. Per tant, la família no és qui ha de decidir quan, segons les seves necessitats i l’infant ho ha de viure com una etapa de felicitat que li ha d’oferir satisfacció, sensació de plaer, de créixer i fer-se gran.\nÉs un procés que requereix de temps i calma. Saber esperar com adults a que sigui l’infant qui decideixi, farà que aquest procés flueixi sol, on l’infant d’una manera natural sabrà gestionar anar sol al vàter.\nGANES I MOTIVACIÓ PER DEIXAR EL BOLQUER\nLes ganes i motivació són una part molt important d’aquest moment i si l’adult precipita aquesta decisió es pot convertir en un aprenentatge d’assaig-error on l’infant no sigui capaç de “fer” allò que se li demana, provocant que es senti angoixat o frustrat per no poder complir les expectatives de l’adult.\nPer part de la família també poden sentir que és un procés dur i amarg, doncs no acaben d’aconseguir l’objectiu que s’havien marcat.\nÉs important que en aquest procés d’abandonament del bolquer l’infant estigui bé emocionalment i amb confiança, mostrant tot un seguit de senyals que aniran indicant el moment d’oferir-li anar al lavabo. Cal recordar que és ell qui ha de decidir, si no mostra interès o no en té ganes, és millor deixar-ho estar.\nSerà fonamental el paper de l’adult durant aquest procés guiant, acompanyant i oferint la disponibilitat d’un espai adequat i preparat per a ell, així com la utilització de roba còmoda que fomentarà la seva autonomia.\nEl reforç positiu i com ha d’actuar l’adult és una part molt important per a l’infant en l’evolució del seu procés. Transmetent calma, tranquil·litat, donant-li temps i respectant el seu ritme l’ajudarà a sentir-se acompanyat en aquest camí.\nÉs important recordar que a vegades aquest procés requereix de cert temps i, per molt que els adults vulguem accelerar-ho, no ho aconseguirem abans, doncs es tracta d’una maduració fisiològica i neurològica que es dona a diferents ritmes a cada infant.\nA una eruga, penseu que cridant-li es convertirà més aviat en papallona? Hem de donar temps i tenir paciència per esperar a que siguin ells que vagin indicant el camí.\nSENYALS DE QUÈ HA ARRIBAT EL MOMENT\nHi ha diferents senyals, gestuals o orals, que els infants mostren abans d’abandonar el bolquer, on van adquirint la consciència corporal suficient per saber si tenen el bolquer mullat, si identifiquen el moment que van a fer pipi i si reconeixen el senyal i són capaços de retenir i arribar al vàter.\nAvançar-nos a aquests senyals perquè arribi la data dels dos anys, l’inici de P3, l’arribada del bon temps… no ajuda a l’infant a aquest procés d’abandonament del bolquer. L’edat és una data orientativa i no s’ha de veure com el moment per plantejar-se com a família l’inici d’aquest procés.\nCada infant és únic i té un ritme i un procés de maduració diferent. És necessari observar a l’infant per veure quins senyals mostra i valorar si és el moment d’iniciar aquest procés d’abandonament.\n“La possibilitat d’establir una autoregulació al propi ritme, sense la coerció de l’adult, preserva els nens i les nenes de trastorns considerables a curt o llarg termini” Myrtha Chokler\nUN COP FET EL CANVI\nUna vegada s’ha assolit aquest procés sorgeixen dubtes com si posar o no el bolquer durant el descans. Sempre hem de parlar amb l’infant, què vol fer i saber com es sentirà en aquell moment. Cal respectar aquella decisió; tot i que el bolquer estigui sec, potser necessitarà més temps per acabar abandonant-lo.\nAlguns infants, tot i tenir assolit el procés d’abandonament del bolquer, per diferents circumstàncies poden fer una regressió i demanen tornar a posar-se’l. Com a adults hem de respectar aquesta decisió i tornar-li a posar, mostrant-li confiança en la seva decisió. Quan torni a arribar el moment, l’infant ens ho farà saber, només és qüestió de temps.\nDe què parlem quan col·loquialment diem “treure el bolquer”? Ens ho explica l’equip educatiu de l’EBM Pam i Pipa\nPrevious Post Què podem fer a casa, amb infants de 0-3 anys?\nNext Post El moviment a la primera infància: com acompanyar-ho des de casa


Tens alguna pregunta, no et queda clara alguna cosa que has vist a la web, vols demanar-nos alguna cosa especial? No ho dubtis, contacta amb nosaltres via telèfon o correu electrònic. Serà un plaer ajudar-te en el que necessitis. Atenem el telèfon de les 9.00h a les 24.00h i contestem els emails en un màxim de 24 hores.\nRevisa el camp "País"\nDesitjo rebre les novetats i newsletters Accepto i entenc condicions legals *