Es posa en marxa la campanya de captació de voluntaris | BonDia Diari digital d'Andorra.\nDl., 19/10/2009 - 16:17\nEs posa en marxa la campanya de captació de voluntaris\nL’estiu que ve se celebrarà al Principat el Campionat europeu esportiu de policies i bombers. L’esdeveniment preveu acollir més de tres mil persones entre esportistes i acompanyants, i per aquest motiu l’organització busca voluntaris que ajudin en el desenvolupament de la cita.\nAvui s’engega la campanya de voluntariat amb el lema Un compromís amb el teu país i amb la teva gent. Tots els interessats poden inscriure-s’hi en diferents llocs i a través del web de la competició, www.2010policefire.com. Les persones interessades hauran de ser majors de 16 anys, tot i que els menors d’aquesta edat també podran fer alguna tasca. Els voluntaris podran escollir la disponibilitat i la responsabilitat que poden assumir.\nEl campionat se celebrarà del 26 al 3 de juliol de l’any vinent i les incripcions estaran obertes fins una setmana abans. L’objectiu de la campanya és arribar a 800 voluntaris. Víctor Martínez, representant de l’Associació Esportiva de Cossos Especials d’Andorra, va assenyalar que per a l’èxit de la cita “és molt important que la gent s’hi impliqui”, ja que és un esdeveniment “del país i de tots”.\nEl primer d’omplir la targeta de voluntari va ser el secretari d’Estat d’Esports, Manel Blasi, que va destacar que en diferents ocasions “s’ha vist la solidaritat del país”.


Celebrem el dia dels Museus - Florida Secundària\nFlorida Secundària > Notícies > Celebrem el dia dels Museus\nCelebrem el dia dels Museus\nEl passat 23 de maig va haver a la Biblioteca de Florida Secundària una activitat relacionada amb el quadre Guernica. L’objectiu d’aquesta era conèixer més a fons el quadre i el pintor. El motiu de l’activitat va ser celebrar el Dia Internacional dels Museus.\nEls alumnes, de primer i segon cicle de secundària, que van acudir van desenvolupar la imaginació i la creativitat durant els 30 minuts que va durar el taller. Vam treballar les diferents figures que formen el quadre de Picasso, mentre escrivien que els transmetien, que pensaven que havia ocorregut o mentre pensaven una breu història sobre elles. Vam parlar del motiu de la commemoració del Dia Internacional dels Museus, des de quan se celebra…\nTambé, vam descobrir que passà a Guernica, perquè pintà Picasso el quadre, des de quan està a Espanya, que és el cubisme i el que representen les figures d’éssers humans i animals que apareixen en ell. Però l’activitat estava inacabada, vam llançar un repte: havien de dir el nombre exacte de figures que hi han pintades, de Guernica, a l’edifici de Secundària. Els grups que van encertar van tenir recompensa.


Mig segle de parades sota el sostre del Mercat de Sant Carles - somGranollers\nMig segle de parades sota el sostre del Mercat de Sant Carles\nL'edifici de la plaça de la Caserna es va inaugurar el 20 de desembre de 1968\nDijous, 20 de desembre de 2018 | 13:15h\nTal dia com avui, 20 de desembre, d'ara fa 50 anys, es va inaugurar el Mercat de Sant Carles, que manllevava el nom de l'antiga caserna militar que hi havia just al mateix indret on ara es ven producte fresc i de qualitat en més de 30 parades.\nEl 1968 el nou edifici s'estrenava amb 70 places distribuïdes entre 45 paradistes, alguns dels quals –de fet, van ser els primers d'aspirar a la concessió i triar parada– procedents del mercat que es feia sota la Porxada.\nEncara que de manera anecdòtica els dos espais ja havien tingut connexió, ja que un dels militars de la caserna estava enamorat de la Rosita, una venedora de la Porxada –expliquen alguns dels primers paradistes del nou mercat–.\nA la Porxada, al segle XIX tancada amb reixes i persianes, s'hi venia aviram, carn, peix, llegums, fruita i verdura. El bombardeig de 1938, però, la va malmetre i, un cop reconstruïda, el tancat va desaparèixer. Així, amb els anys, les autoritats sanitàries de l'època no consideraven gaire idònia la venda d'alguns productes a l'aire lliure. De fet, abans de la construcció del nou edifici s'hi havia prohibit la venda de carn de porc i vedella, de manera que alguns carnissers ja s'havien desplaçat a altres indrets propers de la ciutat.\nTot i que abans de la Guerra Civil ja es veia la necessitat d'un nou mercat, el projecte no va fructificar i la idea es va reprendre el 1940, quan es va plantejar la construcció als solars annexos de l'estació de tren –a l'actual plaça Pau Casals–. Tot i que l'obra es va iniciar i se'n van fer els fonaments, el 1942 es va rescindir el contracte amb l'empresa adjudicatària i les obres es van paralitzar.\nNo va ser fins al 1957 que es va començar a gestar el que avui és el Mercat de Sant Carles; es va desestimar l'emplaçament inicial i es va començar a negociar la compra de l'antiga caserna –que es feia efectiva el febrer de 1965, tot i que la negociació amb el capità general va ser complicada–. "Es va fer una comissió amb l'Ajuntament i els gremis per negociar amb el capità Pablo Martín Alonso. El govern local va fer una bona jugada quan va determinar en el planejament que els terrenys de la caserna s'havien de destinar a equipaments. Així, quan l'exèrcit el va posar a subhasta ningú el volia comprar", recordava Joan Portet i Alegret, a la tertúlia de l'Arxiu de dilluns dedicada al Mercat.\nFinalment es va començar a construir el 1967, d'acord amb el projecte de l'arquitecte municipal Joan Barangé d'un mercat tancat, amb una planta situada a un metre del carrer per a les parades i un soterrani per a magatzems i cambres. També es preveia aixecar un bloc de sis pisos a sobre, que mai no es va dur a terme.\nLa trajectòria i el futur\nAl llarg d'aquest mig segle d'història el Mercat de Sant Carles ha anat actualitzant-se per oferir un millor servei als compradors. Els paradistes destaquen que va ser el primer mercat municipal que va tenir calefacció.\nUna de les reformes més importants s'han executat aquest any, amb un pressupost de 800.000 euros i que ha permès disposar de noves cambres de refrigeració, magatzems i obradors, així com millorar la gestió de residus. Una reforma que s'ha fet poc evident per als clients, però molt per als paradistes. Ara queda pendent un canvi més evident per a la ciutadania, l'embelliment de la façana, una actuació que ha de servir per commemorar els 50 any.


Per Empar Moliner | 26 Apr 2021\nAquest sommelier, Joan Carles Ibáñez, va treballar, fa anys, al Racó de can Faves, del Santi Santamaria. Sempre ha sigut un referent del sector, perquè estima l’ofici i en sap tant que és molt humil. Em sorprèn i no em sorprèn, això. Els que en saben molt (En Pitu Roca, en Ferran Centelles…) sempre són amables, humils, disposats a aprendre i disposats a admirar. Ho he vist en els grans músics i els grans escriptors, això.\nDes de fa anys, quan va morir en Santi Santamaria, en Joan Carles Ibáñez treballa al Lasarte. És el restaurant de tres estrelles, a Barcelona, que hi ha l’hotel Monument, al Passeig de Gràcia, “ambaixada” barcelonina del xef Martín Berasategui. No hi ha millor cap de sala. Amb el pin de plata a la solapa que representa l’obridor de vi (el clàssic de tirabuixó; aquest invent de disseny perfecte) li dona tota la importància a cada ampolla, a cada copa.\nUn cop vaig guanyar un premi en un concurs de tast de vins (el concurs del restaurant Marejol, de Vilanova). Era un concurs per parelles i el premi era… una ampolla de Chateau Latour de l’any 80. Estava una mica reduïda i no em vaig veure en cor d’obrir-la jo, ni tampoc de no compartir-la, estigués com estigués. Li vaig portar a ell i la va deixar al celler del Lasarte, a reposar. Llavors, un dia vam quedar per obrir-la. Va fer tot un treball d’artesania per treure el tap, i per recuperar-la. La vam compartir al programa de vins que faig a Catalunya Ràdio. En Ferran Centelles també hi era.\nAhir vaig veure com en Joan Carles Ibáñez obria una ampolla de similars característiques, amb el tap mig enfonsat. Tothom li porta ampolles, em sembla. Amb un aparell que donava escalfor al coll de l’ampolla, la va aconseguir degorjar. Li va tallar el coll, vaja. Era la única manera de salvar el que hi havia a dins. Després, vaig veure com servia un vi (un Taleia, d’en Ferrer Bobet) amb la mateixa minuciositat que uns minuts enrere.\nVeure treballar la gent que estima i —per tant— coneix l’ofici sempre m’ha fet posar pell de gallina. Com quan a les papereries t’emboliquen una llibreta “per a regal”, com quan a les botigues de roba pleguen (amb costum i perícia) un jersei per posar-te’l a la bossa. Joan Carles Ibáñez li dona tanta importància al vi (al de la meva ampolla mítica i al que em prendré avui per dinar) que fa que tu li donis importància. Et transmet emoció com si fos per bluetooth. Seria una pena que només gaudissin del seu mestratge els turistes, quan tornin. Alguna cosa hem de fer, perquè els seus coneixements ens arribin als que cada dia trepitgem aquesta ciutat.


JARDÍ - CBP\nEl Jardí de Biodiversitat de Planoles és en els seus inicis. Hem esmerçat gairebé un any per decidir-ne l’organització, el disseny general, els continguts i la metodologia de construcció. I buscar els primers diners.\nEl Jardí que vorejarà el Centre de Biodiversitat serà visitable, i disposarà de guia. L’objectiu primer és contenir la majoria de plantes de l’entorn pirinenc, organitzades en hàbitats. Hi haurà un mirador obert al públic, sense pagament.\nAlhora, el Jardí permetrà observar organismes lligats a les basses (gripaus, libèl·lules, tritons, salamandres), papallones, un formiguer gegant i un rusc d’abelles en plena activitat.També fongs i bolets comestibles, ocells, i un munt d’insectes dels prats (llagostes, saltamartins, grills, marietes), del sòl, del compost o degradadors de fusta.\nDisposarà d’un hivernacle amb plantes alpines i espai per a treballar persones interessades en cultivar les seves plantes de jardí. L’objectiu és que sigui un punt de visita però també de trobada habitual dels aficionats a la jardineria o que estimin les plantes, els animals o els fongs.\nAmb aquest objectiu ja hem obert un espai de trobada, Els Amics del Jardí de Biodiversitat, que podeu visitar des d’aquest enllaç.\nDes del nostre bloc, Facebook i Twitter, us anirem informant dels avenços.


L'AstraZeneca, fins als 65 anys - RÀDIO MARINA 100.3 | RÀDIO MARINA, sempre al teu costat\nL’AstraZeneca, fins als 65 anys\nEl Consell Interterritorial de Salut (CIS) extraordinari d’aquest dilluns ha corroborat l’ampliació del límit d’edat per a la vacuna d’AstraZeneca als 65 anys, la proposta que ha fet aquest matí la Comissió de Salut Pública. S’ha descartat, doncs, de moment, que el límit es posés en els 70 anys, com s’havia especulat des de l’anunci de la Comissió. En roda de premsa posterior al CIS, la ministra de Sanitat, Carolina Darias, no ha tancat la porta a variar el nou límit d’edat marcat per al vaccí i ha reconegut que les primeres dades que han rebut sobre l’estudi de la farmacèutica als EUA amb grups de totes les edat són “bones notícies”.\nDarias ha advertit, d’altra banda, que els indicadors de la pandèmia poden apuntar a un “canvi de tendència” i ha tornat a recomanar “prudència” per no haver d’endurir les restriccions actuals.\nLa velocitat de propagació de la covid-19 a Catalunya, l’Rt, ha pujat aquest dilluns una centèsima i se situa en 1,06. El risc de rebrot també incrementa, ho fa 3 punts, fins a 201, segons el darrer balanç del Departament de Salut. En paral·lel, la incidència a 14 dies puja molt lleugerament de 190,14 a 190,45. S’han declarat 601 nous casos confirmats per PCR o TA, amb un total de 540.999. El 5,15% de les proves de la darrera setmana ha donat positiu. S’ha informat de 20 noves morts i el total és de 21.148 en tota la pandèmia. Hi ha 1.431 pacients ingressats als hospitals, 25 més, i 411 persones a l’UCI, una més que fa 24 hores. Hi ha 663.988 vacunats amb la primera dosi (+10) i 344.912 amb la segona (+178).\nEn tot cas, el secretari de Salut descarta “anar més enllà” i ajorna a passades les festes una eventual revisió del toc de queda\nDades de la Corporació de Salut del Maresme i la Selva\nEl nombre total de pacients positius per coronavirus ingressats als centres de la Corporació és de 33 persones, 6 menys que dijous 18 de març. Actualment hi ha 13 persones a l’Hospital de Calella, 9 al sociosanitari de Calella i 11 a l’Hospital de Blanes.\nTenint en compte l’últim recompte (18/03), a l’Hospital de Calella s’han registrat 3 ingressos i 5 altes, dues de les quals són trasllats a d’altres centres sanitaris, i 2 defuncions.\nA l‘Hospital de Blanes, respecte a l’últim recompte (18/03), s’han registrat 4 ingressos i 5 altes.\nA l’Hospital Sociosanitari de Calella respecte a l’últim recompte (18/03) no s’ha registrat cap ingrés i s’ha comptabilitzat 1 defunció.\nSegons els informes de l’Agència de Qualitat i Avaluació Sanitàries de Catalunya (AQuAS), el risc de rebrot a l’Alt Maresme, en la darrera setmana, se situa en els 141 punts i l’RT és de l’1,07. Mentre que a la Selva Marítima el risc de rebrot és ara de 218 punts i l’RT és de l’1,76. Al global de la Regió Sanitària, el risc de rebrot arriba als 190 punts i l’RT és de l’1,10.


Les universitats en l'Europa del coneixement - Revista Mètode\nLes universitats en l’Europa del coneixement\nCom a continuació de les cimeres de Lisboa (2000) i Barcelona (2002), en la conferència internacional “L’Europa del Coneixement 2020. Una visió per a una recerca i innovació basada en la universitat”, auspiciada per la Comissió Europea i celebrada a Lieja del 25 al 28 d’abril de 2004, es va discutir el paper de les universitats en el procés que ha de fer d’Europa l’economia més competitiva basada en el coneixement.\nLa reunió de Lieja, en què van participar més de mil representants dels 25 països de l’Europa ampliada, va plantejar la necessitat de desenvolupar un autèntic mercat comú europeu de la investigació i les dificultats de fer-ho, que es poden resumir en les dues grans paradoxes europees: a) s’hi ofereix la millor formació, però els millors científics se’n van fora, sobretot als Estats Units; b) hi ha una gran productivitat científica amb un impacte relativament baix i amb poca transferència de tecnologia i implicació amb el teixit empresarial.\nD’aquests problemes, se’n dedueixen una sèrie de reptes i solucions que van ser objecte de presentació i debat en la Conferència. En primer lloc, cal un major i millor finançament, sobretot pel que fa a la recerca bàsica. En segon lloc, es va insistir en la importància de fomentar el compromís amb la innovació i la millora de la transferència de coneixement a la indústria. En tercer lloc, es va fer referència freqüentment als recursos humans com a centre de l’activitat investigadora, ja que l’autèntic capital de les universitats, i en concret a Europa, és el “poder del cervell” (brain power). Com va dir F. Mayor Zaragoza, no hi ha recerca d’excel·lència sense investigadors excel·lents. Cal tenir en compte que l’objectiu de la UE en aquesta matèria és doblar el nombre d’investigadors per al 2010, cosa que implica contractar 700.000 investigadors més. Calen, doncs, polítiques proactives, que puguen evitar la fuga de cervells i alhora atraguen investigadors estrangers superant la precarització de l’investigador en les universitats i facilitant-ne la integració en l’empresa.\nTanmateix, al si de la UE, hi ha alguns aspectes que susciten polèmica. Així, es va esmentar la importància de l’especialització dels centres en determinats camps d’excel·lència i, en relació amb això, es va posar sobre la taula la conveniència o no de tendir al model dels Estats Units pel qual algunes universitats són centres només docents i unes altres són centres d’investigació. En sentit oposat a aquesta posició, es va destacar la importància de la recerca com a suport a la docència universitària i el valor que té en la formació en general.\nUn altre aspecte que va generar una certa discussió va ser el mateix concepte d’excel·lència, tan invocat com difícilment definible i avaluable. Un finançament polaritzat en els grups “excel·lents” pot conduir a l’abandó de molts investigadors en un sistema, com el nostre, basat en el funcionariat i on la investigació està reconeguda però no sol estar suficientment incentivada de manera concreta. En aquest sentit, també es va apuntar que l’excel·lència, en qualsevol cas, s’haurà de promoure respectant la diversitat, autèntic signe d’identitat de la UE.\nPer últim, es va comentar el difícil equilibri entre col·laboració i competitivitat entre universitats i grups. S’entén que cal incrementar la competitivitat per augmentar el nivell de la recerca, però és convenient no perdre de vista la necessitat de col·laborar per poder crear massa crítica suficient en alguns camps.\nLes solucions apuntades impliquen, en resum, fomentar la recerca bàsica i la transferència de coneixement i tecnologia en universitats més col·laboratives i competitives, cosa que demana, ineludiblement, una major inversió en R+D+I i un esforç de sensibilització social per crear una consciència col·lectiva a favor del desenvolupament científic.\nMaria Josep Cuenca. Vicerectora d’Investigació de la Universitat de València.\n«La reunió de Lieja va plantejar la necessitat de desenvolupar un autèntic mercat comú europeu de la investigació i les dificultats de fer-ho»\nVicerectora d’Investigació i Política Científica, Universitat de València.\nActualment Maria Josep Cuenca no ostenta aquest càrrec.


Comunicat del Conselh Generau d’Aran | Conselh Generau d’Aran\nDesembre 11, 2020 clara Govern, Medi ambient\nDavant l’aixecament parcial del secret de sumari en la investigació de la mort de l’os Cachou, el Conselh Generau d’Aran vol posar de manifest la injusta acusació d’alguns sectors amb relació a la labor d’aquesta institució i manifesta la següent informació:\nL’aixecament parcial del secret de sumari posa de manifest les actuacions dutes a terme des de la màxima institució aranesa davant aquest fet, demostrant que la labor del Conselh Generau en relació amb la investigació de la mort de l’os Cachou ha estat, no només impol·luta, sinó fonamental i així es recull en la pròpia instrucció de la qual es deriva.\nEn data 09/04/2020: Els Agents de Medi Ambient del Conselh Generau d’Aran, alertats per la inactivitat que mostrava el collar GPS de l’exemplar, es van desplaçar fins al punt en el qual es va localitzar el cadàver de Cachou, alertant a una dotació dels Agents Rurals de la Generalitat de Catalunya especialitzada en verins, ja que des dels responsables de l’àrea de medi ambient del Conselh Generau es va advertir que l’enverinament podia ser la causa de la mort. Aquest mateix dia es va recuperar el cadàver de Cachou i el Conselh Generau d’Aran va encarregar i va abonar a la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) l’informe de la necròpsia.\nEl 10/04/2020: Es duu a terme la necròpsia i es comencen a confirmar les sospites d’enverinament però, a causa del confinament, els resultats de les anàlisis s’endarrereixen.\nEn data 14/04/2020: Davant les peticions de diferents associacions, s’acorda amb el grup investigador dels Agents Rurals de la Generalitat i amb el jutjat que només es publicaria informació no relacionada amb el possible enverinament, per a no dificultar la investigació en curs.\nEl 16/04/2020: Diferents grups ecologistes acusen el Conselh Generau d’Aran d’amagar informació i no voler reconèixer que el verí és una possible causa de la mort de Cachou. Per a desmentir aquestes acusacions, es publica un comunicat aclarint que el govern aranès no ha valorat la causa de la mort i no ho farà fins a rebre l’informe de la necròpsia.\nEl 09/05/2020: L’informe de la necròpsia determina que hi ha hagut enverinament i és el Conselh Generau d’Aran qui posa en mans del jutjat el cas, on es decreta el secret de sumari pel qual el Conselh Generau d’Aran no pot divulgar quin havia estat el motiu real de la mort de l’os.\nDurant el mes de maig, la jutgessa deriva el cas als Mossos d’Esquadra, a qui els Agents de Medi Ambient del Conselh Generau d’Aran i els Agents Rurals de la Generalitat transmeten totes les dades recollides fins al moment. Des d’aleshores, diferents funcionaris del Conselh Generau d’Aran han declarat aportant les informacions requerides.\nEn tot moment, el Conselh Generau d’Aran ha participat i ofert la seva ajuda i col·laboració per a descobrir quin havia estat la causa de la mort d’aquest exemplar i no ha fet pública cap informació que pogués afectar la investigació, respectant el procés judicial i la presumpció d’innocència. Així mateix, agraeix la diligència i professionalitat dels responsables de l’àrea de medi ambient de la màxima institució aranesa per a aclarir aquest cas.\nEl Conselh Generau d’Aran comunica que durà a terme una auditoria de procediment intern per a descartar possibles actuacions i actituds no concordes a la professionalitat i rigor que s’espera d’un treballador públic. Així mateix, el Conselh Generau d’Aran informa que es presentarà a la causa com a acusació particular, i queda a l’espera que el procés judicial aclareixi la veritat sobre els fets.


L’Ajuntament invertirà 158.000 euros en la renovació de l’enllumenat de diversos carrers i jardins en Camins al Grau\nIbáñez: "Practicar un oci saludable aporta múltiples beneficis per a la nostra salut mental, satisfacció personal i estat d'ànim"\n• Excursió del programa "Oci saludable"\nCursos formatius, excursions per la natura, multiaventura, rutes culturals o tallers artístics formen part del nou programa posat en marxa per la regidoria de Joventut. Es tracta d'un ampli catàleg d'activitats totalment gratuïtes, relacionades amb la formació i el oci, dirigides a compensar i reduir els efectes negatius del confinament i de les restriccions sanitàries en les persones més joves.\nL'Ajuntament de València, a través de la regidoria de Joventut, ha posat en marxa el programa "Compensem Jove", que té finançament de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport. L'objectiu del programa municipal és promoure activitats d'oci educatiu i saludable entre les persones joves en edat adolescent de la ciutat.\n"A través d'aquest programa volem facilitar i reforçar la realització d'activitats culturals, formatives i d'oci alternatiu, així com altres vinculades a les noves tecnologies", ha explicat la regidora de Joventut, Maite Ibáñez. "La situació sanitària ha fet que els adolescents passen menys temps a l'aire lliure, que practiquen menys exercici o que hagen reduït la vida social, per això, hem impulsat estes activitats". "El fet de practicar un oci saludable és garantia d'una millor qualitat de vida, ja que aporta múltiples beneficis sobre la nostra salut mental, satisfacció personal o estat d'ànim". En este sentit, "les activitats a l'aire lliure, esportives, culturals o de creixement personal són fonamentals per millorar el benestar mental i físic", ha assegurat Ibáñez.\nEste programa reuneix una sèrie de cursos formatius i activitats d'oci totalment gratuïtes, entre les quals destaquen diverses alternatives en matèria de Tecnologies de la Informació i la Comunicació (TIC) com són els cursos de Modelatge en Blender, Programació de videojocs i multimèdia o Taller de robòtica, entre d'altres.\nSota l'epígraf de "Arts" s'ofereixen tallers d'Iniciació a la dansa K-pop, de Dansa urbana, de Ball hip-hop i un anomenat "Art Lab: art i sostenibilitat ambiental". Completa esta oferta una àmplia selecció d'activitats d'oci repartides en els programes "Plans de dissabte" i "Multiaventura" amb diverses rutes en destacats entorns naturals i localitats de la província de València, visites guiades urbanes, així com activitats esportives que van des de l’escalada en rocòdrom fins a la participació en circuits multiaventura. En este sentit, entre els "Plans de dissabte" destaquen les rutes per Navajas (el salto de la Novia), Xelva, La Murta- Alzira, el Castell de Benissanó, així com a la cova del pirata Dragut a Cullera, les grutes de la Vall d'Uixò o l'Albufera. D'altra banda, entre les activitats de multiaventura, els adolescents interessats podran triar entre l'Embassament de Benaixeve, el circuit multiaventura a Chulilla, senderisme a la Serra d'Espadà o un dia d'aventures a Cofrents.\nLa programació es desenvolupa fins a finals del mes de juny. Les persones interessades a realitzar la inscripció poden fer-ho mitjançant la pàgina web de la Regidoria de Joventut de l'Ajuntament de València www.joventut-valencia.es, on trobaran tota la informació.\nEl Consell de la Joventut ofereix 50 places gratuïtes per al curs preparatori intensiu del C2 de valencià


Reagrupament: La primera pedra\nAcabada la jornada de les eleccions a les Corts espanyoles, hem d'agrair l'esforç i el treball de tots els qui heu participat en la campanya, dels qui voluntàriament i de forma generosa hi heu dedicat hores de treball, dels qui heu format part de l'equip 2.0, dels qui heu col·laborat omplint i participant en els actes, dels candidats que desinteressadament heu fet unpas endavant i també a tots els qui amb el boca-orella heu aconseguit vots. A tots doncs, moltes gràcies!\nAquesta ha estat la campanya de la nostra generositat amb el país i també amb la coalició, generositat per afavorir la unitat entre independentistes, generositat per forjar una candidatura d'ampli espectre que faci sentir la veu de l'independentisme a Madrid.\nDefinitivament, hem col·locat la primera pedra, hem demostrat que la nostra única preocupació és Catalunya, però estem encara molt lluny de la majoria necessària per aconseguir l'alliberament de la nostra nació.\nAra s'inicia una nova etapa política i això ens esperona a treballar cada vegada més, a seguir lluitant i a agafar el compromís de tirar endavant el projecte polític sòlid i seriós que ens ha de portar a l'estat propi.\nQui se sent independentista i vol treballar per un estat lliure, és benvingut a treballar en el projecte de Reagrupament cap a la independència. Reagrupament hi serà, com sempre, al servei de la nostra pàtria.\nmerkel fa l'ullet?\nJa sé que no té gaire a veure amb l'article , però ho havia de dir:\nOstres! Angela Merkel proposa el BCE comprardor de deutes!\nI a Barak Obama (EUA) se'l veu molt interessat per la decisió EU.\nVaja, al PP se li apropa una proposta ben "interesant."...!? (com diria un Japonés).\nSom on èrem però hem arribat més enllà\nNingú després de les municipals i les espanyoles no ens pot acusar de sectaris. Hem demostrat que som transversals pactant des de les CUP a ERC. Cal també que es fixin en el nostre pla estratègic de ruta que dóna resposta a la qüestió nacional, la regeneració democràtica i el canvi de valors socials. Els indignats de casa farien bé de llegir-lo: s'hi reconeixerien.\nCrec que després d'aquestes eleccions hi ha un primer pas a fer. Que SI s'uneixi a la coalició ERC-Rcat. És natural i a més factible, si tots els integrants el que volen és la independència i que aquesta es plantegi en aquesta legislatura.\nAixò ens permetria tenir un grup fort a qualsevol Cambra i arrossegaria CiU cap al mateix lloc, a part de "robar-li" votants. És indispensable tenir representació política independentista forta al Parlament.


APRENEM A P-5: LES SET CABRETES I EL LLOP\nAhir ens va visitar a la classe de P-5 dels Lleons la mare de la Marina per explicar-nos el conte de "Les set cabretes i el llop" aprofitant que el treballem a Educació Infantil aquest mes de març. La mare de la Marina anava explicant la història i la nena amb unes titelles que han fet a casa amb canyetes i dibuixos dels personatges anava representant el conte. Nosaltres també participavem!!. Al final els nens i nenes de la classe han fet preguntes. Ens ho hem passat molt bé!!\nUs deixo un enllaç de la web de l'escola on surten fotos!\nPublicado por Xeli Alcaide en 11:49


La pobresa severa a Espanya, que engloba les persones que tenen uns ingressos anuals inferiors a 4.000 euros o 334 euros mensuals, ja afecta més de 3.500.000 de persones, el 7,6% de la població, un 0,7% més que el 2014, segons el IV Informe 'l'Estat de la Pobresa. Seguiment de l'indicador de pobresa i exclusió social a Espanya 2009-2015 'presentat aquest dijous 13 d'octubre a Madrid.\n"El terrible del dada-, explica el president de la Xarxa Europa de la Lluita contra la Pobresa i Exclusió Social (EAPN), Carlos Susías, durant la presentació de l'informe- és que mai ha deixat de créixer des de l'any 2009".\nL'informe, realitzat per l'EAPN, utilitza l'indicador de risc de pobresa i exclusió europeu (AROPE) per valorar el nivell de pobresa dels països europeus. Espanya aglutina el 11% dels europeus en risc de pobresa i exclusió i la seva AROPE és del 28,6%, un total de 13.334.573 persones, un 0,6% menys que el 2014.\nTot i que la pobresa relativa ha disminuït un 0,6%, Susías ha destacat que "el mer creixement econòmic no fa que s'eradiqui la pobresa", com demostra la dada de la pobresa severa a Espanya. "Per eradicar la pobresa calen, no només polítiques socials, sinó també econòmiques, fiscals i laborals", afegeix.\nPer la seva banda, el grup que més augmenta la taxa AROPE és el de les persones adultes joves (16-29 anys) que puja del 36,4% el 2014 al 38,2% el 2015. La taxa a la infància (menors de 16 anys), va baixar del 35,4% el 2014 al 33,4%. "Tot i això, tres de cada 10 nens a Espanya estan en situació de pobresa", diu Susías.\nEl AROPE té en compte tres dades: la pobresa realtiva, la privació material severa i la baixa intensitat de treball, és a dir, les persones que, podent treballar a jornada completa, treballen menys de dues hores al dia.


Fanfic Hanasia, la Reina dels Saiyans - Part 2, Capítol 6 - DBMultiverse\n[ «« ] [ « ] Capítol 6/33 [ » ] [ »» ]\nPart 2, Capítol 6.\nMolts Saiyans van fer uns ulls com unes taronges quan van veure que en Nizouki s'aproximava al poble. Creien que devia estar tocat del bolet per fer una cosa així. Per culpa del seu comportament anterior, va ser desterrat del poble i en aquell moment es trobava infringint la llei.\nEn aquelles condicions, no era pas una deshonra que uns quants homes l'ataquessin alhora.\nI això és el anava a succeir.\nQuan el general del Rei va arribar a la plaça principal, la meitat dels habitants el van envoltar fent-se espetegar els dits o simplement encreuant els seus braços, desfiant-lo amb la mirada. Esperaren una senyal per abalançar-se cap a ell. Però ningú no va dir ni ase ni bèstia.\nLa Hanasia va arribar volant a tota velocitat.\n—Un altre cop vostè?\nEn Nizouki es va girar vers ella i somrigué.\n—Sí, un altre cop jo. Vinc a fer les coses a les bones. M'agradaria parlar amb tu en privat.\n—Necessitarà una mandíbula en bon estat per fer-ho —digué ella aproximant-se i amb els punys alçats—, i un estómac amb tots els seus òrgans. Ha d'entendre que li mancaran les dues coses d'aquí a uns minuts.\nTots els Saiyans del poble carregaren energia alhora, preparats per llançar boles de foc i donar un cop de mà a la Hanasia. En Nizouki s'envolà verticalment. Tots els vilatans foren agafats de sorpresa. Gairebé ningú no sabia volar. Només la Hanasia el va seguir.\n—Sóc el General del Rei, i he ensenyat molts Guerrers de l'Espai. I tu, petitona, tens un potencial que no havia vist mai. Si vols, podria entrenar-te.\n—Has tornat per això?\n—Amb el meu entrenament, esdevindries la més forta de tots els Saiyans. Molt més forta que jo, i, fins i tot, molt més forta que el propi Rei...\n—Més forta que el Guerrer Mil·lenari.\n—Sí que existeix, i, a més, ja han passat mil anys des que va aparèixer l'anterior. Podria reaparèixer en qualsevol moment. Només tu podries derrotar-lo.\n—De debò creu això?\n—La meva feina és creure-hi. Es tracta de la missió que se m'ha confiat.\nLa Hanasia el va mirar estranyada i una mica enutjada. No tenia ganes de tornar-lo a estomacar. Quina llàstima. A més, el seu pare arribaria aviat. Havia de prendre una decisió.\n—Em pensava que la seva feina era matar aquells que no li agradaven.\n—Vaig mentir. Estava buscant un Guerrer de l'Espai per entrenar-lo per tal que alliberi la seva força.\nDiverses setmanes després, en Nizouki era acceptat en el poble i entrenava diàriament a la Hanasia. Els vilatans presenciaven els entrenaments cada vegada amb més freqüència. Alguns d'ells, fins i tot, ajudaven a la seva "colíder" per si aquell "semi-bandit" intentava fer qualsevol ximpleria, mentre que d'altres aprofitaven l'ocasió per gaudir d'un curset de lluita a la capital. En Hartich no solia assistir-hi habitualment. Però un bon dia, era allà.\n—Líder —digué un Guerrer de l'Espai assenyalant amb un dit a la Hanasia mentre aquesta rebia de ple un atac estrany—, amb aquesta tècnica vas batre en Rotipon, el líder del poble de l'oest, oi que sí?\n—Exacte, la mateixa tècnica —respongué—. La vaig aprendre a la capital.\n—Per què no li vas ensenyar a la teva filla?\n—L'hi he ensenyat de millors. Ei, Hanasia!! Fum-li a la seva maleïda cama!!\nEls dos lluitadors s'aturaren un moment.\n—Si ho fes, no podria protegir-me, pare.\n—Rebràs un cop de puny a la boca, però almenys el podràs colpejar a l'estómac, o a les seves pilotes, si ho prefereixes. Aquesta tècnica és totalment defectuosa. Només es pot utilitzar contra els curts de gambals.\nL'entrenament va continuar. Era l'hora dels reflexos. Diversos Guerrers de l'Espai van mirar i es disposaven a imitar-ho. Sabien que el seu líder era el Guerrer de l'Espai més fort de la regió gràcies, en part, als seus viatges i als seus entrenaments al poble.\n—Creus que la Hanasia serà capaç algun dia de superar aquest paio, Hartich? És vell... és aterrador, ho esquiva tot. Igual que tu, però deu vegades pitjor.\n—No és tan fort —respongué el líder—, com...\n—Què? Tots els joves de la ciutat són tan forts com ell?\n—No, jove. Em referia a ell fa 20 anys. Devia ser increïblement poderós. Ja saps que no hi ha gaire generals. Pel que fa a la Hanasia, no descarto que arribi al nivell del General, però... encara no li arriba ni a la sola de la sabata.\nUns dies més tard, en Nizouki i la Hanasia es trobaven sols. Com que plovia a bots i barrals, els Guerrers de l'Espai s'havien quedat a les seves cases tranquil·lament. La pluja era molt molesta, fins i tot per als Guerrers de l'Espai, perquè feia molt de mal quan queia a gran velocitat en un món en què tot era tan pesant.\nUn Guerrer de l'Espai molt menut corria des de ben lluny, dirigint-se als altres dos, carregant sobre el seu cap ossos gegants d'omòplats que el protegien de la pluja.\n—Petit Harik, què hi fas aquí? —preguntà la Hanasia.\n—He sigut jo qui li ha demanat que vingués —digué en Nizouki.\n—No l'has d'obeir, Harik, no és pas el teu líder.\n—Jo faig el que em rota —respongué el petit—. Vull ajudar-te en el teu entrenament, Hanasia.\n—Per a l'entrenament d'avui necessito un ostatge —digué en Nizouki.\n—Un què? —digueren tots dos alhora.\nEl general va agafar i alçar ben amunt el marrec, arravatant-li el seu paraigües. En Harik va posar les seves mans al seu rostre i va emetre un "aii, aii!"\n—Deixa'l anar —cridà la Hanasia—. És massa petit per tomar la pluja en plena cara!\n—Per això necessito que em mostris tota la teva força, deixeble! N'estic segur que quan aparegui el Guerrer Mil·lenari no et contindràs si has d'ajudar algú, i la força que desplegaràs aleshores serà superior a la que m'has mostrat fins ara. Amb tot l'entrenament que hem realitzat fins ara, m'interessa que ara t'hi esforcis de valent.\n—Vols que et clavi un cop de puny, oi? Com a filla del líder, protegiré els nens del poble!\n—No em facis riure! —cridà en Nizouki.\nVa llançar una enorme bola de foc amb la seva mà lliure vers la Hanasia. Sense veure-la venir, va rebre de ple la bola i no va adonar-se que en Nizouki s'abalançava cap a ella. En Nizouki va etzibar-li un cop de genoll a l'estómac, fent que la Hanasia caigués a terra.\n—Mou-te! —cridà el seu agressor—, creus que el Guerrer Mil·lenari serà igual de tou que jo? —acabà dient al mateix temps que li etzibava una puntada de peu al rostre, projectant-la diversos metres enrere i fent-la anar rodolant pel fang.\nAtordida, no veié absolutament res sota aquella pluja obscura. Amb prou feines era capaç de distingir que la silueta allunyada del Guerrer de l'Espai tramava quelcom. Va sentir que els crits d'en Harik ressonaven cada vegada més forts. En Nizouki l'estava pegant!\n—Saps una cosa... —cridà perquè la Hanasia l'escoltés—, crec que morirà.\nI el tornà a pegar.\nLa Hanasia tractà d'aixecar-se, però estava ben masegada. Va aixecar-se, però va relliscar amb el fang i va caure feixugament a terra. La pluja incessant colpejava les seves ferides provocant-li encara més mal.\n—Què dius? No et sento! —cridà en Nizouki—. D'aquesta manera protegeixes el teu poble? No em facis riure!\nVa llançar el seu ostatge pels aires i quan va descendir li va etzibar un cop de genoll al ventre. En Harik cridà i, inútilment, va tractar de lluitar mentre demanava ajuda.\n—Aturaaaaaa't ! —cridà la Hanasia tan bon punt s'aixecava per envolar-se.\nJa no sentia ni el dolor ni la pluja. La seva energia no parava d'augmentar. Va alçar els seus punys concentrant-se en la silueta negra del lloc on procedien els crits. Un vent aparegué del no-res i les gotes de pluja canviaren de direcció sobtadament al voltant d'ella com si hagués produït una tempesta.\n—Vatua l'olla, quin poder...Però no et pensis que el Guerrer Mil·lenari és d'aquells que es queden de braços plegats! —digué en Nizouki enviant-li una bola de foc.\nAtònita, no va tenir temps de veure-la venir i, a causa de l'explosió, va caure enrere. Aquell vell encara posseïa una energia extraordinària.\nSense escoltar res més tret de la pluja, la qual la metrallava encara amb més potència, la Hanasia pensava que perdria el coneixement. L'obscuritat començava a envair la seva visió quan, de sobte, un pensament li vingué al cap amb força. Harik !\n—És impossible, pensà, no em queden forces. No puc moure'm...\n— No puc detenir-lo en aquest estat...\n— Harik, en Harik morirà !\n— Estic ferida, estic fatigada...\n— Harik... En Harik no té 4 anys. Escolta com crida, encara! !\n—Saiyanet, el teu salvador les està passant magres —digué en Nizouki sàdicament—. Crec que s'ofegarà en el fang. I tu seràs el següent. Sempre consumo les meves amenaces. Si ella no recupera la consciència...\nVa rebre un cop poderós. Directe a la cara, com la primera vegada.\nNo l'havia vista venir. No va adonar-se de la seva aproximació ni de la seva elevació. A causa d'aquella pinya va deixar anar en Harik, però va recuperar la consciència de seguida. No permetria que tornar a ser esbatussat. En Nizouki s'envolà per controlar la seva caiguda i va col·locar els seus braços en una posició defensiva prevenint el següent cop.\nLa Hanasia volava a una velocitat descomunal darrere d'ell i li assestà una puntada de peu. En Nizouki es girà de seguida i li envià una bola de foc, esclatant contra la Hanasia, però fent-li el mateix efecte que una simple gota de pluja.\nLa Hanasia va decidir no colpejar-lo. En Nizouki va reprendre la seva posició i la va observar. No podia creure's allò que veien els seus ulls.\nAls peus de la Hanasia hi havia un cràter de fang. Un vent supernatural l'envoltava i la seva mirada era dura com el ferro.\n—Aaaah —va fer en Nizouki—, aquesta és la còlera que allibera tot el teu poder. Però no n'hi ha per tant! —digué atacant amb un cop de puny que la Hanasia contrarestà etzibant-li un altre. Tractà de reealitzar els atacs secrets de la capital, però la Hanasia era, cada vegada, més i més ràpida i el feia caure a terra.\nUns minuts després, el seu poder era equivalent al d'en Nizouki, qui gairebé no es podia ni bellugar. Mentre ella s'aproximava lentament, en Nizouki va va relliscar tractant de recuperar la seva posició ferma. La Hanasia el va atrapar i el va llançar pels aires.\nEl va projectar amb tanta potència que va travessar els núvols. Sota el sol, va sentir, de sobte, una pressió tan intensa com si el seu pit i les seves orelles estiguessin a punt d'esclatar. Això sempre succeïa quan es volava verticalment a tanta velocitat. Va tractar de volar per mantenir la mateixa altitud i acostumar-se al canvi de pressió.\nLa Hanasia va treure en Harik del fang i va assegurar-se que fos viu. Va alçar-se lentament, cobrint-lo amb el seu propi cos per protegir-lo de la pluja. Quan gairebé ja havien arribat al nivell dels núvols, va sentir a les seves orelles el brunzit característic del canvi de pressió i va aturar-se.\n—Tapa't el nas, tanca la boca, i bufa —digué a en Harik.\nVa destapar-se les seves orelles. Tots dos es van enlairar, superant la capa de núvols. Gràcies a la llum del sol, la Hanasia va poder apreciar que en Nizouki estava malferit. No semblava pas que tingués cap os trencat. Es recuperaria.\n—Ets superforta... i tot gràcies a mi! —digué el marrec tot orgullós, escopint una dent de llet.\nLa Hanasia va girar el cap per veure, en la llunyania, que en Nizouki es netejava la sang que li rajava del nas. En Nizouki la mirava, amb fúria i amb la impotència habitual d'un perdedor. De fet, estava en pitjors condicions que el marrec.\nLa Hanasia va volar lentament i amb seguretat cap a ell.\n—Sé què estàs pensant... i no hi haurà una propera vegada. Si reapareixes al meu poble, et liquidaré sense pensar-m'ho.\nEn Nizouki va somriure interiorment. Uns minuts després d'haver alliberat la seva còlera, la Hanasia encara seguia en estat frenètic. No obstant, el seu poder era el mateix que el d'abans d'enrabiar-se. No era prudent d'atacar-la en aquelles circumstàncies.\nLa Hanasia va deixar-lo viu. Era increïble, sobretot tenint en compte tot el que havia fet.\n—M'encantaria ensenyar-te més... molt més. I ja que em dones l'oportunitat de viure, informaré al Rei que ja he trobat la Saiyana capaç de vèncer el Guerrer Mil·lenari. I tornaré a venir. I tant que tornaré!


Presentació - Icària-cei: Campus Excel·lència Internacional (UPF)\nGovernança i gestió/\nEl CEI UPF - Icària és un projecte col·lectiu en què participen tota la comunitat universitària i les entitats que conformen l'agregació estratègica. Així, es proposa un model de governança i de gestió que, prenent com a base les estructures existents, incorpora les entitats que conformen l'agregació estratègica del projecte.\nPer tal de garantir l'assoliment dels objectius del projecte i l'execució de les actuacions previstes i d'incloure-hi les diferents voluntats i sensibilitats, es proposa l'estructura següent.\nCEI UPF - ICÀRIA. Organigrama\nLa direcció del projecte Icària Internacional -que inclou un consell científic, un consell empresarial i l'agregació estratègica- recau en el vicerrectorat de Política Científica, que al seu torn depèn del Consell de Direcció de la UPF.\nLa direcció operativa, que depèn de la direcció general del projecte, vetlla per l'execució de les actuacions del CEI UPF - Icària. Amb aquesta finalitat, disposa d'una Secretaria Tècnica, una Unitat d'Anàlisi de dades i d'una Oficina de Comunicació, i té a més el suport dels responsables de cadascuna de les actuacions en els diferents àmbits de treball.\nPreparar un pla de comunicació institucional.\nFer el seguiment de les actuacions.\nElaborar el pressupost.


Convocatòria oberta - 38a Fira d'Artistes i Artesans de Manresa\nInici » Agenda » Convocatòria oberta - 38a Fira d'Artistes i Artesans de Manresa\nOrganitzador AVV. Passeig i Rodalies\nPasseig Pere III Manresa\nOberta la convocatòria per participar a la Fira d'Artistes i Artesans de Manresa, el diumenge, 24 de setembre de 10h a 21h. Participa a la Fira i presenta la teva obra, treballs artístics, pintures, manualitats...\nActe Inici: 27/07/2017 a les 18:32 Final: 10/09/2017 a les 18:32\nBases de la convocatòria de la 38a Fira d'artistes i artesans de Manresa\nLa 38a edició de la Fira es celebrarà el diumenge dia 24 de setembre del 2017 al 1r Tram del Passeig Pere III (entre el Teatre Kursaal i la Biblioteca del Casino de Manresa).\nLa Fira s’obrirà a les 10 del matí i es tancarà a les 9 del vespre. En cas de mal temps, s’ajornarà fins a nou avís. En cap cas, però no serà retornat l’import de la inscripció.\nLa taxa per participar en aquesta FIRA és de 10 euros, mitjançant transferència al compte bancari de CAIXABANC cta. ES68 2100 0017 5102 0052 2746. Haurà de ser abonada abans del 10 de setembre.\nTermini d'inscripció: 10 de setembre de 2017\nLa distribució de l’espai reservat serà per ordre d’inscripció. Cada participant disposarà de 3 metres. S’assignarà un número a cada espai – participant, que serà visible durant tot el dia. Els artistes han de dur els seus propis equips d’il·luminació, taula i cadira. En el cas de portar VELA o CARPA s’ha de tenir en compte que aquesta no pot fer més de 3 metres de llargada. L’organització proporcionarà el punt de corrent on poder connectar els equips.\nUn jurat format per membres del Cercle Artístic de Manresa determinarà el 1r Premi i els dos accèssits de la Fira, cedits de la Generalitat i l’Ajuntament de Manresa.\nEls guanyadors de la XXXVIII Fira d’Artistes i Artesans podran exposar la seva obra en l’exposició que es realitzarà al local de l’entitat els dies previs de la Fira d’Artistes i Artesans del 2018.\nTota persona que s’inscrigui, accepta les presents normes, i en cas de sorgir algun imprevist, un jurat designat per l’A.V. Passeig i Rodalies, serà qui resoldrà especialment aquests casos.\nPodeu inscriure'us fent arribar la següent informació per correu electrònic a avvpasseigirodalies@outlook.com\nAdreça, població, Codi Postal\nTècnica de l'obra\nTelf. Associació: 93 872 59 62\nCorreu electrònic: avvpasseigirodalies@outlook.com\nAdreça associació: C/ Circumval·lació, 13 baixos, 08241 Manresa


Axel Springer bloqueja l'accés al diari Bild des del navegador de l'iPad - Observatori Beat\nPublicat el dissabte, de desembre 11, 2010\nAxel Springer bloqueja l'accés al diari Bild des del navegador de l'iPad\nDistribució, Europa, Iolanda Bethencourt, iPad, premsa\nVia escacc.cat hem sabut que l'editorial alemanya Axel Springer ha bloquejat l'accés al diari Bild des del navegador de l'iPad (Safari), com a mesura per incentivar les compres de l'aplicació. A partir d'ara els usuaris de l'iPad hauran de pagar 79 cèntims d'euro (la versió en paper costa 55 cèntims) si volen llegir el Bild, o mitjançant una subscripció anual per 129,99€. Amb tot la versió d'accés web per a ordinadors i per a la majoria de dispositius mòbils continua sent gratuïta. Bild és el diari que té més difusió a Europa.\nSegons Axel Springer, a l'hora de prendre aquesta decisió han tingut en compte l'estratègia iniciada per l'empresa mediàtica News Corporation que cobra per accedir a les versions web de moltes de les seves publicacions, com ara al diari Wall Street Journal. News Corporation és propietat del magnat australià Rupert Murdoch. José M. Aznar, fundador i president de la Faes, en forma part del consell d'administració.\nFont: Fox Business (8/12/2010)


Sin categoría – Casal de Cervera\nDesprés d’un Nadal difícil per a tots, volem començar el 2022 amb bon peu i la millor manera és agraint a tots els que ens heu fet costat, els vostres consells ens han ajudat a prendre les millors decisions! Us mostrem un petit recull d’imatges de la mà de Núria Pulido @nupuse de la nitSigue leyendo «Cap d’any 2022»\nPublicado porcasaldecervera 11 de enero, 2022 1 de febrero, 2022 Publicado en Sin categoríaDeja un comentario en Cap d’any 2022\nUs presentem les noves ampolles d’aigua KMZero! Unes ampolles de vidre 100% reutilitzables que contenen una aigua neta, filtrada i sense contaminants… en definitiva una aigua pura. Hem volgut implementar aquest nou sistema de filtratge d’aigua de la mà de @aguakmzero per disminuir la nostra petjada mediambiental. Compartint la seva filosofia ens proposem a reduirSigue leyendo «Iniciativa Ampolles d’Aigua KMZERO»\nPublicado porcasaldecervera 26 de noviembre, 2021 2 de diciembre, 2021 Publicado en Sin categoríaDeja un comentario en Iniciativa Ampolles d’Aigua KMZERO\nPublicado porcasaldecervera 23 de agosto, 2021 1 de febrero, 2022 Publicado en Sin categoríaDeja un comentario en Dinar Popular Dilluns d’Aquelarre


Nou Centre Daniel Bravo per al diagnòstic i la recerca en malalties minoritàries - Solidaritat Sant Joan de Déu\nEl passat 15 de maig, amb la visita del patronat de la Fundació Privada Daniel Bravo Andreu, es va inaugurar oficialment el Centre Daniel Bravo per al diagnòstic i la recerca en malalties minoritàries. El projecte ha permès integrar en una mateixa planta de l’Hospital Sant Joan de Déu de Barcelona tres laboratoris: medicina genètica i molecular, bioquímica clínica i anatomia patològica dotant-los amb equips tecnològics molt avançats.\nAmb l’objectiu de construir un punt de trobada i suport, el nou centre estarà obert a tots els grups i institucions del país que fan recerca en malalties rares perquè puguin utilitzar els equipaments del nou centre com ajuda a la tasca d’investigació que estiguin duent a terme.\nTot i que que la majoria de malalties minoritàries es diagnostiquen en les fases inicials de la vida, moltes es continuen manifestant en l’adolescència i algunes apareixen en l’edat adulta. La transició del pacient infantil a l’adolescència i a l’edat adulta és un gran repte per a la família i el seu entorn i, en definitiva, per a tota la societat. Per això el nou centre neix amb la voluntat de generar un nou model de recerca translacional en què l’alta tecnologia sigui molt propera als pacients de qualsevol edat.\nLa incorporació d’aquests equipaments d’alta tecnologia permetrà avançar i aprofundir en el coneixement de les mutacions genètiques que causen algunes malalties rares, descobrir-ne de noves variants de malalties ja conegudes i també mutacions genètiques de malalties minoritàries que encara no han estat diagnosticades. A l’Hospital Sant Joan de Déu, els professionals tracten els símptomes que presenten aquests pacients per millorar la seva qualitat i esperança de vida i, de manera paral·lela, els inclouen en un registre específic de malalties minoritàries amb vista a poder-los diagnosticar el més aviat possible.\nFont: Hospital Sant Joan de Déu de Barcelona.


Louis Ellies Dupin - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n17 juny 1657\n6 juny 1719 (61 anys)\nHistoriador, teòleg i professor\nLouis Ellies Dupin (17 de juny de 1657 - 6 de juny de 1719) fou doctor per la Sorbona, fill d'una família noble de Normandia.\nFou professor de filosofia al Collège de France. Dedicà la major part de la seva vida a compilar la Bibliothèque universelle des auteurs ecclésiastiques, obra immensa en què narra la vida d'aquests autors, el catàleg i la cronologia de llurs obres, un judici sobre llur estil i llur doctrina, a més de l'enumeració de les diferents edicions de llurs obres amb un examen crític.\nEls judicis que aporta a l'obra sobre diversos Pares de l'Església feren que fos condemnat per Roma; també fou molt criticat per teòlegs francesos, principalment per Jacques-Bénigne Bossuet.\nDesprés de declarar-se, juntament amb els jansenistes, contra la butlla Unigenitus, fou exiliat a Châtellerault i privat de la seva càtedra a la universitat. Fou fustigat cap al final de la seva vida per haver tingut correspondència amb l'Arquebisbe de Canterbury, amb la finalitat d'apropar catòlics i anglicans.\nLa Bibliothèque des auteurs ecclésiastiques, publicada el 1686 i durant els anys següents, ocupa, juntament amb els suplements, 61 volums. Dupin, a més a més, publicà:\nEdicions de Sant Optat, 1700\nEdicions de Gerson, 1703\nBibliothèque universelle des historiens, 1707\nHistoire abrégée de l'Église, 1712\nTraités de la Puissance temporelle, 1707\nTraité historique des Excommunications, 1715\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Louis_Ellies_Dupin&oldid=20296413»


Procés de participació de la diagnosi de la Festa Major - Decidim Alella\nL'Ajuntament inicia un procés participatiu per recollir opinions compartides i fer una anàlisi de la situació actual de la Festa Major de Sant Feliu, comptant amb la col·laboració del màxim nombre possible d'habitants d'Alella. L'objectiu és aplicar-hi les millores que facin que sigui una celebració que hi vinculi tot el poble.\nEl projecte per realitzar la diagnosi de la identitat de la festa major no es decidirà en un dia, sinó que serà el resultat de molts moments i per això li diem procés.\nVolem que tu formis part d’aquest projecte amb la teva opinió i des de la teva vivència sobre què significa per tu la Festa Major, per això et presentem les bases i les diferents maneres que tindràs per participar durant aquest any.\n1- Què volem aconseguir?\n- Realitzar una diagnosi participativa sobre la identitat de la Festa Major,\n- Analitzar quin és l’eix identitari i altres elements que influeixen en la seva organització.\n- Crear xarxa entre els diferents agents del poble: entitats, ciutadania a títol individual, ajuntament, escoles, espais culturals, etc.\n2- Qui pot participar?\nÉs important, tenir clar que no cal que durant tot el projecte estiguem debatent tot entre tots, sinó que trobarem moments que hi participa més gent perquè el projecte així ho requereix i, moments més de consulta o de treballar les persones que estan més implicades en l’organització del procés.\nLa nostra intenció és arribar a la màxima diversitat de veus i persones que viviu i treballeu per al poble, per així la Festa Major de l’any vinent, fer-la més diversa, enriquidora i participativa.\nHi participaran en el procés regidors i regidores, personal tècnic municipal, associacions, i col·lectius de diferents edats i barris de la ciutadania en general, amb un paper diferent per cada fase.\nINFORME RESULTATS PROCÉS PARTICIPATIU DIAGNOSI IDENTITAT FESTA MAJOR pdf 1 MB\nDes de l’Àrea de Festes i Participació, durant el darrer any s’ha realitzat un procés participatiu per analitzar quin és l’eix identitari, revisar la història de l’origen de la Festa Major i valorar el model actual de Festa Major d’Alella. Aquest procés va néixer amb la voluntat d’arribar a tota la ciutadania i de ser una eina útil de construcció ciutadana. L'informe recull la mirada de la ciutadania que ha participat en el procés. Té dos grans apartats, una síntesi del resultats de tot el treball fet a partir de l'anàlisi documental, d'una enquesta, i de 4 tallers participatius. I l'altre gran bloc són propostes recollides durant els tallers participatius.\nTaller amb els nenes i nenes de 5è i 6è de l'escola la Serreta\n08 Abril 2021 - 07:00-09:00\nReunió amb les associacions i col·lectius del poble\n23 Març 2021 - 17:00-18:00\nComissió La fil·loxera\nLa Fil·loxera és el cap de setmana jove, previ a la Festa Major d'Alella. És un cap de setmana desti...\n01 Juny 2022 · 19:30 - 21:00\n8 8 seguidores Seguir Comissió La fil·loxera\n7 7 seguidores Seguir Procés de participació de la diagnosi de la Festa Major\nQuè es decideix El final del procés serà un document consensuat de diagnosi i recull de propostes que defineixi el model de Festa Major\nÀrea d'organització Regidories de Festes i Participació\nGrup promotor Format per la tècnica de festes, de participació i ciutadania a títol individual.\nData d'inici 01 de Febrer de 2020\nReferència: Benvingut i benvinguda al decidim ALELLA-PART-2020-09-312\n


La marca gironina Gas Gas farà el salt al mundial de Moto3 el 2021 - CATzona\nL’Aspar Team disputarà el mundial de Moto3 de l’any 2021 amb la marca gironina Gas Gas, propietat del fabricant austríac KTM, in dels gegants del campionat del món. Gas Gas va ser adquirida pels austríacs el setembre del 2019 amb la intenció de rellançar-la el món de la competició.\nPer primer cop Gas Gas, històricament lligada al trial, l’enduro i els raids, disposarà de motos de competició en proves de velocitat de circuit. Els pilots d’aquest nou projecte de l’Aspar Team seran Sergio Garcia i Izan Guevara. L’equip és propietat de Jorge Martínez “Aspar” i en el mundial actual el seu pilot gironí, Albert Arenas, està lluitant per guanyar el títol de Moto3 amb la seva KTM.\nEl director general de KTM, Hubert Trunkenpolz, ha justificat l’aposta per Gas Gas: “És una marca llegendària que fonamenta la seva passió en la competició. És absolutament apropiat pensar en el mundial de Moto3 com una nova i excitant categoria en què competir i també en la de promocionar la marca, fora de les disciplines off-Road per les quals és ben coneguda”.\nLes estacions d’esquí consensuen tancar durant el pont per evitar aglomeracions\nCalçotada i visita guiada a Montblanc\nTaller de decoració d’ampolles de vi al cicle Mostast d’Alella\nUn brutal accident al Gran Premi de Bahrein incendia el cotxe d’un pilot de Fórmula 1


Paisatges del Segrià al pastel, tot el desembre a la Manolo Calpe\nper Redacció 04/12/2018 11:10h\nEl pintor lleidatà plasma en les seves pintures diferents indrets que coneix de primera mà, impregnant el paisatge del Segrià sobre la tela. Tot i que Gómez dibuixa des dels tretze anys, la seva afició per la pintura va refermar-se als anys seixanta gràcies a en Ramon Roca, conegut com 'el cadiraire', que va ser qui el va introduir en el món de les arts plàstiques. Amb aquesta exposició la Fecoll tanca l'any després d'acollir cada mes una de diferent i apostar per l'art i la cultura d'artistes del territori.\nIsidre Soria va exposar a la Fecoll durant el mes de novembre\nD'altra banda, durant tot el mes de novembre a la sala Manolo Calpe de la Federació de Colles de l’Aplec del Caragol (Fecoll) ha acollit una exposició d’Isidre Soria amb temàtica paisatgística amb la Vall de Boí com a protagonista destacat. Soria (Alpicat, 1951) és aficionat a la pintura des de petit però, des de fa cinc anys, dedica més temps a desenvolupar i a formar-se en aquest art.\nPer aquest motiu i, com alumne de l’Escola del Cercle de Belles Arts, s’ha dedicat a aprendre les diferents tècniques pictòriques sota la direcció d’en Rafa Borlänsa. La mostra s'ha pogut veure a la Fecoll fins al 30 de novembre en horari de 9.00 hores del matí fins a les 20.00 hores (de dilluns a dijous) i els divendres de 9.00 a 14.00 hores. L’entrada, com sempre, ha estat lliure.


Atenció: El ValènciaCF està preocupat amb Zaza | Blanquinegres.com\nBlanquinegres, 14 desembre, 2018\nGuedes, operat amb èxit\nEl VCF consulta sobre el nou estadi a un gegant japonés en enginyeria civil\nMarcelino: “no tinc la sensació de jugarme el lloc de treball els dos próxims partits”\nLlista de convocats per a Eibar: amb Gabriel Paulista sense Kondogbia\nBlanquinegres , 14 novembre, 2017\nEl ValènciaCF preocupat amb Simone Zaza\nEl davanter italià Simone Zaza continua preocupant l’afició valencianista. L’assumpte no és altre que la seua possible lesió amb la selecció. El passat 9 de novembre van saltar les alarmes quan el jugador es va retirar de l’entrenament de la selecció per una possible recaiguda.\nSimone no va poder jugar el partit clau de la seua selecció per a poder estar al Mundial de Rússia 2018. Itàlia ha quedat eliminada per Suècia i esta vesprada ja s’espera que el davanter arribe a Paterna per a sotmetre’s a proves mèdiques que diagnostiquen el seu estat físic.\nAixí i tot, aprofitant que té 4 grogues i que es podria perdre el partit davant el FC Barcelona si veu la quinta a Cornellà, Simone Zaza podria tindre descans per a recuperar-se al 100% i estar ‘a full’ per al pròxim partit de Mestalla. Depenent de la seua evolució al llarg de la setmana, Marcelino prendrà una decisió o altra de cara al partit d’este diumenge, on tot i la lesió, no es descarta la seua presència.


Un mar de merda - TDB Actualitat\nCada cop que surto amb el gussi, se’m trenca el cor. No m’hauria imaginat mai pescar una bossa de mà, una senalla, compreses, i una llista infinita de merda que em trobo al mar cada vegada que agafo la barca. Sí, amics meus, ens banyem en un mar de merda en el més estricte i literal de tots els sentits. Només cal fixar-s’hi atentament i recordar, per exemple, quan a l’Antina pescàvem pops amb les mans, i, avui, està convertida en un desert de fauna i flora marines inimaginable fa més de 20 anys.\nAlguna cosa estem fent malament, i de ben segur que els pescadors artesanals no en tenen cap responsabilitat; ans el contrari, aquest sector primari que ens va proveir del producte més fresc i de proximitat en el moment més dolorós de la pandèmia, si no el cuidem entre totes i tots, ingressarà a la UCI, si no és que ja ho està. I si no em creieu, feu un cop d’ull a les darreres informacions, segons les quals hi ha una illa formada per residus de tota mena de plàstics a l’oceà Pacífic que té una extensió (atenció!) que supera els 1,6 milions de quilòmetres quadrats i pesa més de 80.000 tones. Un monstre de plàstic de mil colors que continua creixent de forma imparable. I això, malauradament, no és notícia.\nA veure si m’explico. Aquesta illa del Pacífic és tan gran com el Baix Gaià? Més, molt més gran. Com la demarcació de Tarragona? Més gran encara. Com tota l’extensió de Catalunya? Més gran. Com l’Estat espanyol? Més encara, exactament com França, Alemanya i Espanya juntes, i de més deu metres de fondària! Potser és la marranada més gran que ha cagat la humanitat al llarg de la seva història. Francament, si seguim així, els nostres fills i nets es banyaran en un mar de merda. Desitjo que els resultats sobre les boies de captació de microplàstics instal·lades a Altafulla o a l’Ampolla serveixin per depurar responsabilitats i actuar de manera imminent, si no, seguirem vivint envoltats de merda.


Adriana Duelo Dietistas: Mantega o Margarina?\nDilema que es troba constantment en boca de molts, tant de professionals de la nutrició, de la medicina o de la població en general.\nLa diferència principal d'aquests dos productes és el seu respectiu origen, l'animal per la mantega i el vegetal per la margarina. Bé doncs, sabent això, es podria recomanar la margarina abans que la mantega pel seu aport en greixos vegetals, ja que tenen unes qualitats més saludables que els dels animals (greixos saturats). Però si fos tan fàcil no hi hauria discussió possible i no farien falta estudis científics per resoldre la qüestió.\nCom he comentat, la mantega prové del món animal i l'elevat contingut en greixos saturats que aporta són molt favorables a l'aparició de colesterol i per tant, malalties cardiovasculars. Per aquesta raó, no es recomana en absolut el seu consum en persones amb arterosclerosi, hipercolesterolèmia o hipertensió, encara que es tracti de mantega light.\nSeguint amb la teoria, de moment tot sembla indicar que la opció bona és la margarina. Però no és cert. La margarina prové del món vegetal, sí, però per poder tenir consistència compacte i evitar l'enranciament dels greixos (insaturats) s'ha d'hidrogenitzar parcialment. Desafortunadament, aquest procés provoca que se saturin part dels greixos vegetals i es formin uns nous àcids anomenats trans. Aquests es relacionen amb l'augment del colesterol total i del colesterol LDL, conegut com el "dolent", amb la disminució del colesterol HDL, el "bo", i també s'ha estudiat la relació que guarda amb diferents tipus de càncer, com el d'ovaris o el de mama.\nEn definitiva, comparant els dos productes, no es veu que un sigui gaire pitjor que l'altre.\nLa mantega conté 897 Kcal per cada 100 grams respecte les 722 Kcal de la margarina. En quant als greixos saturats hi ha una diferència més important, degut a l'origen descrit anteriorment: 62,7g per la mantega i 23,8 per la margarina. Però com ja he explicat, aquesta última conté els trans.\nPer això, la meva recomanació d'entrada és prendre la versió light de la mantega en gent sana, que redueix un 50% l'aport en greixos saturats o les versions lleugeres de la margarina que aportin menys d'un 1% dels greixos trans. Tot i que una altra recomanació encara més bona seria substutuir aquests productes per formatge baix en greix per untar (amb molt pocs greixos saturats i cap trans).\nPerò si encara es volgués buscar una millor solució, es resoldria amb la utilització del nostre amic: l'oli d'oliva verge.


Preu de venta: 2.400.000 EUR\nMeravellós xalet amb jardí de gran superfície a l'Aldosa\nPreu de venta: 1.700.000 EUR\nEsplèndid apartament a Anyòs\nApartament, Comprar | Andorra, Andorra, La Massana\nPreu de venta: 450.000 EUR\nMeravellosa casa adossada amb sol i vistes a Erts\nPreu de venta: 595.000 EUR\nPropietat exclusiva amb vistes inigualables a Pal\nPreu de venta: 490.000 EUR\nEncantador xalet reformat a Aixirivall\nPreu de venta: 735.000 EUR\nPreciòs y modern dúplex a peu de pistes de GrandValira\nApartament, Comprar | Andorra, Andorra, Canillo\nPreu de venta: 489.000 EUR\nÀtic de somni en plena natura a Pal\nPreu de venta: 699.000 EUR\nTríplex amb magnífics acabats a Ordino\nPreu de venta: 440.000 EUR\nDúplex amb espectaculars vistes a Encamp\nApartament, Comprar | Andorra, Andorra, Encamp\nPreu de venta: 320.000 EUR\nDeclaració de protecció de dades En utilitzar la nostra pàgina web, consent expressament en el registre i ús de les seves dades descrites en aquesta declaració. Les seves dades seran utilitzades per als usos descrits a continuació. Adreces IP Les adreces IP són necessàries per al diagnòstic de problemes, l'administració de la pàgina web i la informació demogràfica. Quan visita el nostre lloc web, només reconeixem el nom del seu domini, en cap cas la seva adreça de correu electrònic. Només veurem la seva adreça de correu electrònic si ens la facilita directament a través d'un formulari o ens envia un correu electrònic. Galetes Les cookies s'utilitzen per personalitzar el contingut, evitar la introducció reiterada de les contrasenyes o per adaptar la informació oferta a les preferències de l'usuari. Registre de l'usuariEl nostre lloc web conté formularis que pot omplir per sol·licitar informació. Quan es registri, li enviarem la informació sol·licitada. Adreça de correu electrònic Si ens facilita la seva adreça de correu electrònic, ens posarem en contacte amb vostè per correu electrònic. No facilitarem la seva adreça de correu electrònic a terceres persones externes a Engel & Völkers. Si ja no desitja rebre més e-mails nostres, pot donar-se de baixa en qualsevol moment. Enllaços a altres llocs web La nostra pàgina web conté enllaços a llocs web de terceres parts. Engel & Völkers no es responsabilitza de les mesures de protecció de dades o continguts d'altres pàgines web. Baixa Si ja no desitja rebre més correus electrònics de Engel & Völkers, pot revocar el permís atorgat prèviament en qualsevol moment. La notificació per correu electrònic és suficient perquè el seu e-mail sigui esborrat del llistat o de la base de dades de registre web.\nLlicenciataris de Engel & Völkers Andorra\n/ Blog / Tendències de decoració per a 2016 - Part 2\nPublicat per Engel & Völkers el 11.12.2015\n1. CoureAquest metall de color vermellós no és un desconegut en els objectes de decoració, no obstant això s’ imposarà el proper any. Especialment en cuines i mobles està molt de moda. També llums, canelobres o gerros s'adornen amb elements metàl·lics.\n2. Cuines fosquesLa cuina sempre és un punt important quan es parla de tendències de decoració. L'estança central per a família i amics es veurà el 2016 amb fusta natural i elements de coure. També les cuines fosques estan de moda i varien del gris fosc al negre. Per a alguns gustos, pot ser que encara sigui una mica difícil d'assimilar, però li dóna a les cuines un toc noble i elegant.\n3. Tons verdsEls tons verds s’apoderaran principalment del dormitori, des del verd molsa a la falguera en totes les seves variants que es troben a la natura. Els tons verds són també la base d'una sèrie d'accessoris inspirats en elements gràfics del bosc o fins i tot de la selva.\n4. Plata i grisLa combinació d'accessoris platejats i tons grisos també és adequada per al dormitori. És una barreja freda i a més ajuda a tenir un descans reparador.\n5. Encant orientalPatrons asiàtics, fulles de cirerer o patrons xinesos adornaran els nostres dormitoris el proper any. Doneu-li un aire oriental a la seva llar.


Sànchez demana que la reforma del Codi Penal serveixi per "eliminar" i no per "abaratir" el delicte de sedició La República\nSànchez demana que la reforma del Codi Penal serveixi per “eliminar” i no per “abaratir” el delicte de sedició\nACN Barcelona.-L’expresident de l’ANC Jordi Sànchez ha demanat que la reforma del Codi Penal per modificar el delicte de sedició serveixi per “eliminar-lo” i no per “abaratir-lo”. En una entrevista […]\nACN Barcelona.-L’expresident de l’ANC Jordi Sànchez ha demanat que la reforma del Codi Penal per modificar el delicte de sedició serveixi per “eliminar-lo” i no per “abaratir-lo”. En una entrevista al ‘FAQs’ de TV3, el líder sobiranista empresonat ha argumentat que aquest delicte “és utilitzat pel poder per controlar la població i sotmetre les demandes de llibertat” i ha defensat, per tant, que “quedi fora” del Codi Penal. Sànchez ha matisat que, encara que els trauria de la presó, aquesta no és “la millor solució”, sinó que ho és l’amnistia. D’altra banda, el també líder de la Crida Nacional per la República ha augurat que l’espai de JxCat estarà reordenat “relativament aviat” i s’ha mostrat optimista que “en les properes setmanes” puguin fer-ho públic.


MON-RA-MON: INDRETS RECOMANATS: LA VALL D'ÀSSUA\nINDRETS RECOMANATS: LA VALL D'ÀSSUA\nA l'estiu, sovint ens agrada trobar una recomanació per fer una sortida d'un o dos dies. He pensat que publicar alguna de les entrades del meu altre blog "Guia", podria complir aquest objectiu.\nAvui parlo de la Vall d'Àssua, al Pirineu català. El post el vaig publicar a la tardor de 2011 que és quan la vaig visitar en aquesta estació de l'any, però hi hem estat moltes vegades a l'estiu i l'indret segueix sent igualment encisador.\nAquesta vall es troba a la comarca pirinenca del Pallars Sobirà. Per arribar-hi anirem fins a Sort (unes 3 hores des de Barcelona pel Túnel del Cadí, La Seu d'Urgell i Port del Cantó). A la sortida de Sort direcció Nord trobarem la carretera que ens porta a Llessui. Aquesta (Sort-Llessui) te només 13 Km i corresponen a la llargada de la Vall.\nLa Vall d'Àssua és ample, lluminosa i verda. Els seus pobles (Altron, Sorre, Saurí, Lllesui, etc.) conserven tot l'antic sabor de les valls pirinenques. Hi trobem ramats d'ovelles, cabres i cavalls i amb una mica de sort podrem conversar amb algun pastor o pastora, com ens va passar a nosaltres aquest pont de Tots Sants.\nA Llessui hi ha un Museu dedicat als pastors d'aquesta contrada que val molt la pena. A 2,5 km. direcció nord hi ha un mirador que ofereix una panoràmica excepcional sobre tota la Vall.\nPer dinar, no us ho penseu, aneu al restaurant Casa Joana, a peu de la carretera, a l'alçada de la desviació al poble de Bernui. Fa més de 30 anys que ofereix plats típics i molt originals de la Vall i de la resta de la regió. Hi va gent d'arreu.\nParlant de menjar: son famosos els formatges, els embotits (la girella particularment) i les carns que es fan en aquestes terres.\nSi trieu Sort per allotjar-vos, recomano l'Hotel Les Brases, sortint del poble en direcció a Rialp. La relació qualitat-preu es molt bona.\nTotes les estacions de l'any son bones per visitar la Vall d'Àssua, però si ho feu a la tardor, l'espectacle de llum i color és emocionant.\nEnllaç directe a la Vall d' Àssua\nRecomanació de bon seguir!...ara que la tardor s'acosta...\n8 d’agost de 2017 a les 19:49\nXIRUQUERO-KUMBAIÀ: De fet no cal esperar la tardor. A l'estiu també si està molt bé en aquesta vall.\n10 d’agost de 2017 a les 9:44


El conseller Chakir El Homrani visita Montblanc\nEl conseller Chakir El Homrani visita Montblanc amb motiu dels 10 anys de Concactiva\nEn el transcurs de l'acte es va dur a terme un reconeixement a antic presidents i consellers comarcals que han tingut responsabilitats i han impulsat Concactiva al llarg d'aquesta dècada\ndivendres, 4 d’octubre 2019 - 07:22h\nEn la celebració no va faltar-hi un pastís commemoratiu elaborat per alumnes dels cursos d'Espai Cuina de Concactiva | Joan López\nAhir, dijous 3 d'octubre a la tarda es va dur a terme la celebració institucional per a commemorar els 10 anys de vida de Concactiva, l'organisme autònom de desenvolupament de la Conca de Barberà. El Conseller de Treball, Afers Socials i Famílies de la Generalitat de Catalunya va presidir l'acte a les instal·lacions de l'ens a Montblanc. Chakir El Homrani va estar acompanyat del president del Consell Comarcal de la Conca de Barberà, Magí Trullols; el conseller de Promoció Econòmica, Santi Porta; l'alcalde de Montblanc, Josep Andreu i personal divers de l'equipament.\nEl conseller, acompanyat de la comitiva institucional, va visitar les instal·lacions de l'edifici i es va interessar per les obres d'ampliació de la segona planta, que serviran per dotar de nou aulari i despatxos l'equipament. També va rebre els treballadors i els alcaldes de la comarca, i va voler reconèixer la tasca que actualment duen a terme els professionals de Concactiva, tot posant en valor la feina que s'ha fet durant aquests 10 anys a la Conca de Barberà.\nEn aquest sentit, Chakir El Homrani va destacar que «és un plaer acompanyar Concactiva en una celebració tan especial, i va esperonar els treballadors a «continuar amb aquesta estratègia específica que ofereix l'ens per tal donar resposta a les necessitats de les persones en matèria de treball i benestar social». Per la seva banda, Magí Trullols va afirmar que «es va tindre molta visió de futur i va ser un gran encert crear Concactiva fa 10 anys, ja que la trajectòria que ha tingut en aquesta dècada ha estat molt positiva i la comarca ha obtingut molt bons resultats en els àmbits de l'emprenedoria, de la formació i de l'ocupació».\nEl conseller també va visitar les instal·lacions d'Espai Cuina | Albert Oliva\nL'acte va continuar amb la descoberta d'una placa commemorativa del desè aniversari amb el lema «10 anys creant oportunitats», i es va fer un reconeixement als presidents i consellers de promoció econòmica de la comarca que durant aquesta dècada han treballat per la consolidació de Concactiva. Finalment, els alumnes d'Espai Cuina van servir un aperitiu elaborat per ells i es va fer una fotografia de família amb el pastís commemoratiu.\nActualment, Concactiva ofereix un ventall molt ampli d'eines per als emprenedors, entre elles, programes de suport i acompanyament per a la creació o consolidació d'activitats econòmiques. L'ens comarcal també acull l'Oficina Comarcal d'Habitatge. També compta amb una oferta formativa estable i coordina projectes per a afavorir l'ocupació.\nA més, coordina una xarxa de vivers d'empreses que es troben en diversos municipis de la Conca: un d'oficines que acull projectes empresarials de tota mena; un d'especialitzat en la producció de vi; un altre centrat en el cava; un per a l'elaboració de l'oli d'oliva que es troba en construcció i també un centrat en l'elaboració de productes agroalimentaris. Pròximament s'espera la posada en marxa de les instal·lacions d'un viver destinat a la producció de cerveses.\nLes xifres de Concactiva\nActualment, Concactiva acull una trentena de viveristes. Durant els darrers deu anys fins a una setantena han fet ús de les possibilitats que els ofereix l'OAD. Concretament el viver de celleristes ubicat a Barberà de la Conca, ha produït 1.120.000 ampolles de vi de diversos emprenedors i s'han creat gairebé 150 empreses gràcies a l'assessorament dels professionals de Concactiva.\nA més, s'han creat uns 180 llocs de treball a través de l'assessorament i s'han tramitat gairebé 750 ofertes de feina a través de la borsa. D'altra banda, unes 180 persones han participat en projectes de foment de l'ocupació i s'han programat 55 cursos amb 780 alumnes. Pel que fa a l'habitatge, l'Oficina Comarcal gestiona una borsa de 45 immobles de mitjana i s'han tramitat gairebé 1700 ajuts a l'habitatge.\n"🌲S'inicien els tallers per a la redacció de la Carta del Paisatge de la Conca de Barberà" "🍺L’Espluga de Francolí viurà la 3a edició de la Fira de la Cervesa Artesana"\nConsell Comarcal de la Conca de Barberà Montblanc


Anjub: Mare de Déu del Carme\n"Invoqueu tan bona mare pescadors fills de Cambrils"\nA molts pobles costaners de Catalunya, la Mare de Déu del Carme és patrona dels pescadors, si bé en els pobles d'interior també és patrona d'altres col·lectius. A Cambrils els pescadors i les seves famílies s'encomanaven, i s'encomanen, a aquesta Verge per demanr-li salut i protecció davant els perills de tempestes.\nImatge de la Mare de Déu del Carme que va ser destruïda durant la Guerra Civil (Cedida per Josep M. Samà)\nDins el cicle festiu d'estiu de Cambrils, el dia 16 de juliol se celebra la festa del Carme. Festa que ha estat sotmesa a grans canvis, ja que des d'un inici fou concebuda amb un caire estrictament religiós, com a manifestació de la religiositat popular, que produïa, així, una interrelació festa-creença. La festa però ha anat evolucionant i els elements religiosos s'han flexibilitzat i s'han introduït progressivament elements de caire més profà i festiu.\nELS MÉS VELLS RECORDEN\nL'anunci de la festivitat es feia dins l'església pel capellà el diumenge abans. Quan la campana de l'església tocava "les batallades" (eren els últims tres tocs) volia dir que la missa solemne en honor a la Mare de Déu del Carme estava a punt de començar i la gent s'afanyava per no fer tard, eren les 11h: "la mare ens deia: afanyeu-vos que ja toquen les batallades i farem tard a missa", ens explica un informant.\nA les 17h es resava el rosari, majoritàriament per dones, les quals havien de portar un habillatge característic per poder entrar a l'església, sotmès a l'estricte control del capellà. Aquest habillatge estava format per "manguitos", mitges i mantellina negres. Els "manguitos" eren unes mànigues supletòries que les dones es col·locaven als braçós per tal que aquests no quedessin al descobert (cal destacar que era el mes de juliol i tothom anava amb màniga curta).\nJa més entrada la tarda, entre les 18 o 19h, s'iniciava la processó, acte més destacat per la solemnitat i respecte amb què es realitzava. La imatge era treta de l'església a espatlles de quatre pescadors vestits amb la muda dels diumenges. Com que la processó es feia per terra, la imatge era portada pels carrers del barri marítim.\nUn primer itinerari fou:\n· sortida de la parròquia\n· carrer del Carme\n· carrer de Miramar\n· cap al sorral\n· carrer Sant Jordi\n· Plaça Catalunya\nAquest recorregut va anar variant a mesura que el poble s'anava engrandint. Durant la postguerra els pescadors van ser substituïts per xiquets cambrilencs que havien\n"...existia un petit nucli format a principis de segle, per tres dones anomenades "Majorales" que tenien com activitat principal anar a cobrar la quota a les sòcies de la Confraria"\nacabat o que en aquell moment estaven fent el "servici militar" a la marina, així el mossèn, amb motiu de l'acte, demanava aquests xiquets a la base militar i d'aquesta manera aquests joves\ndisfrutaven d'un dies de permís i disposaven del vestit de "marinos". L'element principal de la processó era la imatge situada al centre; dels seus costats sortien unes cintes de color blau cel que eren agafades per les xiquetes que havien fet la primera comunió. El pas de la imatge anava avançant a mesura que la canalla anava tirant pètals de flors.\nDarrere la imatge, i en segon terme, hi havia les autoritats eclesiàstiques, les majorales del Carme i les filles de Maria amb els respectius pendons i els ciris a les mans, i per últim les autoritats civils i militars. Als laterals anaven caminant per ordre successiu la canalla, les dones amb mantellina blanca o negra segons si eren fadrines o casades i els homes. Pel mig del seguici, hi havia els "arregladors" que cuidaven l'ordre i la correcta distribució de la processó.\n(Cedida per Joana Espinart)\nVinculades estretament a l'església i relacionades amb la figura de la Mare de Déu, existien dues associacions de dones: les Filles de Maria i la Confraria del Carme. La primera la constituïen un grup de dones fadrines, l'activitat de les quals es duia a terme bàsicament durant el mes de Maria. El seu distintiu era una cinta de color blau cel amb una medalla de la Puríssima, imatge reproduïda també en el pendó. Un cop es casaven passaven automàticament, si bé no de forma obligatòria, a formar part de la Confraria del Carme, dintre de la qual, existia un petit nucli format a principis de segle, per tres dones anomenades "Majorales" que tenien com activitat principal anar a cobrar la quota a les sòcies de la Confraria. Els diners obtinguts eren destinats a cobrir les despeses de l'església i concretament les de la processó del Carme.\nDurant la postguerra, el nombre de Majorales s'amplià a sis, fins i tot vuit, així com també el nombre d'activitats, la qual cosa posa de manifest l'existència d'una estructura organitzativa més sòlida. Algunes d'aquestes activitats foren: fer la vetlla dels difunts sense família, cobrar la quota de la cera per la Candelera, venda d'escapularis el dia de la festivitat... El distintiu d'aquesta Confraria era una cinta de color marró i blanca amb una medalla de la Mare de Déu del Carme i el respectiu pendó d'iguals característiques.\nDarrere la imatge, i en segon terme, hi havia les autoritats eclesiàstiques, les majorales del Carme i les filles de Maria amb els respectius pendons i els ciris a les mans, i per últim les autoritats civils i militars\nFilles de Maria, dècada dels 40\n(Cedida per Pilar Vizcarro)\nFilles de Maria, 1960\n(Cedida per M. Teresa Borràs)\nMajorales de la Mare de Déu del Carme, 1948\nPortadors de la imatge (sense datar)\n(Cedida per Teresa Matas)\nCANTS I GOJOS\nUn altre element indispensable en una festa, ja sigui profana o religiosa, són els cants i melodies populars. En aquest cas en concret, la major part del poble era creient i els cants i gojos que es cantaven durant el desenvolupament de la processó eren coneguts. El goig és un gènere poètic l'origen del qual es remunta a l'edat mitjana; es posat normalment sota l'advocació d'un sant o d'una marededéu d'una parròquia i en ell es canten les seves virtuts i guariments. Un dels gojos a la mare de Déu del Carme que encara recorden els cambrilencs de més edat és el següent:\nGloria i honor\noh regina del Carme!\namb dolç i sant amor,\nmare estimada, refugi i consol,\nprincesa de Sió.\nL'escapulari, oh mare d'amor!\nés relicari de salvació.\nPorteu-lo sempre damunt del pit\nporteu-lo sempre com arma forta,\nfins a morir.\nAlguns dels cants de processó invocant a la Mare de Déu són:\nHermosura del Carmel\nde Sió glòria complida\nempareu-nos en la vida\nmare del bon Déu,\nvoldreu abrigar-nos dins vostre mantell.\nQuin consol, oh mare!\nd'estar aprop de vós,\nfeu que visqui sempre dins del vostre cor\nA molts pobles costaners de Catalunya, la Mare de Déu del Carme és patrona dels pescadors, si bé en els pobles d'interior és també patrona d'altres col·lectius. A Cambrils els pescadors i les seves famílies s'encomanaven a aquesta advocació per demanar-li salut i protecció davant els perills de tempestes, culte que també es manifestava cap a la Mare de Déu del Camí. Actualment, alguns pescadors creuen que la barca portadora de la imatge durant el recorregut per mar tindrà sort i fortuna en el guanys provinents del treball quotidià.\nL'escapulari, bona mostra d'aquesta devoció, era una peça de roba que els pescadors es penjaven al coll mitjançant un cordill, amb la fe que els protegiria davant de les dificultats. Eren confeccionats per les monges de clausura de Tarragona. Un cop el mossèn els beneïa, les Majorales els posaven a la venda el dia de la festivitat, com ja hem dit abans. La petició de protecció i la referència a l'escapulari és una idea que es repeteix constantment en els cants i gojos. Aquesta estrofa, extreta d'un goig a la Mare de Déu del Carme, així ho demostra:\ninvoqueu tan bona mare\npescadors fills de Cambrils\nque la barca sempre empara\nquan s'enfila mar endins,\namb sa testa timonera\nvencereu l'abim cruel\nEls informants guarden especial record de l'any en què se celebrà la processó sense l'assistència dels infants a causa de l'epidèmia de poliomelitis que afectà la zona. La processó va ser molt participativa i especialment emotiva.\nRELIGIOSITAT I CANVI SOCIAL\nTant abans com ara les activitats giren entorn la devoció i la fe que mostren els cambrilencs envers la Mare de Déu del Carme. Des de la seva reconstrucció, després de la guerra civil, la festivitat evoluciona i s'introdueixen progressivament elements profans. Però la Mare de Déu del Carme es continua venerant i amb un desig que perduri la celebració.\nLa festa ha sobreviscut al canvi social, però ha adquirit noves funcions i nous continguts\n(Arxiu Revista Cambrils)\nConstatem iniciatives de restauració de la imatge, venda de pins per a les flors de la processó -que han substituït els escapularis- i en definitiva, una modernització de la festa, amb la finalitat que no es perdi. Així, per exemple, en la dècada dels seixanta se celebrava ball de tarda a la sala del Pòsit, com ja era habitual els diumenges i festius. Des de l'any 1969 al 1978 no hi ha exteriorització de la festa fora de l'església. Tampoc es fa processó. Però a partir de 1979 una de les activitats que va dur a terme l'Associació de Veïns de Sant Pere, fou potenciar la cultura popular en general i en concret recuperar les festes que s'havien deixat de celebrar, dins es quas es troba la festivitat del Carme. Una de les innovacions més destacades que van introduir fou la processó per mar, davant la impossibilitat de fer-la per terra com a conseqüència de factors de tipus urbanístic i turístic.\nLa processó marítima, si bé va tenir en compte els precedents, va adquirir un caire més profà que religiós, a causa de l'absència de l'autoritat eclesiàstica, la substitució dels cants de veneració per la Salve marinera i la desaparació de la Confraria. D'altra banda la festivitat no se centrava en un sol dia i la processó formava part d'una sèrie d'actes que ampliaven la durada de la festa: ball popular, cantada d'havaneres, castells de sorra,\nconcurs de romescaires... L'abans i l'ara d'aquesta festivitat ens fa pensar en multitud de canvis socials que han condicionat les transformacions.\nEl principal factor que influeix sobre la cultura popular, en general a la costa catalana, és el turisme. Precisament és un fet relacionat amb el turisme el que interromp la processó durant molts anys. La gent del poble es mostrava solemne i respectuosa amb aquell acte sagrat, a causa de la devoció a la imatge. Els informants relaten l'"incident", a finals dels anys seixanta d'una turista amb "bikini" es va posar al bell mig de la processó qua passava pel carrer Consolat de Mar, a fer fotografies: "...com si se'n burlessin de la imatge", diu un dels que ens explica el fet. El mossèn va decidir suspendre la processó del Carme pel barri a causa d'aquest tipus d'anècdotes però també per una impossibilitat física cada cop més important: circular en processó pels carrers principals en plena època estival. Un altre factor de canvi va ser la implantació (a la força) d'un aparell político-administratiu que pressuposava anul·lar tota manifestació de catalanitat. Ens referim a l'època de forta repressió franquista, moment on es pretén homogeneïtzar tot allò referit a la cultura popular. I és així que es tradueixen al castellà els gojos i els cants a la Mare de Déu, augmenta considerablement la presència militar i d'autoritats civils i eclesiàstiques a la processó i s'exagera el puritanisme de l'acte. Actualment la processó per mar ha tingut continuïtat; consisteix en un recorregut que fan les barques guarnides i afilerades fins a fora del moll, una de les quals porta la Mare de Déu a bord. Els gojos s'han canviat per la Salve Marinera (himne de la Marina) que els portadors canten quan, després de la processó, es torna a l'església. La lletra d'aquest himne és la següent:\ntu clemencia da consuelo.\ny hasta ti, y hasta ti\nestrella de los mares (bis)\nActualment la processó per mar ha tingut continuïtat; consisteix en un recorregut que fan les barques guarnides i afilarades fins fora el moll, una de les quals porta la Mare de Déu (Arxiu Revista Cambrils)\nCal destacar la incorporació d'elements populars de festa a la processó: gegants, grallers... Això posa de manifest que la celebració de la festivitat de Carme és més popular i alegre que en el període de la postguerra. La festa ha sobreviscut al canvi social, però ha adquirit noves funcions i nous continguts. Podem dir que s'ha acomodat: s'ha desacralitzat malgrat que es manté la devoció i actua de mecanisme de cohesió entre els habitants que hi participen.\nNúria Ortoneda, Gemma Ivern, Montse Ortoneda, Gerard Martí, Marcel Blázquez, Jordi Moreno, Núria Piqué, Eva Sentís, Rosa Sarrà. (Col·labora: Pere Navarro).


Sobre mi – Raichel Cat\nEl lloc on guardo els meus “perquè” (I)\n5 de Mai de 2017 5 de Mai de 2017 | raichelcat\n“És que sempre s’ha fet així”. “Les coses sempre han estat així”. Mireu, no sé vosaltres, però jo odio aquestes dues frases. Uf! Per començar: qui ho va dir que les coses fossin d’una manera i ja està, que s’havien de quedar així per sempre? Era un déu o algú molt important? Qui pot ser més important que un mateix, que ens impedeixi canviar? Què ens treu la llibertat de decidir (deixant de banda la necessitat econòmica que tots tenim per tal de sobreviure dins d’aquest sistema)?\nLa veritat és que no ho sé, però ens passa a tots en algun àmbit o altre, bevem de la inseguretat i ens agafem als camins que altres ja han caminat abans perquè són més segurs. Fins i tot en les petites coses de cada dia. O ara em diràs que a tu no et passa? Doncs a mi sí, et sóc sincera.\nHe pensat en llençar aquí alguns perquè retòrics a l’aire i potser una papallona els copsa i es produeix algun canvi en alguna banda del món. 🙂\nPer què ens abracem tan poc amb les persones que estimem?\nPetit Univers: l’origen\n14 d'Abril de 2017 14 d'Abril de 2017 | raichelcat\nSi ara mateix hagués de publicar un disc, tindria aquest nom. Petit Univers.\nI si el publico d’aquí a uns anys, possiblement també.\nDues paraules amb les quals es parla alt i baixet alhora. És com dir que qualsevol cosa pot tenir poca importància o pot ser grandiosa.\nIgual com un àpat, que pot contenir-ho tot i res a la vegada. Depenent del plaer que ens provoqui menjar-lo, de amb qui compartim taula, del que es parli durant aquells moments, de la música que acompanyi la vetllada…


Clips de vídeo del programa Espai Terra\nSound Six i comiat d'"Espai Terra"\nI per tancar el programa, ens han acompanyat les Sound Six, que han interpretat en directe una cançó de Katy Perry.\nUn comiat d'altura\nL'"Espai Terra" a la pica del Canigó.\nAvui parlem d'hàbits alimentaris saludables amb la catedràtica de Tecnologia dels Aliments de la Universitat de Girona\nHas fet mai oleoturisme??\nEt portem a viure la cultura de l'oli a Horta de Sant Joan, a la Terra Alta\nL'infinit món de la jardineria i l'horticultura!\nComençarem per un jardí exuberant gairebé una selva- a la terrassa d'un àtic, al cor de Barcelona. Aquí, l'Edgar hi cuida flors, cactus i fruiters. Després sortirem al camp, prop d'Igualada. El Marc, especialista en plantes silvestres comestibles, ens ensenyarà a conèixer quines herbes són les més adequades per portar-les al plat. A continuació, ens traslladarem al Maresme, on viu el Joan Marc. Ell i la seva família cultiven un hort ecològic a través del mètode de les parades en crestall. Així, obtenen productes cent per cent orgànics d'un espai força reduït. I acabarem amb un regal refrescant: remullar-nos en una piscina biològica. L'hem trobada a l'Alt Penedès, amb plantes que depuren i filtren de manera natural l'aigua. L'Ignasi, un especialista en depuració biològica del líquid element, ens demostra que el clor no cal per tenir l'aigua neta com la d'un llac\nAparells del temps, els clàssics i l'última tecnologia\nAquí teniu un petit ventalls d'aparells meteorològics. Viatgem des del segle XIX als més recents. I us sorprendrem amb una peça de roba que et diu el temps que farà abans no surtis al carrer. Que la pluja no t'agafi per sorpresa!!!!\nEl Marc Pérez ens porta alguns virals sobre oci i vacances que estan triomfant aquest estiu, com ara les vicissituds d'una turista a Eivissa amb el famós flotador del pelicà rosa, un concert de rock fugaç, l'hostessa de vol que recicla cava o un multimilionari que vol dedicar la seva fortuna a viure la vida.\nParlem de vela\nEns han visitat els joves de la Copa Amèrica de vela, que naveguen amb vaixells que volen i van més ràpid que el vent!\nResum, en pocs minuts, de gairebé nou anys de descobriment de la nostra natura\nUn centenar de programes recorrent la nostra natura. Entrevistes a famosos, bolets i pobles abandonats: l'eix principal de la nostra tasca.\nSegur que teniu plans per al cap de setmana, però potser us venen ganes d'anar al Tastvm Vila-seca, a pujar al tren històric que va a Montserrat o a sopar a la fresca a Món Sant Benet\nA l'"Espai Terra", periòdicament hem visitat vivers d'arreu de Catalunya per trobar-hi plantes adequades per als nostres pisos, cases, terrasses o jardins. Podríem dir que, majoritàriament, ens hem centrat en plantes domèstiques. Ara, l'Eduard Querol ha anat a un viver de l'Aldea, on fan créixer plantes autòctones del Baix Ebre i de la Terra Alta. Hi cultiven espècies vegetals per tornar-les a fer silvestres, és a dir, per reincorporar-les al medi natural. Encara que sembli una paradoxa, la replantació és la manera òptima d'ajudar a regenerar entorns vegetals que necessiten una empenta per revitalitzar-se o que han patit una forta degradació. A l'Aldea hem descobert, per exemple, varietats que s'adapten perfectament a entorns dunars i que contribueixen al creixement i fixació de les dunes prop del litoral marítim mediterrani. No cal dir que són espècies molts resistents, perfectament adaptades a les altes temperatures i a la pluja escassa. I també veurem plantes que prosperen perfectament en zones humides i que contribueixen al filtratge, depuració i millora de la qualitat de l'aigua.\nViure o sobreviure? La vida humana en condicions extremes.\nUs heu plantejat mai com seria viure en un lloc on la temperatura durant el dia no baixi mai dels 40 graus? I suportaríeu que durant tot l'hivern només tinguéssiu una hora de sol? On estaríeu disposats a construir una llar a canvi de feina? A 5.000 metres sobre el nivell del mar i amb un 50% menys d'oxigen? En el programa també ens hem fet aquestes preguntes i l'Eduard Querol ha trobat algunes respostes. És un recull gràfic de diferents indrets del món on la vida quotidiana es transforma en tot un repte. En tots els casos, impressiona la capacitat humana per resistir durant anys i fins i tot generacions- en un entorn absolutament hostil".\nDescàrregues nocturnes silencioses\nEn Rafel Bagot ha estat al centre logístic de Mercadona, a Abrera, i ha vist com s'organitza un magatzem de més de 300 metres de llargada i amb milers de productes. Allà, ha ajudat a carregar un dels tràilers que surten cap a una de les gairebé 300 botigues que tenen i ha viscut, en primera persona, com es fa el repartiment al punt de venda. Es tracta d'una descàrrega nocturna i silenciosa. En fer-se durant la nit, permet descongestionar les vies en les hores punta. A més, no hi ha contaminació acústica, cosa que els veïns agraeixen abastament.\nAquest dimecres el Joc de Catalunya ens ha recordat els orígens d'una de les begudes catalanes de més èxit de la història: El Cacaolat!. Al Museu del Joguet de Catalunya de Figueres s'acaba d'inaugurar una exposició dedicada a repassar la història d'aquest preparat de cacau i llet, que va ser pioner en el seu temps. El Cacaolat va ser patentat l'any 1931 per Joan Viader, empresari làctic de Cardedeu, que va descobrir la fórmula per mantenir la barreja estable i evitar que els dos components s'acabessin separant dins de l'ampolla. Hem parlat de com es va promoure la beguda en els seus inicis, amb innovadores campanyes de publicitat, fins a convertir-se en tota una icona del sector alimentari del país. Ens ha acompanyat al plató el periodista i historiador Jordi Viader, fill de Joan Viader, i autor del llibre "La gran aventura del Cacaolat", qui ens ha explicat algunes vivències i anècdotes relacionades amb aquest popular batut, que ja té prop d'un segle d'història\nHem cuinat insectes! Rics nutricionalment! Ens n'ha fet el xef Paco Méndez.\nD'insectes, la FAO recomana consumir-ne. Ens n'ha cuinat tot un xef de l'únic restaurant mexicà amb estrella de Catalunya, Hoja Santa de Barcelona.\nUna caporal dels Mossos expedientada rebateja la Generalitat com la "Genestapo"


Torneigs | Padel Magazine\nbenvinguda / Articles sobre el tema Torneigs\nAlexis Dutour 7 2021 setembre 7 2021 setembre\nBéziers Padel Club: els resultats de la P1000 H i la P500 F!\nAquest cap de setmana, els Béziers Padel Club (BPC) va organitzar els seus primers homes P1000. Una P500 femella també va tenir lloc en paral·lel. Aquí teniu els resultats d’aquests dos torneigs! Un gran nombre de participants ...\nAlexis Dutour 6 2021 setembre\nAPT Padel Tour Oeiras Open: les taules estan fora!\nNova setmana, nou torneig al programa APT Padel Torre! Aquesta setmana ens reunim a Portugal per l’APT Padel Torre Oberta d'Oeiras. Durant aquest torneig, podrem seguir a molts francesos a ...\nAlexis Dutour 17 d’agost de 2021 17 d’agost de 2021\nCalendari del torneig APT Future Padel Gira\nAPT Padel Tour acaba d’anunciar el calendari dels propers torneigs de Futures. Es faran abans de l’inici de la segona gira europea de l’APT Padel Torre. Paraguai, Mèxic, Espanya, Argentina i Hongria ...\nP1000 Sete Padel Club: victòria d'Authier / Scatena!\nAquest cap de setmana van tenir lloc tres tornejos a Sète Padel Club. Un P1000 masculí, un P500 femení i un P100 Mixt, que va tenir lloc als 6 terrenys del club. Un torneig trifecta ...\nAlexis Dutour 29 de juliol del 2021 29 de juliol del 2021\nEn blanc, primer partit amb Coello a Amèrica contra Europa.\nSens dubte, l’esdeveniment més esperat de l’estiu, la competició que enfrontarà dos continents, començarà avui. Ara coneixem els primers parells que arribaran a les pistes. Amèrica contra Europa, les notícies ...\nAlexis Dutour 26 de juliol del 2021 26 de juliol del 2021\nTC Marignier: un èxit en aquest primer torneig P500\nEl club de tennis Marignier va organitzar el seu primer P500 durant el cap de setmana del 16 al 18 de juliol. Aquí teniu un petit comentari sobre la celebració d’aquest torneig esperat per molts jugadors. Acompanyat durant ...\nAlexis Dutour 16 de juliol del 2021 16 de juliol del 2021\nTSBD Dunkirk Malo: un P250 com cap altre\nAquest cap de setmana va tenir lloc al nord de França un torneig amb un objectiu solidari. Una gran iniciativa de TSBD Dunkirk Malo, que va reunir esport i solidaritat sota el mateix sostre. El ...\nAlexis Dutour 13 de juliol del 2021\nPadel Business League: està prenent forma!\nLa Padel Business League és, com el seu nom indica, un campionat de padel entre empreses. Una bona manera de promocionar el vostre negoci en el món de l’esport. Va ser creat per Twenty by Ten i ...\nFIP Gold Perpinyà – Els resultats de la 2a jornada!23 2022 juny