Carta de Paco Gea al conjunt de col·legiades i col·legiats\nCompanyes i companys de professió,\nAl juny del 2013, un grup d'educadores i educadors socials ens vam engrescar en la tasca de pensar la forma de portar endavant el CEESC. Tots havíem estat d’una manera o una altra col·laborant amb el Col·legi en moments anteriors, i pensàvem que en aquests moments podíem aportar l’experiència i el temps necessaris per intentar governar el nostre col·legi professional.\nDe bon començament, vam tenir clar que no volíem que aquest fos un govern presidencialista, sinó que preteníem, i pretenem encara, que sigui tot un equip el que prengués el comandament del CEESC, però calia tenir una figura al capdavant que liderés el grup i que fos referència de la institució per a la seva representació.\nEn aquells moments, la meva situació personal passava per un moment d’incerteses en l'àmbit laboral que em va permetre assumir aquest càrrec i així ho vaig fer, amb molta il·lusió i amb l’acompanyament de tot l’equip de la Junta de Govern actual. Però a la vida les situacions personals canvien i, actualment, la meva realitat personal no em permet portar a terme les tasques que es deriven de la presidència del CEESC de la manera adequada i tal com es mereix la institució.\nDavant d’aquesta situació, i de nou amb el suport de l’equip de companyes i companys, educadores i educadors socials compromesos amb la nostra professió, he pres la decisió de deixar la presidència del CEESC.\nNo ha estat una decisió fàcil com tampoc no ha estat fàcil portar aquesta responsabilitat durant els darrers mesos davant la impossibilitat de fer-ho de manera adient. No deixo de formar part de la Junta de Govern amb la qual em vaig comprometre i seguiré aportant en la mesura que em sigui possible la meva feina en aquest grup, al CEESC i, en definitiva, a les educadores i els educadors socials de Catalunya.\nHe d’agrair tot el suport que he rebut de totes les companyes i dels companys de la Junta de Govern, de les juntes delegades i de l’equip tècnic del CEESC.\nTambé vull donar un agraïment als anteriors presidents i presidenta del CEESC que sempre han estat col·laborant amb nosaltres quan ha calgut.\nAra, i fins la propera assemblea, assumirà la presidència l’actual vicepresidenta, la Míriem Solsona, a qui tots els membres de la Junta farem costat.\nVull, amb aquesta carta, acomiadar-me i dir-vos que ha estat un orgull representar totes les educadores i tots els educadors socials de Catalunya, i a aquesta professió que tant estimen, i demanar-vos disculpes per tot allò que no hagi pogut arribar a assolir.\nTambé vull, de nou, aprofitar per intentar esperonar-vos a adreçar-vos al CEESC en clau d’aportar cadascú de vosaltres allò que pugueu per millorar la situació de la nostra professió i posicionar-nos socialment defensant els interessos de les educadores i els educadors i de les persones i col·lectius a qui atenem dia a dia.\nRecordeu que el CEESC és la vostra casa.\nMoltes gràcies. Ens trobarem en el camí.\nEducador social, col·legiat 5361


No ens deixarem desallotjar – CSA Can Vies\nHome » Demandes TMB » 3era demanda de TMB 2012 » No ens deixarem desallotjar\nNo ens deixarem desallotjar 1\n14 setembre, 2012 in 3era demanda de TMB 2012 / comunicats tagged 2012 / demanda / desallotjament / manifestació / setembre / tmb by admin\nDISSABTE 20 D’OCTUBRE MANIFESTACIÓ PER ATURAR L’IMMINENT DESALLOTJAMENT DEL CSA CAN VIES.\nFa més de 15 anys, durant el transcurs d’una cercavila reivindicativa, un grup de joves decidiren alliberar l’edifici que es trobava en desús al carrer Jocs Florals, 42 per obrir-hi un centre social autogestionat. D’aquesta okupació va néixer Can Vies.\nCan Vies sempre ha estat un espai obert al barri que ha servit per centralitzar lluites veïnals i per crear alternatives de vida, de cultura popular, de relacions socials, de pensament i d’idees oposades a les que el poder ens intenta imposar. Són molts anys de lluita i implicació al barri i és un espai on han participat centenars de persones i desenes de col·lectius. I precisament aquestes lluites són les que han dotat a aquest espai d’una identitat pròpia i combativa que molesta a l’ajuntament.\nEls espais alliberats són necessaris ja que duen a terme una lluita contínua contra el sistema econòmic capitalista productor de misèria, la bombolla immobiliària o l’explotació de la terra, però també per la possibilitat que donen a persones i col·lectius per desenvolupar-se al marge de qualsevol control del poder establert.\nDurant aquest 15 anys de vida, Transports Metropolitans de Barcelona i el seu accionista majoritari, l’Ajuntament de Barcelona, han intentat fer-nos fora per la via judicial en tres ocasions. En els tres casos hem lluitat i hem vençut gràcies a la solidaritat rebuda i al treball en col·lectiu.\nLa darrera victòria la celebràvem al març del 2011 en conèixer la sentència que desestimava novament la demanda de TMB contra Can Vies, i contra la qual TMB interposà Recurs d’Apel·lació davant l’Audiència Provincial.\nA data d’avui ens trobem en la tessitura de que l’Audiència Provincial de Barcelona ha decidit revocar la sentència que el Jutjat de 1a Instància dictava el març de l’any passat, condemnant-nos a abandonar l’edifici.\nPer tot això demanem la vostra solidaritat, col·laboració i participació a la campanya de suport al CSA Can Vies. Estem convençudes que entre totes podem aturar aquest desallotjament.\nNo ens deixarem desallotjar!\nOne thought on “No ens deixarem desallotjar”\nPingback: Vuelta del verano: recuento de noticias y convocatorias, y “acoso cibernético”. « Ni en tu casa… Ni en la mia!\n← En Rubén ja és a casa!\nJuntes #SomCanVies →


Delegació Cultura - Falla Nicolau Andreu\nJueves, 31 de Octubre de 2013 17:14\nAquestes son les propostes que els nostres artistes ens presenten per a les falles d'enguany.\nLema: Quan la llum desperta...\nLema: Saber el vent i no saber el Torrent\nCategory: Noticies / Delegació Cultura\nPresentació Falles 2014\nDomingo, 20 de Octubre de 2013 11:09\nEste divendres després de l'assamblea tindrem lloc a la presentació del esbossos dels monuments d'aquestes Falles. Sergio Alcaíz junt a Paquito Carrasco en ensenyaran les seues propostes.\nAprofitem per a comunicar que el passat dia JLF va donar a conéixer les classificacions dels monuments d'estes falles 2014. Enguany estem en 2n secció com estos tres anys anteriors, en la secció infantil compartim secció amb Falla Sedaví i Falla Pare Mendez. En la secció major estem junt amb Falla Benemèrita Guàrdia Civil, Falla Pare Mendez, Falla Saragossa-Parc Central, Falla Sedaví, Falla Cronista i Falla Santos Patrons.\nLa resta de les classificacions en http://fallasdetorrent.com/wordpress/?p=6397\nA.C. Falla Nicolau Andreu confirmen els artistes fallers per a les falles del 2014.\nMartes, 11 de Junio de 2013 09:49\nEnguany continuem per sext any consecutiu en l'artista Paquito Carrasco, després de l'extraordinari treball realitzat tots aquests anys. Paquito Carrasco contarà amb la col·laboració de Sergio Alcañiz. Ells seràn els encarregats de dur a terme "Saber el vent i no saber el torrent"\nPer l'altra banda per aquest exercici faller la Falla Nicolau Andreu seguirà en la línia començada l'any passat i després del 1er premi que varem conseguir, Sergio Alcañiz tornarà a fer la nostra falla infantil. Enguany el nostre artista ens farà gaudir amb "Un bosc d'época".\nLa nostra comissió renova il·lusions amb aquestos nous projectes. Desitjem als nostres artistes molta sort i que siga un exercici ple d'exits.\nMegapujada de Fotos\nDesprés d'un temps recopilant les fotos d'estos últims mesos, ací teniu publicat les fotos dels últims actes de les falles del 2013.\nCavalcada del Ninot Major\nTrasllat de la Verge\nOfrena a la Mare de Deu dels Desamparats\nViernes, 18 de Enero de 2013 11:44\nParticipa en les Activitas de la Falla: Ara Fem Decorat\nFotos dels últims actes\nEsbossos Falles 2013\nPresentació dels Esbosos


YouTube afegeix compatibilitat per a la reproducció de vídeo HDR: HomeTheaterReview - 4K Ultra Hd\nYouTube afegeix compatibilitat per a la reproducció de vídeo HDR\nEngadget i altres llocs informen que YouTube ha afegit compatibilitat amb la reproducció de vídeo HDR. Ara mateix, podeu transmetre contingut HDR a un dispositiu compatible mitjançant el nou Chromecast Ultra i YouTube diu que la funcionalitat aviat s’afegirà directament a l’aplicació als televisors intel·ligents compatibles HDR de Samsung. YouTube fins i tot ha creat un Llista de reproducció de llançament HDR on podeu trobar el primer retall de vídeos HDR.\nSabíem que arribaria, però finalment ha arribat: YouTube ara transmet un vídeo d’alt rang dinàmic (HDR). Google ha anunciat avui que ha permès el suport de la tecnologia de visualització, cosa que permet als espectadors amb televisors i monitors HDR gaudir de contingut amb més claredat, gamma de colors i contrast.\nTot i que el vídeo 4K ja fa temps que està disponible a YouTube, Google ha esperat a incorporar HDR. Només ara els fabricants de televisors el fan de manera estàndard, mentre que aparells populars com Chromecast i PlayStation 4 han tingut recentment la funció.\nEl rang dinàmic alt, en termes senzills, no canvia el nombre de píxels que veieu, només en treu un màxim profit. HDR ofereix una gamma més àmplia de contrast i brillantor que la HD o UHD estàndard, cosa que permet que les imatges resultants mostrin més detalls en parts més fosques de la pantalla i ressaltin una gamma més àmplia de colors. Hauríeu de poder seleccionar detalls que potser no us havíeu adonat abans.\npolk audio signature s55 revisió\nGoogle va treballar amb diversos YouTubers (inclosos MysteryGuitarMan, Jacob i Katie Schwarz i Abandon Visuals) per tenir contingut HDR de primera qualitat llest per al llançament, però ara qualsevol pot carregar el seu vídeo millorat visualment.\nPer llegir la història completa d'Engadget, feu clic a aquí .\nprojector de cinema a casa epson 4k\n• YouTube ofereix suport per a vídeos HDR de TechCrunch.\n• Colors veritables: afegir compatibilitat amb vídeos HDR a YouTube del bloc oficial de YouTube.\ntir curt vs tir llarg


IMPLEMENTACIÓ DEL CALIDOSCOPI\nPublicat el 28 de juny de 2018 per mbrucar2\nTal i com hem explicat ja a l’article “Implementació del pal de pluja”, el projecte «Construcció d’un pal de pluja i d’un calidoscopi» consisteix en la realització d’aquests dos objectes per part d’equips de treball de 4 alumnes. Al final de les sessions els grups hauran construït dos exemplars de cada treballant de manera cooperativa.\nEn aquest article parlarem de la implementació del calidoscopi, un «instrument òptic, cilíndric, en el fons del qual hi ha fragments de vidre de color i miralls disposats de manera que apareix a la vista una figura de simetria radiada de múltiples colors que varia il·limitadament en agitar-lo», tal i com el descriu el Diccionari de l’Institut d’Estudis Catalans.\nEn un primer moment es va voler relacionar la nova informació amb els coneixements que els alumnes tenien d’aquest objecte. Una professora va fer la sessió inicial i els va mostrar un calidoscopi de la seva propietat. La majoria d’alumnes ja el coneixien i sabien com s’utilitzava, però desconeixien del tot com el podien elaborar i es van mostrar sorpresos que es pogués fer amb objectes que tenen a casa habitualment (CD vells, tetrabrics, pots de papates Pringles o boletes per fer collarets). A l’hora de fer-lo ells, però, van tenir problemes per interpretar correctament les instruccions, que eren en anglès. Com que l’elaboració d’aquesta joguina és més complexa que la del pal de pluja, no els va ser tan senzill construir-lo ells sols i sovint van necessitar l’ajuda del professorat. Per a properes edicions s’ha decidit redactar unes instruccions amb frases més senzilles, amb vocabulari treballat prèviament i també amb imatges que els serveixin de guia.\nIgual que es va fer amb el pal de pluja, els alumnes van prendre nota del procés de treball a la carpeta d’aprenentatge i igualment en van fer un registre fotogràfic per a poder explicar-ho al powerpoint final. Al final de tot el professorat va fer una valoració d’aquest procés de treball i també de l’objecte realitzat, tenint en compte tant la seva funcionalitat com la seva estètica.\nPublicat dins de Implementació, Institut Guillem Catà\t| Etiquetat com a Calidoscopi i pal de pluja\t| Deixa un comentari\nIMPLEMENTACIÓ DEL PAL DE PLUJA\nEl projecte «Construcció d’un pal de pluja i d’un calidoscopi» consisteix en la realització d’aquests dos objectes per part d’equips de treball de 4 alumnes. Al final de les sessions els grups hauran construït dos exemplars de cada treballant de manera cooperativa. Dos alumnes realitzaran conjuntament el pal de pluja i de manera simultània els altres dos construiran el calidoscopi. En un moment donat del projecte, els alumnes canviaran de rol i hauran de construir l’objecte contrari amb l’ajuda dels companys que l’hauran realitzat primer.\nEn aquest article parlarem de la implementació del pal de pluja, un instrument de percussió que sona per sacseig i que quan es gira, gràcies al moviment de les llavors o cereals que té a dins, fa un so que recorda a la pluja quan cau.\nEn un primer moment es va voler relacionar la nova informació amb els coneixements que els alumnes tenien d’aquest objecte. Una professora va fer la sessió inicial i els va mostrar un pal de pluja autèntic. La majoria d’alumnes el coneixien i fins i tot algun n’havia realitzat un a primària. Un cop van llegir i saber les instruccions per elaborar aquest objecte es van mostrar sorpresos perquè la seva realització els va semblar senzilla i, aquells que ja n’havien realitzat un abans, perquè s’utilitzava un mètode diferent del que ells havien fet servir. En aquest cas els va sorprendre l’ús de boles de filferro i arròs per aconseguir el so similar a la pluja en comptes de l’ús de claus com havien fet a primària.\nPer a la realització del pal de pluja els alumnes van haver de seguir unes instruccions en anglès i van treballar també conceptes de tecnologia (realització de l’instrument) i de socials, ja que van haver de buscar informació sobre l’origen d’aquest objecte i explicar-lo a la presentació final. Finalment van treballar també continguts de visual i plàstica, ja que una part important de l’elaboració d’aquest objecte era la seva decoració.\nAl llarg de l’elaboració del pal de pluja els alumnes van anar registrant el procés, tant amb fotografies que van adjuntar al powerpoint final, com a través de la reflexió documentada a la carpeta d’avaluació. D’altra banda el professorat va fer-ne una valoració final, tant del treball diari i del procés d’elaboració com del resultat final, tenint en compte tant la seva sonoritat com l’aspecte visual i tecnològic.


Sobre el blog – ARKIA Arxius familiars\nAquest blog és el diari de l’esforç creatiu d’obrir nous camins de reflexió, difusió i acció referent a la documentació de família que moltes persones guarden a casa seva, un be cultural que passa desapercebut fins i tots als professionals.\nEm pregunto què hem d’aportar els arxivers a la tasca de conservació, creixement i valorització d’aquests arxius familiars. Avui dia la majoria d’accions van encaminades a l’ingrés d’aquests fons en un arxiu públic, però hem de reconèixer que aquesta solució no pot ser global. Davant la nostra capacitat per anar més enllà, molts fons familiars desapareixen, són venuts o trossejats. Per evitar-ho, quina ha de ser l’actuació necessària que hauria d’aportar l’arxivística?\nPenso que ens hem de posar al costat dels propietaris i ajudar-los a ser conscients del valor del seu arxiu i de les seves possibilitats de difusió, i a prendre decisions referents a la conservació i el control dels documents.


El centre, finançat amb 6.908.680 € pel Departament d’Educació, aposta perquè l'alumnat sigui el centre del procés d'aprenentatge i per potenciar l’educació emocional\nVista general de l'Institut Maria Espinalt Departament d'Educació\nL’Institut Maria Espinalt, ubicat al Poblenou de Barcelona, ha consolidat el seu projecte educatiu després de gairebé dos anys d’haver estrenat un nou i esperat edifici. El centre, creat per donar la millor resposta a la demanda de places públiques en el districte de Sant Martí, va obrir les seves portes en el curs 2016-2017 en unes construccions modulars provisionals al carrer de Llacuna. Finalment, durant el curs 2019-2020, l’institut es va poder instal·lar al seu edifici definitiu -al Camí Antic de València, 82-90-, un equipament de 4.600 m2 finançat amb 6.908.680 € pel Departament d’Educació de la Generalitat.\nEl conseller d’Educació, Josep Bargalló, la comissionada d’Educació, Maria Truñó, i el president del Consorci d’Educació de Barcelona i director general de Centres Públics, Josep Gonzàlez-Cambray, van visitar el passat divendres l’institut. L’aturada de l’activitat lectiva presencial durant el tercer trimestre del curs passat, per la pandèmia de la Covid-19, no va permetre que es realitzés aleshores la visita inaugural programada per mitjans del mes de març de 2020.\nImatge de la visita inaugural al nou institut que van fer les autoritats educatives Departament d'Educació\nL’edifici, construït per Infraestructures.cat, consta d’una planta baixa on està situat el menjador, la biblioteca, un espai d'adults, una sala anomenada 'Racó del Benestar' i una sala polivalent que, entre altres activitats, es fa servir de gimnàs. A la planta primera hi ha les aules de 1r i 2n d'ESO, amb un pati, un laboratori, una aula polivalent i l'aula de música. A la segona planta estan les aules de 3r i 4t d'ESO, amb una altra aula polivalent i un taller. L’equipament s’ha construït seguint criteris de sostenibilitat i té instal·lades plaques fotovoltaiques a les dues façanes interiors.\nL’Institut Maria Espinalt té 4 línies d’ESO i actualment està escolaritzant fins a 1r de batxillerat, amb 2 línies (humanitats i científic). En total, el centre té 527 alumnes i 18 grups des de 1r d’ESO a 1r de batxillerat.\nLa seva proposta de batxillerat és inclusiva i dona resposta a tota classe d’alumnat, tant el que vol orientar-se als cicles formatius de grau superior, com els que volen fer-ho a graus universitaris.\nEspais globalitzats i hores de treball autònom\nEs potencien les hores de treball autònom on l'alumnat escull les propostes que vol treballar i els espais on ho vol fer, segons els recursos que necessita. Un sistema en el qual l'alumne també té protagonisme a l'hora de valorar la seva feina, ja que s'autoavalua en un exercici en què dialoga amb els seus tutors personals.\nEl centre creu en el treball en equip entre tots els professionals que formen part del claustre. L'Institut Maria Espinalt participa de programes com Cinema en curs, Enginy, Escoles per la diversitat, Escoles sostenibles i el Xarxes per al Canvi, en què és un dels grups motors.\nAugmentar l’oferta educativa\nEn els darrers anys el Consorci d'Educació de Barcelona ha mostrat una clara línia de treball per tal d'augmentar l'oferta educativa segons les necessitats de cada districte amb nous centres com l'Institut Escola Eixample, l'Institut Vapor del Fil, l'Institut Escola Coves d'en Cimany, l'Institut Escola Plaça Comes, l'Institut Escola Rec Comtal, l'Institut La Sagrera Sant Andreu, l'Institut Escola Arts, l'Institut Pedralbes, l'Escola Xirinacs, l'Escola Gaia, l'Escola Anglesola, l'Escola la Flor de Maig, l'Escola Gràcia, l'Escola 9 Graons, l'Escola Auditori, l'Escola La Maquinista, l'Institut Martí Pous, l'Institut 22@, l'Institut Escola Trinitat Nova, l'Institut Escola Antaviana i l'Institut Escola El Til·ler.


Hi haurà una nova pel·lícula sobre Diego Maradona, des dels seus draps fins a la riquesa de la mà de Déu i l’addicció a la cocaïna - Homes De Sol\nDIEGO MARADONA pot dividir l'opinió, però no hi ha dubte que compta amb una carrera d'increïbles màxims i mínims mortals.\nAra tindran l’oportunitat de conèixer millor la seva notable màgia sobre el terreny i controvertir-la amb un nou documental que arribarà als cinemes del Regne Unit el 14 de juny.\nAquesta és l’única imatge llançada de la nova pel·lícula de Maradona\nL'argentí va suportar una vida de molts màxims, però molts mínims, i és recordat pels fans anglesos per la seva mà de Déu el 1986\nquant de temps pot durar un home al llit\nSimplement titulat Diego Maradona, capturarà la història de l’argentí que va suportar una història de draps a riquesa després d’haver estat posat a l’atenció des dels 15 anys.\nPerò malgrat tot el seu èxit, mai va estar lluny dels problemes i centrarà el seu fort declivi, que incloïa una forta addicció a la cocaïna i disparar periodistes amb un rifle d’aire.\nUn dels jugadors més polèmics i carismàtics del futbol, el jugador de 58 anys va disparar a l’estrellat quan va aconseguir el rècord mundial de mudances de 5 milions de lliures esterlines d’Argentinos Juniors a Barcelona el 1982.\nPerò va ser durant la seva etapa al club català quan va provocar el seu amor per la cocaïna i, amb la seva relació amb la directiva blaugrana, va canviar a Nàpols.\nEs va convertir en un heroi instantani a Nàpols que els va portar a la seva època de més èxit a finals dels 80.\nDesprés va venir la 'Mà de Déu' i un dels seus majors gols en un sol partit contra Anglaterra a la Copa Mundial de 1986.\nLa seva vida aviat sortiria fora de control mentre es dedicava al menjar ràpid, prenia una gran quantitat de drogues i patia greus problemes de salut.\nMés recentment, es va tornar a posar en el punt de mira a la Copa del Món de l'estiu passat després d'una sèrie d'estrambòtics estúpids.\nVa jurar a la multitud després d'un guanyador posterior contra Nigèria, es va esfondrar després de presumir de vi i es va veure embolicat en una fila de racisme.\nbaixa vitamina D i baixa testosterona\nDirigit per Asif Kapadia, que també va produir el notable documental de Senna, va revelar com volia retratar els 'efectes devastadors de la fama i la fortuna'.\nVa dir en un comunicat oficial: 'Diego Maradona tracta d'un noi sense educació del carrer d'un barraquisme, embolicat a l'altura de la fama mundial, guanyant enormes quantitats de diners, atorgat un estatus diví, tot pel seu màgic peu esquerre.\n'Volia intentar comprendre aquest geni carismàtic, mostrar tots els vessants de la seva personalitat, centrant-me en el seu pas per Nàpols, quan es va convertir en el jugador més gran del món, però també on els seus problemes van començar a sortir de control.\n'Era vital fer una pel·lícula sobre Diego que agradés a la gent que estima el futbol, però també a aquells que tenen poc interès en l'esport o que veuen Maradona com un engany.\n'Volia desafiar aquestes preconcepcions i comprendre aquest personatge complex i brillant, que li permetés explicar la seva història amb les seves pròpies paraules, revelant les seves lluites per l'èxit, però també els efectes devastadors de la fama i la fortuna.\nMaradona és considerat com un dels millors jugadors que han guanyat el joc\nVa disparar a l'estrellat després d'acceptar un trasllat rècord mundial a Barcelona\nLes trapelles de Maradona a la Copa Mundial de l’estiu passat van provocar més rumors sobre drogues\nLa seva carrera el va portar a Nàpols, on la seva addicció a les drogues va sortir de control\nMaradona fins i tot es va convertir en entrenador de la selecció argentina\nL’any passat va causar encara més controvèrsia al Mundial\nCom puc fer la meva polla més gran sense pastilles\nquin és el millor medicament sense recepta\nper què em picen les boles?\noli de coco per a picor sec del cuir cabellut\ncom augmentar el desig sexual dels homes\nel meu penis es corba cap a l'esquerra


La Fundació Escola Cristiana de Catalunya publica material didàctic amb motiu de l’Any de la Fe - Arquebisbat de Barcelona\nLa Fundació Escola Cristiana de Catalunya publica material didàctic amb motiu de l’Any de la Fe\nLa Fundació Escola Cristiana de Catalunya (FECC) ha elaborat el llibret Any de la Fe a l’Escola. Materials de Treball per a totes les Etapes Educatives, que conté tota mena de recursos, propostes i suggeriments per a la pregària adequats als diferents nivells educatius (educació infantil, educació primària, ESO, Batxillerat i FP de grau mitjà). […]\nLa Fundació Escola Cristiana de Catalunya (FECC) ha elaborat el llibret Any de la Fe a l’Escola. Materials de Treball per a totes les Etapes Educatives, que conté tota mena de recursos, propostes i suggeriments per a la pregària adequats als diferents nivells educatius (educació infantil, educació primària, ESO, Batxillerat i FP de grau mitjà). Aquests materials estan pensats per ser desenvolupats com cada escola cristiana –o qualsevol altra que hi estigui interessada- consideri més oportú, sempre, però, partint del CREDO o professió de fe com a material de base. Cada bloc temàtic, a més, ha estat elaborat partint dels textos evangèlics que mostren la visió que Jesús dóna de la Fe en determinats moments i diferents circumstàncies, com ara l’Evangeli segons Mateu, l’Evangeli segons Lluc o l’Evangeli segons Joan.\nEls materials també s’acompanyen de la cançó Crec, amb lletra i música de Raül Benéitez, i se’n recomanen d’altres que formen part del CD Veus per a una nova evangelització, com ara Allà on batega un mateix cor, de Toni Torrelles, o Senyor, Tu ho saps tot, de Joan Àguila.\nEls materials, assessorats per Mn. Xavier Morlans, han estat coordinats per la responsable de l’Àrea Educativa de la FECC, Rosa Maria Piqué, qui ha declarat que “no pretenem sinó iniciar els nens en la confiança en Jesús i en la seva Paraula escoltada amb amor, així com treballar perquè resti en nosaltres tota la vida”. Piqué també ha volgut destacar la feina de l’equip de treball dels materials, “sense el qual no hauríem pogut tirar endavant tota aquesta feina, per això els volem reconèixer la tasca”.\nIntroducció general i cançó\nEducació infantil Desvetllar la Fe en Jesús\nPrimària Ajuda’ns a tenir Fe\nESO La mirada de la Fe a través de l’Art\nBatxillerat-FP La Fe com a risc i aventura personal


Vila-real beneficiarà amb 120.000 euros els sectors afectats per la covid per a bonificar l'IBI de 105 negocis més - Ajuntament de Vila-real\nVila-real beneficiarà amb 120.000 euros els sectors afectats per la covid per a bonificar l'IBI de 105 negocis més\nL'Ajuntament de Vila-real donarà llum verda aquesta setmana vinent a una segona relació de negocis beneficiaris de la bonificació del 95% de l'impost sobre béns immobles (IBI), una mesura adoptada pel consistori per a donar oxigen als sectors econòmics que més han patit els estralls de la crisi econòmica ocasionada per la pandèmia. En aquesta segona remesa d'expedients de bonificació de l'IBI s'exonerarà del pagament del 95% d'aquest impost municipal a un total de 105 establiments comercials, d'hostaleria i altres serveis, amb un impacte econòmic de 120.373 euros. Una quantitat que l'Ajuntament deixarà d'ingressar perquè "els autònoms i xicotetes empreses del municipi tinguen una mica més de liquiditat en un moment en què la supervivència de molts d'ells està en joc", ha afirmat el regidor d'Economia, Xus Madrigal.\nFa només dues setmanes el Ple va aprovar per unanimitat la primera relació de beneficiaris d'aquesta mesura, amb un total de 187 negocis i un valor de 215.300 euros. D'aquesta manera, amb la inclusió d'altres 105 establiments, l'impacte global de la bonificació de l'IBI afectarà quasi 300 locals i suposarà una injecció econòmica de prop de 350.000 euros per al teixit econòmic de la ciutat. Aquesta segona remesa s'aprovarà en un Ple extraordinari que està previst convocar per a divendres que ve 14 de maig, segons avança el regidor d'Economia, que detalla que "una vegada aprovats aquests expedients a penes quedarà per aprovar una vintena més que en principi compleixen els requisits establits per a optar a aquesta exoneració". Madrigal ha recordat que la bonificació del 95% de l'IBI als negocis comercials, d'hostaleria i serveis és una mesura consensuada amb la resta de grups polítics en la mesa del Pacte local pel renaixement, de manera que l'edil confia que "l'aprovació d'aquesta segona remesa de bonificacions compte de nou amb el suport unànime de tots els partits en el Ple".\nAquesta bonificació de l'IBI per als negocis locals forma part del pla de baixada d'impostos al comerç com a part de les accions que des de l'àmbit municipal s'han llançat per a evitar el tancament d'establiments arran de la crisi econòmica per la covid-19. Els únics requisits per a poder accedir a aquesta bonificació eren ser propietari d'un immoble on se situe un comerç o negoci d'hostaleria i tenir l'activitat d'alta a data de l'1 de gener de 2021. En cas que l'empresari o autònom no siga propietari de l'immoble i estiga en lloguer, era necessari aportar el contracte de lloguer i un document signat que acredite el compromís del propietari de beneficiar el comerç amb aquesta rebaixa de l'impost.\nLa bonificació del 95% està prevista en l'article 6.8 de l'Ordenança fiscal 1/2020 reguladora de l'impost sobre béns immobles. Aquest article es va incloure l'any passat per a eximir de l'impost a immobles en els quals es desenvolupen activitats econòmiques que siguen declarades d'especial interés o utilitat municipal per concórrer circumstàncies socials, culturals, històriques, artístiques o de foment de l'ocupació que justifiquen tal declaració.\nAquesta mesura municipal de suport a l'economia local en aquest moment de crisi se suma a altres com la línia d'ajudes directes als locals d'oci nocturn per valor de 50.000 euros; l'exoneració de la taxa per ocupació de la via pública, que ha suposat al consistori deixar d'ingressar 360.000 euros; els 500.000 euros consignats el 2020 i 2021 per al Pacte local pel renaixement o els 620.000 euros destinats a activitats de dinamització econòmica com la Fira de Nadal o Vila-real Renaix, tots dos amb companyies i grups locals. Aquestes accions, unides als 1,2 milions del Pla Resistir per als sectors més afectats per la pandèmia, eleven l'esforç econòmic en la lluita anticovid fins als 3,6 milions d'euros.


ARIBAU és una empresa distribuïdora de vins, caves i licors. Acumulem una experiència de més de 50 anys, clar testimoni del nostre compromís de fidelització amb clients i proveïdors.\nPosem el nostre coneixement al servei d'estendre la cultura del vi, així com la nostra xarxa de vendes, mantenint sempre com a referent els nostres valors d'honestedat, qualitat, vocació de servei, excel·lència i solidaritat social.\nEspecialitzats en el sector HORECA, som experts en assessorar als nostres clients restauradors a l'hora de confeccionar les seves cartes de vins, triant els productes que millor s'adeqüen a la seva oferta, oferint-los una àmplia i diversa gamma de productes.\nEL NOSTRE PORFOLI\nEl nostre portfoli ens permet donar suport a marques de reconegut prestigi, així com a altres menys conegudes, però la qualitat ha superat amb èxit els nostres rigorosos estàndards de selecció.\nTambé hem desenvolupat una gamma de marques pròpies, partint de l'escolta de les necessitats i desitjos dels nostres propis clients.\nPer història i ubicació geogràfica, dominem l'àrea geogràfica de Catalunya, i en particular la província de Barcelona, a través del nostre propi equip de vendes. També mantenim contacte amb altres distribuïdors a tot Espanya, amb qui col·laborem per obrir-nos camí en altres territoris.


L’EFMR seguirà la jornada electoral amb un ampli dispositiu des de l’escola Martí Poch | EFMR.cat\nInici Notícies L’EFMR seguirà la jornada electoral amb un ampli dispositiu des de l’escola...\nL’Espluga FM Ràdio amb la col·laboració de l’Espluga Audiovisual oferirà una programació especial aquest diumenge per seguir en directe la jornada electoral de l’Espluga de Francolí i de la Conca de Barberà. L’emissora instal·larà un estudi de ràdio al carrer Lluís Carulla, davant de l’escola Martí Poch, des d’on es faran tots els programes especials en directe.\nDurant tot el matí s’oferiran butlletins a cada hora en punt amb la informació que hagi donat fins llavors la jornada. Una dinàmica que continuarà a la tarda. A les 12 h arribarà el primer programa especial per explicar tot el que ha donat de si fins llavors la jornada electoral. El periodista Òscar Palau serà l’encarregat de presentar aquest espai. S’avançaran les xifres de participació i també es recolliran les declaracions dels quatre alcaldables espluguins a l’anar a votar, entre d’altres continguts.\nUna hora més tard, a les 13 h i a les 19 h, Josep Morató presentarà l’informatiu cap de setmana amb tota la informació setmanal de la Conca de Barberà i també, evidentment, la que fa referència a les eleccions.\nEscrutini i recompte en directe\nA partir de les 20 h començarà el programa per seguir la nit electoral amb el tancament dels col·legis. Presentat pel periodista Arnau Martínez i amb la col·laboració d’una vintena de voluntaris de l’Espluga Audiovisual, s’oferirà l’escrutini i el recompte en directe. L’espai s’iniciarà amb la crònica de la jornada i més tard s’afegirà un representant de cada partit que concorre les eleccions a l’Espluga per fer el minut a minut i analitzar els resultats.\nAquest programa s’allargarà fins que es coneguin els resultats de l’Espluga i també comptarà amb les dades de tots els municipis de la Conca de Barberà. Es podrà seguir en directe a través d’EFMR.cat, al 107.4 FM i al canal de la TDT.\nTota la informació de la jornada també es podrà seguir a través del portal web destinat a les eleccions municipals EFMR.cat/eleccions. Al llarg de tot el dia s’anirà actualitzant i al vespre es publicaran els resultats de tots els municipis de la Conca de Barberà.\nArticle anteriorMarc Vinya assegura que l’Ajuntament de Montblanc té un deute de 5 milions i Josep Andreu ho nega\nArticle següentFinal de campanya passat per aigua de Som i Junts per l’Espluga


Homenatge a Jaume Pérez Montaner – poesia per la revolta\nHomenatge a Jaume Pérez Montaner\nL’amistat i el reconeixement de la importància de la seua obra poètica, acadèmica i cívica foren el motor de la festa sorpresa que es va organitzar a Ca Revolta el 22 de maig en honor a Jaume Pérez Montaner. Durant algunes setmanes es va anar teixint una xarxa de complicitats que va fer que la celebració de l’homenatge arribara a tanta gent com fóra possible, excepte a l’interessat. Si l’aplaudiment amb què el va rebre tota la gent que atapeïa la sala de baix de Ca Revolta, va ser tan commovedor fou, precisament, perquè l’homenatjat no s’ho esperava, i per això s’ha d’agrair la col·laboració de tothom que hi ha estat implicat.\nJaume Pérez Montaner ha fet 75 anys aquest mes de maig. Uns anys que han estat dedicats amb bonhomia i humilitat a treballar per la literatura i per la cultura, a ensenyar-la, a escriure-la, a estudiar-la i a traduir-la, i a treballar, també, pel bé comú, a lluitar contra la repressió i l’opressió i contra la ignorància recalcitrant d’una part d’aquesta societat.\nTots aquests aspectes de la seua personalitat el fan mereixedor de l’homenatge que es va celebrar a Ca Revolta i en el qual van participar un centenar de persones. A l’acte d’homenatge, conduït per Manel Marí, poeta i ànima de Poesia per la revolta, van intervenir Francesc Codonyer, que va recordar els mesos que van passar tancats a la presó quan tots dos tenien poc més de vint anys pel seu compromís antifranquista; els professors de les universitats d’Alacant, Barcelona, Castelló i València, Lluís Alpera, Antoni Martí Monterde, Vicent Salvador i Ramon Rosselló, que van traçar el perfil acadèmic de Jaume, des dels anys en què Sanchis Guarner impulsava els estudis de filologia catalana a la Universitat de València, fins al final de la seua carrera acadèmica; Toni Gisbert i Gemma Pascual, en nom d’ACPV i l’AELC van destacar el seu compromís amb la cultura del país, sobretot pel seu paper com a president de l’Associació d’Escriptors en Llengua Catalana entre 1999 i 2007; la família de Vicent Andrés Estellés (Carmina Andrés i Vicent Anyó i els seus fills), que van protagonitzar un dels moments més emotius de la nit i els poetes Pere Bessó i Marc Granell que van destacar la solidesa, qualitat i profunditat de l’obra poètica de Jaume, així com el seu paper com a animador de la vida cultural valenciana en tertúlies i aquelarres poètics com els de La Forest d’Arana als vuitanta o els actuals de Poesia per la Revolta. A l’acte també van participar els cantants Carles Pastor i Miquel Gil. Finalment, la companya inseparable de l’home Pérez Montaner, Isabel Robles, també poeta, traductora i professora, va fer una última intervenció plena de seny i d’amor i va evocar en poques paraules el sentit de tota una vida. L’acte es va acabar amb una intervenció emocionada i, forçosament improvisada, de l’homenatjat que va confessar que no s’esperava res, tot i que, tenint en compte que venia a Ca Revolta convençut que assistia a un recital de la seua dona amb Montse Anfruns, duia un poema a la butxaca per llegir-nos, un poema escrit el dia del seu 75è aniversari.\nDesprés d’aquest acte, la festa va continuar amb un sopar al qual assistiren una setantena de persones i amb un recital de poemes dedicats a Jaume que han estat recollits en una plaquette que Ca Revolta ha editat per a l’ocasió. Així mateix, la festa va servir per presentar el segon lliurament de les samarretes de Poesia per la revolta, en aquesta ocasió amb un vers de Jaume Pérez Montaner que també dóna títol a la plaquette: “qui no ha sentit la fredor de la desfeta/ no podrà dir-se humà”.\nEs tracta de dos versos extrets d’aquest poema del llibre L’oblit:\nentre matolls i aromes del capvespre.\nA l’homenatge es van adherir, a més de les institucions, associacions i universitats ja citades, les revistes la Brúixola, l’Aiguadolç, Saó i El Temps, així com el PEN Català, l’AEPV i l’Associació de Bibliotecaris Valencians, així com molts altres amics de Jaume que, a títol personal, van fer arribar la seua adhesió. També cal destacar, a més del paper de coordinació dels membres de Poesia per la revolta, Pau Sanchis, Josep Martínez i Manel Marí, la col·laboració inestimable de Francesc Collado i Manel Romero, el treball de compilació de l’obra de Jaume que va fer la Llibreria la Muixeranga de Paiporta, l’enregistrament i l’emissió en directe que van fer els membres de 9exili i el disseny de la samarreta per part de Brainy Monkey. Finalment, cal agrair la participació de totes les persones que d’alguna manera van ajudar a que aquest merescut homenatge fóra possible.\nL’entrada de Jaume Pérez Montaner a la festa sorpresa d’homenatge organitzada per Ca Revolta, gravada per 9exili\nManel Alonso al Diari gran del sobiranisme\nLa publicació País Valencià segle XXI\nI Josep Antoni Alfonso Díaz, Carles Mulet o Héctor Serra en els seus blocs.\nFotografies: Enric Sanç i Ferrandis i Ca Revolta\n24 Mai 2013 29 Abril 2014 poesiaperlarevolta Deixa un comentari\n← Lectura d’Isabel Robles i Montse Anfruns\nI jo he gosat imaginar / Ed io ho osato immaginare →


Neus Lloveras valora el treball amb els grups polítics per modificar les ordenances\nL'alcaldessa es mostra sorpresa per l'abstenció d'IC-V en l'aprovació de la tarifació social\nLa tarifació social aprovada pel Ple de l'Ajuntament de dilluns "canviarà la manera de tributar a la ciutat". Així ho va dir el regidor d'Hisenda, Miquel Àngel Gargallo, després del ple ordinari de juliol. Gargallo va voler destacar que, fins ara, en el pagament de tributs a la nostra ciutat no es tenia en compte la capacitat econòmica. El regidor va explicar que "entrem en una nova era, entrem en una situació de progressivitat". La proposta aprovada pel ple inclou un escalat en cinc segments de renda que serà la base per determinar el grau de bonificació en els diferents impostos i taxes.\nL'alcaldessa, Neus Lloveras, va voler destacar el treball que s'ha fet amb els grups polítics per arribar a un acord sobre aquest tema. "El fet que la CUP i el PP van votar favorablement la proposta demostra que aquesta feina s'ha fet" va declarar Lloveras en referència a l'adaptació del pagament tributs municipals a la situació econòmica de les famílies.\nPer altra banda però, l'alcaldessa va mostrar la seva sorpresa pel vot d'Iniciativa. "Lamentem l'abstenció del PSC però sobretot la d'IC-V que l'any 2011 va posar aquesta proposta sobre de la taula". Neus Lloveras va voler recordar que la primera vegada que les ordenances municipals havien incorporat la progressivitat en relació als ingressos econòmics havia estat en el govern de Convergència i Unió.\nLa modificació de l'ordenança aprovada inclou, a banda de la tarifació social, algunes millores i correccions tècniques, com ara la definició dels subjectes a nivell tributari perquè no hi hagi problemes en l'aplicació.\nUna de les dificultats d'aplicar les modificacions segons la renda i els ingressos de cada família o individu és esbrinar la capacitat econòmica. Per això l'Ajuntament ha sol·licitat la col·laboració de l'Administració Tributària.


Llei de mesures fiscals, financeres, administratives i del sector públic.\nLlei 2/2021, del 29 de desembre, publicada al DOGC número 8575 del 31 de desembre de 2021\nCom en altres ocasions, la llei s'emmarca en un context de pròrroga pressupostària. En aquest cas, dels pressupostos del 2020, la qual cosa incideix directament, tant des d'una perspectiva quantitativa com qualitativa, en el nombre i l'abast de les mesures que la configuren, tal com s'especifica en aquest preàmbul.\nCom és sabut, les mesures de caràcter normatiu que s'han d'aprovar com a complement necessari de la Llei de pressupostos no s'hi han d'integrar, sinó que, segons la doctrina del Tribunal Constitucional, s'han d'incorporar a una altra llei específica amb rang de llei ordinària, que és la denominada Llei de mesures o Llei d'acompanyament dels pressupostos. Així, els tràmits parlamentaris no queden subjectes a les limitacions pròpies de la tramitació especial de la norma pressupostària.\nEn aquesta llei es modifiquen diverses disposicions legals, entre elles, decrets llei, decrets legislatius i, majoritàriament, lleis, i també alguns decrets.\nLa part dispositiva de la llei s'organitza en cinc parts, en funció de l'àmbit material: la part primera, relativa a les mesures fiscals; la part segona, relativa a les mesures financeres; la part tercera, relativa a les mesures en l'àmbit del sector públic; la part quarta, relativa a les mesures administratives, i la part final, que conté les disposicions addicionals, transitòries, derogatòries i finals.\nEl contingut principal de la llei el constitueixen les mesures de naturalesa tributària, si bé se n'incorporen també d'altres de caràcter administratiu.\nI. Mesures fiscals\nLa part primera, relativa a les mesures fiscals, s'ordena en dos títols relatius a les modificacions en l'àmbit dels tributs propis i dels tributs cedits, respectivament.\nEl primer títol està format per sis capítols.\nEl capítol I conté modificacions en la regulació del cànon de l'aigua, un tribut propi que gestiona l'Agència Catalana de l'Aigua. Entre altres mesures, i amb la finalitat de reduir la càrrega administrativa de les entitats subministradores, que tenen la condició de substitut del contribuent, se simplifica el règim de presentació de declaracions i autoliquidacions del cànon de l'aigua i es consolida el procediment de declaració de rebuts impagats que esdevenen incobrables, i que s'havia establert amb caràcter temporal en els exercicis 2019 i 2020. També se simplifica el procediment per a aplicar la tarifa social per a col·lectiu de persones i unitats familiars en situació de vulnerabilitat econòmica.\nEl capítol II introdueix modificacions tècniques a l'impost sobre els actius no productius de les persones jurídiques. D'una banda, concreta les condicions ja vigents que han de concórrer per a considerar que un actiu és no productiu; i, d'una altra, incorpora a tributació les societats inactives que no es troben en situació de dissolució i liquidació.\nEl capítol III es dedica a l'impost sobre els habitatges buits.\nEl capítol IV es dedica a l'impost sobre les emissions de diòxid de carboni dels vehicles de tracció mecànica.\nEn l'àmbit de les taxes, el capítol V recull les modificacions efectuades en el text refós de la Llei de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2008, del 25 de juny. Les modificacions consisteixen en l'actualització de quotes per a ajustar els imports al cost del servei que es presta, en l'addició de nous fets imposables en taxes ja existents i en la creació de taxes noves.\nEl capítol VI recull les modificacions en l'àmbit de les taxes en matèria de transport en aigües marítimes i continentals, regulades per la Llei 10/2019, del 23 de desembre, de ports i de transport en aigües marítimes i continentals.\nEl títol II recull les mesures relacionades amb els tributs cedits i està format per tres capítols.\nEn el capítol I, que fa referència a l'impost sobre successions i donacions, s'estableix, amb caràcter excepcional, l'ampliació de fins a dos anys del termini de pagament establert per l'article 73.1 de la Llei 19/2010, del 7 de juny, de regulació de l'impost sobre successions i donacions, per als supòsits en què l'inventari de l'herència no comprèn prou diners efectius o béns fàcilment realitzables per a pagar el tribut. D'altra banda, es fa una modificació per a regular quina relació s'atribueix, a efectes de l'impost, a les persones que estan o han estat acollides respecte a les persones acollidores.\nEl capítol II, i dins l'àmbit de tributació sobre el joc, estableix una obligació formal de subministrament d'informació per part dels operadors de màquines recreatives i d'atzar.\nEn el capítol III es fan, amb efectes de l'1 de gener de 2022, modificacions relatives a la deducció per lloguer de l'habitatge habitual, a les deduccions per naixement o adopció d'un fill i, finalment, a l'escala autonòmica.\nII. Mesures financeres\nLa part segona de la llei, que agrupa les mesures financeres, inclou tres títols, que segueixen una ordenació successiva al llarg del text normatiu: el títol III, sobre mesures relatives al règim jurídic de les finances públiques, el títol IV, relatiu a modificacions legislatives en matèria de patrimoni, i el títol V, sobre mesures en matèria de contractació pública.\nEl títol III, que estableix el conjunt de mesures relatives al règim jurídic de les finances públiques, estableix una sèrie d'addicions i modificacions del text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2002.\nS'introdueix un nou precepte que regula unes obligacions de transparència per a l'Administració pública per tal que els ciutadans puguin accedir a informació concreta i accessible sobre quina és la destinació dels recursos obtinguts dels tributs propis que s'integren en fons específics, com l'impost sobre les estades en establiments turístics, que es destina al Fons per al Foment del Turisme, o l'impost sobre l'emissió de gasos i partícules a l'atmosfera produïda per la indústria els recursos del qual nodreixen el Fons per a la Protecció de l'Ambient Atmosfèric, i més recentment, l'impost sobre les emissions de diòxid de carboni dels vehicles de tracció mecànica, els ingressos del qual s'integren en el Fons Climàtic i en el Fons de Patrimoni Natural.\nDestaca també la mesura que té per objecte la introducció del requeriment d'elaborar i publicar, per part del Departament d'Economia i Hisenda, documentació pressupostària addicional a la que es requereix actualment segons el Decret legislatiu 3/2002. Aquesta documentació constarà de tres documents pressupostaris, l'informe d'orientacions pressupostàries, l'informe pressupostari previ a eleccions, i l'informe de perspectives pressupostàries a llarg termini; també s'introdueix un informe sobre la perspectiva de gènere dels pressupostos públics, per a contribuir i donar visibilitat a la incorporació de la transversalitat de la perspectiva de gènere en l'elaboració dels pressupostos.\nD'altra banda, s'eliminen el tràmit d'ordenació de pagaments i la figura de l'ordenador de pagaments en l'execució del pressupost de despeses de l'Administració de la Generalitat i de les entitats que gestionen un pressupost administratiu, atès que els avenços tecnològics permeten establir, amb seguretat, uns automatismes en la gestió dels pagaments proposats que permetran un millorament en la gestió de la tresoreria, un compliment millor en les obligacions en termes de sostenibilitat financera de la Generalitat i un servei millor al ciutadà. Així mateix, s'habilita la creació del registre comptable de justificants d'altres obligacions econòmiques de la Generalitat que no compleixen els requisits de les factures, de manera homòloga al registre de factures.\nPel que fa a subvencions, se subjecten les universitats públiques a la normativa catalana en matèria d'ajuts i subvencions, en la mesura que les universitats duen a terme activitat en aquest àmbit que deriva de potestats administratives i suprimeix la necessitat d'autorització prèvia del Govern, quan es tracti de subvencions directes amb càrrec a partides nominatives per quanties superiors a 300.000 euros a entitats participades de manera minoritària per la Generalitat.\nL'addició d'un nou capítol XI al text refós de la Llei de finances públiques té per finalitat crear, dins el sector públic de la Generalitat, un sistema d'informació fiscal corporativa, que requereix l'aportació d'informació per part de les entitats, i que ha de permetre identificar i avaluar de manera periòdica els riscos fiscals potencials i l'adopció de mesures per a reduir-los o minimitzar-ne els impactes.\nEl títol IV de la llei, que estableix el conjunt de modificacions legislatives en matèria de patrimoni, disposa una sèrie de modificacions del text refós de la Llei de patrimoni de la Generalitat, aprovat pel Decret legislatiu 2/2002. En destaquen, especialment, les modificacions relatives al fet que la Generalitat de Catalunya condicionarà l'acceptació de les mutacions demanials a la transferència de la titularitat dels béns i drets a favor seu amb efectes únicament de cara al futur, i al reconeixement de l'empresa pública Infraestructures.cat com a mitjà propi per a dur a terme la gestió del servei de gestió i de suport dels immobles i infraestructures ocupats mitjançant qualsevol títol jurídic per la Generalitat i pels ens i organismes del seu sector públic i per dur a terme les actuacions per a la implantació, el manteniment i l'operació d'infraestructures i instal·lacions d'energia neta i de proximitat, promoguda per la Generalitat, directament o en col·laboració amb tercers, i, en general, actuacions vinculades a immobles i infraestructures per a adaptar-los al canvi climàtic i minimitzar-lo.\nEl títol V, relatiu a mesures en matèria de contractació, desenvolupa en l'àmbit de l'Administració de la Generalitat, el seu sector públic i el de les universitats públiques catalanes i les entitats que en depenen, les regulacions de la Llei 9/2017, del 8 de novembre, de contractes del sector públic, pel que fa a la necessitat de publicitat i transparència dels contractes públics tramitats per emergència, i també la derogació, en la disposició derogatòria de la Llei de mesures, de diverses disposicions que han estat superades per la llei esmentada.\nIII. Mesures en l'àmbit del sector públic\nLa part tercera aplega les mesures en l'àmbit del sector públic, i s'estructura en tres títols: el títol VI, relatiu a les mesures en matèria de personal de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic; el títol VII, relatiu a mesures de reestructuració i racionalització del sector públic, i el títol VIII, relatiu a les modificacions legislatives en matèria d'òrgans reguladors.\nEl títol VI, que estableix les mesures en matèria de personal de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic, s'articula en dos capítols: el capítol I, relatiu a les modificacions de les normes generals en aquesta matèria, i el capítol II, relatiu a les modificacions de les normes sectorials.\nEl capítol I conté una sèrie de modificacions normatives, com ara la Llei 5/2012, del 20 de març, de mesures fiscals, financeres i administratives i de creació de l'impost sobre les estades en establiments turístics, sobre els efectes econòmics dels nous nivells de carrera professional assignats al personal estatutari de l'Institut Català de la Salut. També la del Decret llei 5/2021, del 2 de febrer, pel qual s'aproven mesures urgents per a la implementació i gestió dels fons procedents del Mecanisme de Recuperació i Resiliència i del fons REACT-EU per a l'Administració de la Generalitat de Catalunya i el seu sector públic, a fi d'eliminar la possibilitat d'atribucions temporals de funcions a personal interí o laboral temporal per a la gestió dels programes per a gestionar i executar les operacions finançades amb fons procedents del Mecanisme de Recuperació i Resiliència i del fons REACT-EU.\nAquest capítol també conté la modificació de la refosa en un text únic dels preceptes de determinats textos legals vigents a Catalunya en matèria de funció pública, aprovat pel Decret legislatiu 1/1997. En destaquen especialment la modificació relativa a dotar d'habilitació legal les administracions públiques catalanes perquè puguin determinar la valoració concreta de la puntuació de la fase de concurs, en els processos selectius de concurs oposició, amb un topall de fins a un quaranta per cent de la puntuació total del conjunt del procés selectiu de concurs oposició, per tal de promoure l'estabilització del personal temporal; que la situació administrativa d'excedència voluntària per incompatibilitats no operi en el supòsit de funcionaris de carrera que passen a prestar serveis amb caràcter temporal, sigui com a funcionaris interins o com a personal laboral temporal, a les administracions o organismes o entitats del sector públic, i finalment, la previsió per al personal interí que pugui ésser declarat en la situació de serveis especials i que pugui gaudir de les llicències per a fer estudis relacionats amb el lloc de treball i les llicències per a assumptes propis, i d'aquesta manera suprimir la diferenciació que fa la normativa actual entre el personal funcionari de carrera i el personal interí.\nAquest capítol també recull modificacions de la Llei 19/2014, del 29 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern.\nEl capítol II estableix una sèrie de modificacions legislatives sectorials en matèria de personal i afecta la Llei 5/1994, de regulació dels serveis de prevenció i extinció d'incendis i de salvaments de Catalunya (estableix els mecanismes i els recursos per a fer efectiu el dret a la igualtat i a la no-discriminació per raó de sexe en l'àmbit de l'accés a les diferents categories del Cos de Bombers de la Generalitat de Catalunya); la Llei 16/1984, de l'Estatut de la funció interventora (harmonitza i sistematitza la normativa que regula la funció interventora); la Llei 16/1991, de les policies locals (canvia l'estructura policial per facilitar-ne el manteniment en municipis petits); la Llei 10/1994, de la Policia de la Generalitat - Mossos d'Esquadra (sistema de concurs oposició i equiparació amb la resta de funcionaris públics de la durada màxima de tramitació dels expedients disciplinaris), i la Llei 17/2003, del Cos d'Agents Rurals (amb l'objectiu de substituir el centre de formació dels comandaments per l'Institut de Seguretat Pública de Catalunya).\nEl títol VII, que conté les mesures de reestructuració i racionalització del sector públic, s'ordena en vuit capítols:\nDestaca el capítol VII, relatiu a la supervisió contínua de les entitats del sector públic, que fa un mandat al Govern perquè aprovi un nou pla de reordenació i simplificació del sector públic institucional de l'Administració de la Generalitat amb la finalitat d'optimitzar els recursos públics, l'eficàcia i l'eficiència organitzativa i la qualitat en la prestació i producció de béns, serveis i activitats.\nEl títol VIII, que conté les modificacions legislatives dels òrgans reguladors, modifica la Llei 14/2008, del 5 de novembre, de l'Oficina Antifrau de Catalunya. Atribueix a la direcció de l'Oficina potestat reglamentària ad intra perquè, dins dels límits establerts pressupostàriament, pugui adaptar-ne l'estructura a les necessitats normatives actuals, específicament les que implica el desenvolupament de les noves funcions que es podrien assumir ex novo en un futur molt proper i, en aquest moment, molt especialment a partir de la Directiva (UE) 2019/1937 del Parlament Europeu i del Consell, del 23 d'octubre de 2019. Finalment, regula l'activitat subvencional de l'Oficina.\nIV. Mesures administratives\nLa part quarta de la llei, que agrupa les mesures administratives, s'ordena en vuit títols: el títol IX, relatiu a mesures administratives en matèria de cultura; el títol X, relatiu a l'empresa pública catalana; el títol XI, dedicat a mesures administratives en matèria de política social i igualtat; el títol XII, relatiu a mesures administratives en matèria de medi ambient i sostenibilitat, d'infraestructures i mobilitat, urbanisme, i d'ordenació d'aigües; el títol XIII, relatiu a mesures administratives en matèria de política sanitària; el títol XIV, relatiu a mesures administratives en fundacions especials; el títol XV, relatiu a mesures administratives en matèria de turisme i consum, i el títol XVI, que conté altres mesures administratives de caràcter sectorial.\nEl títol IX, relatiu a mesures administratives en matèria de cultura, modifica la Llei 17/1990, del 2 de novembre, de museus, amb l'objecte d'impulsar la creació de les xarxes territorials de museus, per a proveir una gamma més àmplia de serveis de suport als museus. També modifica la Llei 9/1993, del 30 de setembre, del patrimoni cultural català, per a establir un procediment més àgil per a la reserva de les obres públiques exemptes de la retenció de l'1,5% cultural.\nEl títol X modifica el text refós de la Llei 4/1985, del 29 de març, de l'Estatut de l'empresa pública catalana, amb l'objectiu d'actualitzar el contingut de la informació que les empreses públiques de la Generalitat han d'aportar i aprovar en el marc de l'elaboració dels pressupostos de la Generalitat i alinear-los amb les disposicions de la Llei de finances.\nEn el títol XI, relatiu a mesures administratives en matèria de política social i igualtat, destaca la modificació de la Llei 13/2006, del 27 de juliol, de prestacions socials de caràcter econòmic, que amplia la data a partir de la qual les persones extutelades poden presentar la sol·licitud de la prestació per a joves extutelats, i incorpora com a causa de suspensió de la prestació per a joves extutelats el fet de percebre de manera temporal uns ingressos superiors al límit legalment establert. També s'afegeix una disposició addicional a la Llei 12/2007, de l'11 d'octubre, de serveis socials, per a habilitar la comunicació de dades entre els serveis assistencials i els serveis socials i garantir una atenció integrada i centrada en les persones, capaç de donar resposta a llurs necessitats des del sistema sanitari i el sistema de serveis socials, tot augmentant-ne la coordinació, millorant l'eficiència dels sistemes i oferint un servei de millor qualitat a la ciutadania.\nEl títol XII estableix mesures administratives ordenades en quatre capítols: el capítol I, relatiu a les modificacions legislatives en matèria de medi ambient i sostenibilitat; el capítol II, relatiu a les modificacions legislatives en matèria d'infraestructures i mobilitat; el capítol III, relatiu a les modificacions legislatives en matèria d'urbanisme, i el capítol IV, relatiu a les modificacions legislatives en matèria d'ordenació d'aigües.\nEl capítol I aplega les modificacions legislatives en matèria de medi ambient i sostenibilitat, que afecten la Llei 10/2019, del 23 de desembre, de ports i de transport en aigües marítimes i continentals, i també la Llei 8/2020, del 30 de juliol, de protecció i ordenació del litoral, la Llei 6/2001, del 31 de maig, d'ordenació ambiental de l'enllumenament per a la protecció del medi nocturn, la Llei 9/1995, del 27 de juliol, de regulació de l'accés motoritzat al medi natural, la Llei 22/1983, del 21 de novembre, de protecció de l'ambient atmosfèric de Catalunya, la Llei 20/2009, del 4 de desembre, de prevenció i control ambiental de les activitats, i la Llei 16/2017, de l'1 d'agost, del canvi climàtic.\nEl capítol II, relatiu a les modificacions legislatives en matèria d'infraestructures i mobilitat, articula una sèrie de modificacions del text refós de la Llei de carreteres, de la Llei 4/2006, del 31 de març, ferroviària, i de la Llei 14/2009, del 22 de juliol, d'aeroports, heliports i altres infraestructures aeroportuàries.\nEl capítol III, relatiu a les modificacions legislatives en matèria d'urbanisme, introdueix modificacions al text refós de la Llei d'urbanisme, aprovat pel Decret legislatiu 1/2010, del 3 d'agost.\nFinalment, el capítol IV d'aquest títol articula una sèrie de modificacions del text refós de la legislació en matèria d'aigües de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2003.\nEl títol XIII de la llei, relatiu a les mesures en matèria de política sanitària, introdueix una disposició per a optimitzar els procediments d'actuació de l'Institut Català d'Avaluacions Mèdiques amb l'objectiu d'evitar perjudicis als ciutadans en la tramitació dels procediments que tinguin oberts habilitant l'accés a les dades de la història clínica que siguin necessàries per cada cas concret, per part del personal d'infermeria en les tasques de suport al personal mèdic avaluador en els casos en què aquest personal mèdic estigui habilitat per a accedir-hi.\nEl títol XIV de la llei, relatiu a mesures administratives en fundacions especials, modifica el text refós de la Llei de caixes d'estalvis de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 1/2008, de l'11 de març, per a canviar-ne el règim pel que fa a l'aplicació dels fons especials aportats en la seva transformació. Per això, suprimeix la limitació temporal de tres anys posteriors a la seva transformació per a poder-ne continuar disposant i també n'amplia la destinació, per tal de poder-los aplicar a despesa d'inversió.\nEl títol XV de la llei es dedica a les mesures administratives en matèria de turisme i consum i modifica la Llei 13/2002, del 21 de juny, de turisme de Catalunya, amb l'objecte d'incorporar la definició de llar compartida a la Llei de turisme, atès que la disposició addicional desena esmenta aquesta modalitat d'allotjament turístic, juntament amb la d'habitatge d'ús turístic, amb relació al règim especial del municipi de Barcelona. A més, s'hi inclou una referència al deure d'obtenir l'habilitació corresponent. També es deroguen diversos articles de la llei esmentada, perquè no han tingut cap desenvolupament ni aplicació efectiva. En coherència amb tot això, es modifica el Decret 75/2020, del 4 d'agost, de turisme de Catalunya. S'introdueix un article que manté el caràcter i rang reglamentari de les modificacions operades en el Decret 75/2020, del 4 d'agost, de turisme de Catalunya. D'aquesta manera, s'assenyala l'aplicació immediata i l'eficàcia jurídica de les modificacions fetes en la norma reglamentària. Aquestes modificacions tenen una incidència important en aspectes que afecten la qualitat de l'oferta turística i l'ordenació del sector.\nEn matèria de consum, es modifica la Llei 22/2010, del 20 de juliol, del Codi de consum de Catalunya, per a reforçar el desplegament de la competència estatutària recollida en l'article 123 de l'Estatut, pel que fa a la formació i educació en matèria de consum i les activitats subsegüents.\nEl contingut del títol XVI de la llei aplega altres mesures administratives de caràcter sectorial i s'ordena en dotze capítols: el capítol I, relatiu a la protecció dels animals; el capítol II, relatiu a mesures per a facilitar l'activitat econòmica; el capítol III, relatiu a la prevenció de riscos laborals; el capítol IV, relatiu a la destinació dels ingressos derivats de l'activitat de transport d'energia elèctrica; el capítol V, relatiu a les universitats; el capítol VI, relatiu al règim local; el capítol VII, relatiu als equipaments comercials; el capítol VIII, relatiu a la vitivinicultura; el capítol IX, relatiu a les cambres oficials de comerç, indústria i navegació de Catalunya; el capítol X, relatiu al Codi tributari de Catalunya; el capítol XI, relatiu a l'habitatge amb protecció oficial, i el capítol XII, relatiu al programa de gestió de residus de la construcció.\nEl capítol I adequa l'import màxim de les sancions establert pel Decret legislatiu 2/2008, del 15 d'abril, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de protecció dels animals.\nEl capítol II articula una sèrie de modificacions de la Llei 18/2020, del 28 de desembre, de facilitació de l'activitat econòmica, amb l'objectiu d'aclarir alguns punts que han suscitat dubtes als operadors jurídics des que la llei va entrar en vigor el gener del 2021.\nEl capítol III modifica la Llei 7/2004, del 16 de juliol, de mesures fiscals i administratives, per a fer efectiva l'afectació del 10% de les sancions en matèria de prevenció de riscos laborals, de manera que s'incrementi el pressupost de l'Institut Català de Seguretat i Salut Laboral, i revertir així part dels diners recaptats per sancions en actuacions que millorin les condicions de treball, ja que en el text actual no s'ha fet efectiu el caràcter finalista dels ingressos que es pretenia.\nEl capítol IV, sobre la destinació dels ingressos derivats de l'activitat de transport d'energia elèctrica, modifica la Llei 5/2020, del 29 d'abril, de mesures fiscals, financeres, administratives i del sector públic i de creació de l'impost sobre les instal·lacions que incideixen en el medi ambient, amb la finalitat de concretar la destinació d'una part dels ingressos de l'impost. S'estableix que l'afectació d'un 20% dels ingressos d'activitats de transport d'energia elèctrica s'integrin en el Fons Climàtic i que el 20% dels relacionats amb la producció d'energia elèctrica nuclear es destinin a un nou fons per a finançar actuacions de desenvolupament socioeconòmic i de transició energètica justa de les zones afectades per l'impacte de la producció d'aquesta energia.\nEl capítol V, sobre universitats, prorroga la vigència del Pla Serra Húnter fins al 31 de desembre de 2023, amb efectes des de l'1 de gener de 2022. Les universitats s'han d'adherir a la pròrroga del Pla mitjançant la formalització d'un conveni. Una vegada avaluat, el Govern n'haurà de revisar les característiques amb l'objectiu de reforçar-lo i adaptar-lo a les necessitats de les universitats i determinar-ne un nou període de vigència. Aquest capítol també modifica la Llei 7/2001, del 31 de maig, de creació de l'Agència de Gestió d'Ajuts Universitaris i de Recerca.\nEl capítol VI conté una sèrie de mesures relatives al text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya, com ara la resolució dels expedients d'alteració dels termes municipals per part del Govern, i s'hi preveu la suspensió de l'efectivitat de la delimitació derivada d'un expedient de delimitació de termes municipals, quan la línia de terme aprovada no s'adapti a la realitat geogràfica o administrativa existent, i el Departament de la Presidència hagi iniciat, a proposta d'algun dels ajuntaments afectats, un expedient d'alteració de termes municipals per a modificar la línia de terme. Aquesta suspensió restarà vigent fins a la resolució de l'expedient d'alteració de termes per part del Govern. També s'hi regula la inscripció al Registre del sector públic local de Catalunya dels municipis de règim especial.\nEl capítol VII, relatiu a equipaments comercials, modifica el Decret llei 1/2009, del 22 de desembre, d'ordenació dels equipaments comercials, perquè es pugui instal·lar un centre comercial al subsector 2, sector UP4, del municipi de Cervelló.\nEl capítol VIII modifica la Llei 2/2020, del 5 de març, de la vitivinicultura.\nEl capítol IX, relatiu a cambres oficials de comerç, indústria i navegació de Catalunya, modifica la Llei 14/2002, del 27 de juny, amb la finalitat d'introduir un instrument regulador flexible, de tramitació ràpida per part de l'òrgan tutelar de les cambres, que permeti adaptar-ne el calendari electoral a l'obertura del procés electoral, feta pel ministeri competent, i també la previsió d'alternatives de vot diferents del vot per correu, com el vot electrònic.\nEn el capítol X, amb la modificació del Codi tributari, s'introdueix una mesura organitzativa que ha d'aportar seguretat jurídica al subministrament d'informació tributària als òrgans i ens que integren l'Administració tributària de Catalunya i a l'entitat de l'Administració de la Generalitat encarregada de l'avaluació de polítiques públiques, perquè puguin fer les tasques d'estudi i avaluació que els encomana la legislació vigent, tot respectant el caràcter reservat de les dades. El capítol XI, dedicat a l'habitatge amb protecció oficial, modifica la Llei 18/2007, del 28 de desembre, del dret a l'habitatge. Finalment, el capítol XII, sobre el programa de gestió de residus de la construcció, modifica el Decret 89/2010, del 29 de juny.\nV. Part final\nLa part final de la llei conté divuit disposicions addicionals, tres disposicions transitòries, tres disposicions derogatòries i tres disposicions finals.\nPel que fa a les disposicions addicionals, la primera facilita les relacions entre el Departament de Salut i l'Institut Català de la Salut, per a assolir una major eficiència i eficàcia en les prestacions sanitàries que s'han d'efectuar i per a potenciar les relacions directes entre les dues parts mitjançant convenis. La segona té com a objecte donar compliment a la Moció 159/XII del Parlament, i s'estableix una moratòria per al Pla de tancament i desmantellament de les incineradores existents. La tercera determina les fórmules no contractuals per mitjà de les quals es podran gestionar programes i estratègies d'atenció als alumnes amb necessitats de suport educatiu complementari, per al desplegament reglamentari posterior del Govern.\nLa quarta fixa la pròrroga del que estableix l'article 20 del Decret llei 25/2020, del 16 de juny, de mesures extraordinàries en matèria social i de caràcter fiscal i administratiu, en relació amb el tractament d'imports de cànon de l'aigua inclosos en rebuts que han esdevingut incobrables.\nLa sisena encomana al Govern un informe de valoració del règim d'autonomia de gestió aplicable a entitats del sector públic que actuen en l'àmbit de les tecnologies de la informació i la comunicació i en l'àmbit de la mobilitat.\nCompleten aquest bloc la resta de disposicions addicionals, fins la divuitena, amb disposicions que afecten el servei 061 Salut Respon, el Consorci del Centre Recreatiu i Turístic de Vila-seca i Salou, els operadors de la inspecció tècnica de vehicles, la regulació del Tribunal Català de Contractes del Sector Públic, l'assessorament de l'Agència Catalana de l'Aigua, l'impost sobre els aliments ultraprocessats, el complement de productivitat per al personal de les empreses de neteja dels centres sanitaris del Siscat, les fundacions participades d'universitats privades, l'avaluació del model de gestió del 112, la modificació de la Llei 18/2018, del 23 de desembre, de garantia i qualitat del subministrament elèctric, el finançament de les escoles bressol i llars d'infants municipals, i l'entitat beneficiària de les expropiacions per l'ampliació de la Fira Internacional de Barcelona.\nLa disposició transitòria primera regula un règim transitori de la taxa per la utilització o l'aprofitament del domini públic viari. La segona, el termini per a establir mecanismes de traçabilitat de les consultes en la comunicació de dades entre la Xarxa de Serveis Socials d'Atenció Pública i els serveis sanitaris del sistema públic. La tercera regula un règim transitori amb relació als cossos i les escales de la Generalitat.\nSeguidament, la llei inclou tres disposicions derogatòries. Cal apuntar que la llei conté també alguns preceptes derogatoris en diverses parts de l'articulat, en la mesura que, en lleis omnímodes, com ara les d'acompanyament dels pressupostos, es dona preferència a la integració normativa de les diverses modificacions legislatives en funció de la norma modificada, per damunt del criteri vigent i habitual en lleis ordinàries, que determina l'emplaçament en la part final dels preceptes categoritzats com a addicionals, transitoris, derogatoris o finals. Pel que fa a les tres disposicions finals de la llei, la primera, en el context actual fixat pel Govern de desplegament d'infraestructures digitals arreu de Catalunya, pretén afavorir i facilitar el desplegament de les xarxes de comunicacions arreu del territori. La segona fa un manament al Govern perquè presenti un projecte de llei sobre el servei de la inspecció tècnica de vehicles. Finalment, la disposició final tercera regula l'entrada en vigor de la llei, amb l'advertiment que determinats preceptes de l'articulat fixen dates específiques d'entrada en vigor de les modificacions legislatives que contenen.\nAquesta llei entra en vigor l'endemà d'haver estat publicada en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, és a dir, el dia 1 de gener de 2022, sens perjudici de les dates específiques d'entrada en vigor que fixen determinats preceptes de l'articulat amb relació a algunes modificacions legislatives que conté.


Real Club de Tenis de Barcelona - Un centenar d’alumnes participen al Concurs de Dibuix de Nadal\nUn centenar d’alumnes participen al Concurs de Dibuix de Nadal\nLa creativitat guanyadora serà la postal de Nadal de l’RCTB-1899\nUn centenar d’alumnes de l’Escola de Tennis han gaudit d’una matinal diferent amb la celebració del Concurs de Dibuix de Nadal, tot un clàssic a finals de novembre. La jornada, que ha comptat amb la col·laboració d’English&Kids, s’ha desenvolupat a les pistes de mini-tennis que hi ha al poliesportiu de l’RCTB-1899. L’espai s’ha vestit amb taules i cadires per fer que els més petits de l’escola deixessin anar la seva imaginació per dibuixar la postal oficial del Club per aquest Nadal 2017/18.\nCom no podia ser d’una altra manera, el Pare Noël ha estat el principal protagonista de les creativitats dels participants de l’Escola Base. Tampoc han faltat els típics arbres de Nadal i els regals que els acompanyen. Precisament, molts d’aquests obsequis que esperen els nens i nenes que s’han portat bé durant l’any els han pogut apuntar en unes postals nadalenques cortesia d’E&K.


abril de 2013 – Xavi Cazorla · APM! a Catalunya Ràdio i…\nAlexis és el nou conductor del bus del Barça!\nEl conductor del bus del Barça es jubila i l’Alexis decideix que serà ell qui porti als jugadors als desplaçaments de l’equip. A més Bisbal analitza un concert de Rosa, Francesc Rosés ens parla sobre la cursa dels Bombers de Barcelona i escoltem l’anunci de Teletienda per promocionar el turisme a casa del Papa Francesc I.\nEscolta-ho al Fricandó Directe, l’informatiu de Catalunya, al Fricandó Matiner de RAC105!!!\nMaduro recompta els vots de les eleccions veneçolanes\nDesprés de la polèmica amb el resultat de les eleccions a Veneçuela, el President Nicolás Maduro, en persona, compta un a un els vots. A més el mític Fernandisco fa un rànking dels seus amb els polítics que més fiquen la pota. Això més Jesulin de Ubrique i el Supergarcia amb la notícia d’última hora!\nTot això al Fricandó Directe, l’Informatiu de Catalunya, del Fricandó Matiner de RAC105!!!\nPitbull parla del viatge de Beyoncé a Cuba\nDesprés del polèmic viatge de Beyoncé i el seu marit a Cuba, Pitbull, rapeja per defensar-los. A més el Jordi Basté fa ràdio en llatí, David Bisbal se sodalidaritza amb un fan i el tio dels briconsells de jardineria de Bricomania, ensenya com fer unes ulleres de fusta.\nTot això al Fricandó Directe, l’Informatiu de Catalunya al Fricandó Matiner de RAC105\nJulio Iglesias es queda sense veu a mig concert\nJulio Iglesias atura un concert a Shangai perquè se li trenca la veu. A més, felicitem al Toni Clapés, el Pedro Piqueras ens alerta d’una bola de foc, viatgem a la Feria d’Abril amb el Justo Molinero i el Quim Vila canta el nou anunci del “On vas envàs”?\nTot això cada dia al Fricandó Matiner de RAC105\nSalvador Raya explica perquè no es pot plorar a l’espai…\nSalvador Raya, aquell nano que penja vídeos i tutorials a youtube, ens explica perquè els astronautes no poden plorar a l’espai. A més Nicolas Maduro rapeja abans de les eleccions de Veneçuela i després d’haver vist a Chávez en l’esperit d’un ocellet. Ferran Adrià, el Supergarcia i el Cotxe Fantástico també es deixen caure per aquí…\nEscolta la secció sencera al Fricandó Matiner de RAC105


PAe - CTT - General - Portasignatures electrònic corporatiu en xarxa\nPortasignatures electrònic corporatiu en xarxa >\nPortasignatures electrònic corporatiu en xarxa\nDocelWeb és un portasignatures electrònic sota arquitectura web concebut com a eina corporativa a la disposició de tots els usuaris interns de l'Administració pressupostària i, també, d'aquells altres usuaris externs que ho requereixin a l'efecte de la documentació tramitada per aplicacions de l'Administració pressupostària.\nTotes les incidències es comunicaran pel procediment descrit al següent enllaç:\nCom notificar una incidència ?\nAquest portasignatures pot rebre sol·licituds de signatura procedents d'aplicacions de l'Administració pressupostària o del propi usuari del portasignatures. Cada sol·licitud de signatura pot comprendre un o diversos documents, almenys un d'ells objecte de signatura.\nDocelWeb també implementa la Interfície Genèrica de Portasignatures per permetre la comunicació amb altres sistemes de gestió i sistemes portasignatures externs a l'àmbit de l'Administració pressupostària.\nQuè és i para quina serveix DocelWeb?


El poble es vesteix de gala en la celebració del 75è aniversari de la independència\n21 setembre 2020 16:05\nLa localitat va experimentar un espectacular canvi, amb la presència de 2.000 persones i les autoritats illenques\nMargalida Fuster | 02 juny 2000\nEl municipi de ses Salines va celebrar ahir la festa del 75è aniversari de la seva independència de Santanyí davant més de 2.000 persones. Així mateix, les autoritats no faltaren a la cita. La presidenta del Consell de Mallorca, Maria Antònia Munar, i el president del Govern balear, Francesc Antich, varen estar vora el batle de ses Salines, Antoni Caldentey, que va comptar amb el suport dels batles de Campos, Andreu Prohens; Santanyí, Miquel Vidal, i de Felanitx, Miquel Riera, entre altres batles. A més entre el públic hi havia exconsellers del PP, com Joan Verger, Joan Flaquer i Josep Joan Cardona i personalitats de la societat mallorquina, com Carme Delgado de March.\nTot va començar quan el dia 1 de juny del 1925, un grup de joves saliners aconseguiren que el lloc denominat «Las Salinas» passàs a anomenar-se ses Salines i fos municipi independent de Santanyí. Ahir, els veïns reteren un homenatge als seus avantpassats, sobretot a aquells que aconseguiren la independència.\nLa festa va començar amb una recepció d'autoritats que desfilaren amb la banda de música i la policia muntada fins a la plaça Major, on es féu una Missa concelebrada per tots els capellans vius que han passat per ses Salines i la Colònia de Sant Jordi, i oficiada pel bisbe de Mallorca, Teodor Úbeda.\nEn acabar l'acte, l'historiador i secretari municipal saliner, Joan Burguera, presentà el llibre El segle XX a Ses Salines.\nAls discursos, Caldenteny afirmà que era «un privilegi presidir aquest acte històric essent batle de ses Salines» i va agrair als seus 15 predecessors i 115 regidors la feina feta.


Testimonisimprimir "A qui li piqui, que es rasqui!" 14-Jun-2012\nJosep Massot insta la Generalitat a protegir llibres i revistes\n"A qui li piqui, que es rasqui!"\nBARCELONA | Actualitzada el 14/06/2012 00:00\nLa presidenta d'�mnium, Muriel Casals, i el pare Massot, 44� Premi d'Honor de les Lletres Catalanes, ahir al Palau de la M�sica. La presidenta d'�mnium, Muriel Casals, i el pare Massot, 44� Premi d'Honor de les Lletres Catalanes, ahir al Palau de la M�sica. MANOLO GARC�A\nS'ho pregunta via Twitter l'escriptora menorquina Maite Salord: "Hi haur� cap representant del govern balear a l'acte de lliurament del Premi d'Honor de les Lletres Catalanes a Josep Massot i Muntaner?" D�na per fet que la resposta �s que no. "Si hi va alg�, el reconeixerem perqu� li haur� caigut la cara de vergonya", replica un altre autor illenc.\nNo �s casualitat que la festa al Palau de la M�sica comenci amb la veu enregistrada de Llu�s Llach cantant Ara mateix , el poema de Mart� i Pol que tamb� va sonar fa cinc dies en directe al Palau Sant Jordi. S�n els signes dels temps: els catalans ens hem d'anar dient que tot est� per fer i tot �s possible. "Quin llarg cam� d'angoixa i de silencis./ I som on som, m�s val saber-ho i dir-ho".\nSom on som: en un pa�s amb voluntat de ser que va topant de cap en una i altra soca, avan�ant com pot entre entrebancs diversos. I reivindicant-se, quin remei. "Va ser Joan Fuster qui m�s va insistir en la necessitat d'entendre i reivindicar la llengua i la cultura catalanes �ntegrament", diu Muriel Casals, recordant que el de Sueca es preguntava: "Com es pot ser catal� sense ser valenci� i sense ser mallorqu�, i viceversa?". La presidenta d'�mnium Cultural defensa amb convicci� els Pa�sos Catalans: "V�s, pare Massot, heu de ser reclamat com a mallorqu� per tots els mallorquins. Per� com a mallorqu� i escriptor en catal�, tamb� us hem de reclamar tots els catalans". Per descomptat, Casals es refereix a les cont�nues agressions dels governs valenci� i balear a la llengua catalana. I afirma: "La nostra llibertat �s la nostra llengua". La d'�mnium tanca el discurs com ho hauria pogut fer Joan Fuster: "A qui li piqui, que es rasqui!".\nEl poeta i assagista Dami� Pons fa la glossa del premiat, un "catal� de Mallorca i mallorqu� de Catalunya" amb una "set immensa de coneixements". L'Escolania de Montserrat al�a el p�blic amb El Virolai . I el pare Massot, molt emocionat, esmenta Bauz� i Fabra per� prefereix centrar-se en Catalunya, potser perqu� el president Artur Mas s� que �s al Palau. "La crisi ha tingut efectes negatius en el sector del llibre i les revistes. Si les administracions i la societat civil no fan un esfor� seri�s i continuat per defensar amb intel�lig�ncia i tenacitat els guanys d'aquestes darreres d�cades, correm el perill que la nostra infraestructura cultural es desfaci com una mitja i que retrocedim fins a extrems dels quals potser no podr�em recuperar-nos mai m�s", alerta el guardonat. I s�, despr�s d' Els Segadors tothom (escolanets inclosos) crida "independ�ncia".\nM�s sobre Premis i distincions (1149)\nVicent Torrent: ''Aquest guard� �s una 'glop�' d'oxigen'' (not�cia, 13/05/2013)Isabel-Clara Sim� guanya el premi Jaume Fuster\n(not�cia, 09/05/2013)Pin i Soler apocal�ptic (not�cia, 05/05/2013) Destacats


Resum de les primeres setmanes dels alumnes de Jardineria a kempele, Finlàndia | Programa Erasmus +\n← Primera setmana de l’estada a Alemanya del alumnes d’Electricitat\nVisita a Berlin dels alumnes d’Electricitat que estan de pràctiques a Alemanya →\nDia 6 de abril. Arribam a les 05 de sa matinada a s’aeroport de Helsinki sense cap tipus de problema. Espera d’unes 4 h a s’aeroport i sortida cap a Oulu, on arribam a les 9 h del matíi anam amb bus fins a Oulu.\nOulu és una ciutat de ses més grosses de Finlàndia. De moment tot va bé i ens hem fet fotos per sa plaça des mercat i per es tros de la mar que arriba fins aquí.\nHem anat a dinar a un restaurant que es diu Amarillo, on hem menjat amburguesa amb salses picants típiques d’aquí.\nDia 07: En sol demà ens va venir a cercar es nostre tutor, Mr. Velin, i ens va menar cap a es campus. En aquest campus sa primera impressió va ser bona, és a dir, ses instal·lacions de aquí són espectaculars i molt contents i orgullosos de poder conèixer aquest lloc, encara que no s’assembli en res a el que nosaltres esteim acostumats. Ens varen menar a fer una volta per tot. En general ens sembla tot molt bé encara que els exteriors no acaben de estar prou ben aclarits.\nDia 08: Ordenar traster i sembrar 350 lletugues a hivernacle a més de veure fotos de floralia. Es capvespre vam anar as super a comprar.\nDia 09. Anam a s’edifici principal d’Agrària a fer centres de taula amb oasis i palos, després de dinar varem fer un altre model de pastanaga gegant per tal de penjar la coberta de una planta trepadora a una estructura rectangular i llarga.\nDia 10. Aprofitam molt es dia ja que a primera hora anam cap a una botiga de material de floristeria d’Oulu i aprofitant es viatge anam per damunt la mar caminant tot gelada, i pel centre d’Oulu amb es cotxe de s’escola, que menava una mestra de Kempele. Després anam a un spa que hi ha però només a mirar el que fan i tot seguit cap a escola a dinar i a fer floristeria després: fem un ram i un centre de taula a partir de roses, paniculata i clavells. Hi ha moltíssim de material per emprar a disposició dels alumnes.\nEs capvespre hem aprofitat per anar fins es super i ens ha telefonat es nostre nou amic n’Elias, amb qui hem anat fins a Kiminki amb es seu cotxe i es seu fill petit, en Manu, a veure es ràpids d’aigua com passan per allà… Hem passat per damunt es ponts i hem anat vorejant es riu a poc a poc.\nDissabte Dia 11. Avui hem aprofitat per fer net sa roba, aclarir s’habitació i anar as centre comercial. En Martí ha comprat dues camises de marca bona per 20e.\nDiumenge Dia 12: avui hem anat amb n’Elias a Hailuoto, que és una illa de la zona. Es capvespre pelis, estudiar i gim a s’habitació.\nDilluns Dia 13: Avui hem fet reconeixement de plantes no coníferes de la zona, en total 34 noms. Es científic i en anglès. Moltes d’aquestes s’assemblen a les que tenim i ells per fer l’inventari general les agafen sense fulles, només amb les inflorescències a mig sortir.\nEs capvespre hem anat fins Oulu amb bus a acabar de passar es dia i a investigar on és la parada de bus general per anar fins a Rovaniemi que hi volem anar el dissabte o diumenge. Hem visitat l’ajuntament, sa biblioteca, un museu…\nDimarts Dia 14: Avui a les 8 h hem començat a fer poda des pomers que tenien sembrats just enmig dels hivernacles de plantació de s’escola. Els tenien podats de tal manera que no es notava la seva poda continua, és més, semblava que els havien deixats créixer de la manera que ells volien per tal de no fer-los mal i segons diuen ells per recollir les pomes el que fan és emprar una pèrtiga per tal d’agafar les pomes de més de 3m d’atura.\nEn haver acabat de dinar hem fer net molts de testos negres i els hem emprat per sembrar diferents varietats de hortalisses. I el capvespre hem estudiat i anat as gimnàs.\nDimecres Dia 15: Neteja del magatzem i transport de coníferes amb el nostre propi tractor cap des del magatzem als hivernacles. Després hem practicat una hora més a menar el tractor petit amb remolc.\nDijous Dia 16: Avui ha estat dia de floristeria. A primeres hores, fins que hem anat a dinar, hem acabat d’arrenjar els centres de taula que varem començar la setmana passada.\nDesprés de dinar hem anat en Dani i en Martí cap al magatzem i hem acabat de retocar les dues estructures que varem començar s’altre dia i posar-les a la furgoneta i dur aquesta, nosaltres dos mateixos cap a l’edifici principal d’Agrària. Ha conduit en Dani, evidentment. A continuació, hem baixat tots els altres centres de taula cap a la furgoneta i seguidament les hem conduït cap a l’església que es localitzava a diversos km de distància de l’escola. Aquesta església és una nau polivalent on s’hi poden celebrar actes religiosos i a la vegada també disposa de la sala principal amb taules i cadires col·locades de manera que s’hi poden organitzar els dinars o sopars allà mateix, en haver acabat la celebració. És més, també consta d’una cuina prou gran per posar-hi servei de catering.\nEs capvespre hem anat a casa de n’Elias a xerrar un poc de tot, ens ha ensenyat fotos… i hem sopat de pizzes que hem anat a comprar just al seu barri.\nDivendres dia 17: avui hem fet safates de llavors de diferents tipus de plantes amb flor com lliris, dàlies, lilium, … Després de dinar hem fet floristeria. Avui ha consistit en fer un centre de taula o arranjament floral a diferents nivells amb gerbera i diferents elements verds més.\nCapvespre de neteja general de la casa, rentadora i acabar de solucionar tot el tema de lloguer de cotxe per demà, ja que volem anar cap a Rovaniemi a Santa Claus Village.\nDissabte dia 18: Dia espectacular de 3h de conducció fins a Rovaniemi i arribant ja cap a Santa Claus Village, la caseta o lloc original del pare Noel. Hem fet el dia per allà i hem visitat els diferents museus. Hem fet la foto amb el pare Noel però no l’hem comprada ja que valia moltíssim, uns 60e… Tornada de 3h i a les 19 arribàvem a Oulu i a les 20 a kempele.\nDiumenge 19: Dia normal d’anar a comprar al supermercat, capvespre normal de redacció, pel·lícules, estudiar i gimnàs.\nDilluns 20: Avui hem fet de 8 a 12h treballant bàsicament amb pedra de bloc, ens han ensenyat que a Finlàndia es problema principal que tenen quan han de fer un forjat o una cimentació és es gel, que quan arriba s’hivern es gel romp per sa força o capacitat que té d’augmentar es seu volum i d’aquesta manera fa clots i bonys a s’asfalt. Hem fet feina dins es magatzem amb anivelladores i grava amb arena de mescla per tal de fer un tros de plaça a partir d’aquests blocs.\nEs capvespre hem passejat per kempele, estudiat i gimnàs.\nDimarts 21: Hi falten 9 dies per tornar a Menorca. Avui hem començat amb la continuació de les pedres abans de dinar tota l’estona. Es tractava de posar diferents tipus de material i fer sanefes enmig de l’estructura que varem muntar. Després de dinar hem anat a l’hort de darrera l’hivernacle i hem tret restes de branques d’arbres i arbusts primes i les hem tirat a la trituradora per fer compost, però aquesta màquina no funcionava. Finalment hem anat a l’hivernacle a fer net taules.\nCapvespre normal d’anar a fer un gelat i a comprar menjar per la setmana.\nDimecres 22: Avui hem fet pràcticament el mateix tot es dia, és a dir, sembrar llavors de salaatti, com diuen ells, que venen a ser hortalisses. Hem fet tot es dia allà mateix. També hem fet bosses amb mixta d’hortalisses, i les hem pesades i posat l’etiqueta i tot. És a dir, un procés normal de venta d’hortalisses.\nCapvespre normal de reserva de cotxe i arranjar ses bicis.\nDijous 23: Tot es dia hem fet floristeria aferrant liquen a unes tables i després posar flors de plàstic enganxades amb silicona calenta i després les hem duites a ses tables baix a sa sala polivalent.\nDivendres dia 24: Avui hem fet dia de classe normal a primeres hores. Primer hem estudiat una estona ses diferents plantes de sa llista de s’altre dia i després examen el qual nosaltres també hi hem participat. Després hem tingut una reunió amb Veli Matin i hem xerrat de com havia anat tot en general durant la nostre estada. Després d’haver dinat hem fet floristeria i practicat bàsicament boquets i centres de taula.


Diari de Masquefa: "de Masquefa"\nUna ‘Plataforma i espai digital per a debatre i parlar sobre la Masquefa que volem i la que no volem’, aquest és el seu escrit de presentació:\nUn altre Masquefa és possible ?\nEn aquests darrers anys Masquefa ha crescut molt, molta gent pensem que ha crescut massa, massa de pressa i molt malament. Els creixements ràpids i descontrolats generen deficiències de tota mena. Pensem que el pla urbanístic d’aquest creixement tenia i té moltes deficiències i la seva planificació i la realització s’han fet de les pitjors maneres possibles i ple d’irregularitats. S’havien previst molt malament els equipaments i els serveis i això ho estem pagant tots els veïns. El nivell de la qualitat de vida de la gent de Masquefa ha disminuït força considerablement.\nCada vegada hi ha més gent que és queixa d’alguna cosa o altre: la mala gestió dels espais verds i els arbres urbans, el deteriorament de l’entorn cada vegada més brut i descuidat, la deficient recollida d’escombraries, l’escàs personal de l’ambulatori, el poc diàleg i la poca informació de l’Ajuntament envers els vilatans, la progressiva baixada qualitativa de les activitats culturals, la manca de voluntat d’entesa amb algunes de les entitats del poble.\nLes persones que s’adrecen a l’Ajuntament demanant informació o explicacions d’alguna cosa, exposant algun problema, manifestant el seu parer o fent alguna queixa o reclamació, el més probable es que l’Ajuntament no et contesti res de res i si algú hi insisteix és pot donar el cas que et facin un discurs entabanador que no t’aclareix res o que t’escridassin per l’atreviment d’adreçar-te a la casa gran. Cada vegada hi ha més la sensació que tant el govern com la oposició actuen d’esquena a la gent i sovint contra la gent.\nL’Ajuntament ha fet un reglament de participació ciutadana que és més aviat de control de la participació. Van presentar un pla de protecció del barri antic que semblava que volia fer fora a tots els que hi vivien. Han elaborat un projecte de residència per a gent gran que és un disbarat. Cada vegada que l’Ajuntament necessita algun terreny per algun equipament, ho fa a canvi de requalificar més terrenys per a fer-hi molts més habitatges, generant així una roda del mai acabar de créixer. En els butlletins informatius de l’Ajuntament i els de tots els partits que hi són representats només hi expliquen el que els interessa, són una bona propaganda pamfletària, però les coses importants i polèmiques que es couen a l’Ajuntament no les explica ningú o ho fan de manera parcial i interessada. I els plens de l’Ajuntament, la gent que hi va diuen que fan pena, sovint es tiren els plats pel cap només per veure qui sap anar més enllà en l’espectacle mediàtic, com si fossin aquests tristos espectacles que sovint és poden veure a les escridassades de les corts de Madrid o als programes de cridòries d’algunes televisions.\nEls diversos partits que estan a l’Ajuntament de Masquefa ja han començat a anunciar com seran les seves llistes per a les properes eleccions i tot sembla assenyalar que ens espera molt més del mateix. Els partits de dretes tenen un projecte més definit, volen el poder per a poder fer més plans que permetin l’especulació, interessi o no a la majoria de masquefins. Els partits que es diuen d’esquerres, no sembla que tinguin gaire clar el projecte de poble que tenen, però volen mantenir els seus espais de poder per anar fent la viu viu.\nPotser ja es hora que hi reaccionem i fem alguna cosa per mirar d’incidir en tot aquest malparat panorama. Ens caldria tenir alguna mena de plataforma, independent de l’Ajuntament, amb la qual poguéssim exposar i debatre les propostes, suggeriments i queixes de la gent i les pogués encarrilar cap a l’Ajuntament i cap a les altres administracions quan calgui. Quatre persones es poden fer escoltar més bé que una de sola i 44 o 444 més que quatre. Potser també caldria parlar si seria convenient i si seriem capaços de fer alguna cosa per tal que pugui entrar a l’Ajuntament gent nova amb la qual ens hi puguem sentir més ben representats i no arrosseguin aquest llast de ser sempre els mateixos els que remenen l’olla, no és bo per a la democràcia i pel bon funcionament de les institucions aquesta mena d’enquistament de que sempre hi hagi representades les mateixes persones, calen renovacions més profundes i més sovint.\nPer a debatre i parlar de tot això s’ha obert aquest espai digital: “de Masquefa”. Tota la gent que d’una manera o altre està vinculada a Masquefa, els masquefins d’ara i també els que han marxat, els que hi viuen tot l’any o alguna temporada de l’any, els que hi treballen, ... i a més coincideixen en algunes coses de les que es diuen aquí i creuen que estaria bé parlar-ne, estan convocats i convidats a fer-ho. Es pot fer directament posant comentaris a “de Masquefa” i també enviant articles i propostes per a ser publicades, amb el correu electrònic de “de Masquefa”.\nNo ens podem refiar més que els polítics que ara estan a l’Ajuntament canviïn d’actitud. Ningú rectificarà ni ens solucionarà les coses si la gent de Masquefa no fem sentir la nostre veu i parlem clar dient el que volem i el que no volem i ens decidim a actuar més activament.\n. de Masquefa . Un altre Masquefa és possible ? .\nPublicat per P.M. a les 17:29\nsi es possible pero per aixo es necesaria la implicacio del masquefins, si vols aconseguir cosas thas de moure a casa no t`ho portaran. tenim tots un problema molt gros...solsament sabem quejarnos pero no fem res mes.\nno nem be ja us u dic ben clar, em de espabilar!!\nCrec que a les eleccions s'hi pot presentar tothom, els que vulguin muntar una plataforma ciutadana, han de ser més agosarats i presentar-se a les municipals, niriem molt millor!!