Els pressupostos participatius de Tarragona es faran sense les propostes dels ciutadans\nLa gran majoria de les propostes tindrà a veure amb intervencions en via pública.\nL’Ajuntament farà públic la setmana vinent el llistat de projectes, escollits per José Luis Martín i amb una partida de 100.000 euros\nActualitzada 17/05/2018 a les 19:42\nEls pressupostos participatius de Tarragona es faran sense les propostes dels ciutadans. És a dir, els tarragonins podran escollir quins projectes es desenvoluparan o no, però no podrà fer arribar les seves propostes a l’Ajuntament. La setmana vinent es farà públic el llistat d’actuacions, escollides pel regidor José Luis Martín (PP) i que els habitants votaran mitjançant el portal de transparència. D’altra banda, la partida que es destinarà és de 100.000 euros, la més baixa de la demarcació en aquest àmbit si es té en compte que Tarragona és la ciutat amb més població. A Reus, per exemple, s’hi destinen 750.000 euros.\nEls pressupostos participatius ja no depenen de la venda de patrimoni. El regidor d’Hisenda, Pau Pérez, confirmava a aquest mitjà que el consistori destinarà una partida de 100.000 euros per dur-los a terme. Així ho va afirmar també l’equip de govern durant la celebració de la Junta de Portaveus, que va tenir lloc dijous. El funcionament d’aquests pressupostos serà el següent: el consistori publicarà al portal de transparència un llistat d’actuacions, la ciutadania escollirà quines vol que es facin –sempre tenint en compte que el màxim són 100.000 euros– i, les propostes més votades, es faran efectives. «La majoria –deia Pérez– tindran a veure amb actuacions en via pública».\nEl regidor d’Espais Públics, José Luis Martín, és l’encarregat de formar el llistat de projectes. Per tant, la ciutadania únicament es limitarà a escollir unes propostes fetes des del consistori, a diferència del model habitual en altres municipis, on els ciutadans proposen i, després, es fa una criba entre els projectes presentats.\nD’altra banda, la quantitat que es destina a Tarragona per aquesta qüestió és, proporcionalment –si es té en compte el nombre d’habitants–, la més baixa de la demarcació. La partida de Cambrils és de 100.000 euros, la de Roda de Berà, de 120.000 euros i, la de Reus, de 750.000 euros, entre altres. «És una quantitat petita», reconeixia Pérez, qui assegurava que «la intenció és augmentar-la de cara a l’any vinent».\nL’objectiu del consistori és que la població comenci a conèixer aquesta eina. Només podran votar aquelles persones empadronades a Tarragona, i s’hauran de donar d’alta al Portal de Transparència i crear un compte d’usuari. «El primer any que es van fer a Madrid, només es van inscriure 47.000 persones», explicava el regidor.\n«Una broma de mal gust»\nEls pressupostos participatius es van aprovar al plenari de l’Ajuntament l’any 2015, de la mà d’una moció de la CUP. Després de conèixer com es duran a terme, els anticapitalistes asseguraven que es tracta d’«una broma de mal gust». Les mancances que hi troben fan referència «tant a la quantitat econòmica que es destina a participació ciutadana, que és només de 100.000 euros, com al procediment, doncs el que es farà senzillament serà sotmetre a votació de la ciutadania una sèrie de projectes proposats per l’Ajuntament».\nLes crítiques no només arriben des dels cupaires. El portaveu de Cs, Rubén Viñuales, coincideix també en què «cal que la ciutadania proposi i no esculli» i que, a més, s’hauria de crear un reglament participatiu.\n1.Tres tripulants més es fuguen del mercant d'on ...\n2.Dos individus amenacen el recepcionista de...\n3.Un inspector de la policia espanyola durant...\n4.De ridícul en ridícul (1-3)\n5.L'assassí confés de la Pobla suma 10 anys de p...\n6.El govern espanyol vetarà els vehicles dièsel i...\n7.Ensenyament acomiada al professorat per carta\n8.El nou Esclat del Parc Central s'inaugura...\n9.Uns encaputxats que treien simbologia...\n10.Crema un ascensor d'un edifici de Pere Martell...\n1. Els lletrats de Justícia no descarten ...\n2. «Tenim un problema amb els grups d'ultradreta ...\n3. El mural que Megan pinta al carrer Assalt està ...\n4. El Pla de la Gent Gran vol abordar...\n5. Ni intensitat, ni joc, ni resultats\n6. «És impressionant que algú pensés en ajuntar 30...\n7. Tercera Joventut per la República fa una ...\n8. Calafell amplia fins als 900.000 euros els...\n9. Cotxes de ratafia pel 2050\n10. La salut també es incumbència municipal\n#1 salvador vidal gisbert\nno arriba ni al o.01% del presopost de aquest any de mes de 166,000.000.33€ tenim mals administradors ¡¡¡ esclar politics!!!


Màster en Strategic Design in Complexity\nEl Màster en Strategic Design in Complexity combina disseny estratègic, pensament sistèmic, sostenibilitat i ciències socials aplicades per idear nous enfocaments en el camp de la innovació empresarial i social.\nTítol propi UVic-UCC\nEl Màster en Strategic Design in Complexity, fruit de la col·laboració entre Elisava i Kaospilot, combina disciplines de disseny amb altres ciències socials aplicades com a resposta als reptes del nostre temps, possibilitant que els graduats augmentin la seva capacitat de resolució de problemes tant en l’àmbit dels negocis com en qualsevol tipus d’organitzacions o comunitats.\nKaospilot està considerada una de les millors escoles de disseny del món (BusinessWeek) i la millor escola d'emprenedoria (Fast Company) segons diversos mitjans. Kaospilot ha operat en la intersecció del disseny i negocis durant anys i ha destacat en l'aplicació dels principis del disseny en àrees empresarials i socials.\nEl disseny ha trobat sempre el seu camí en pràcticament tots els aspectes de la vida social, deixant enrere la seva estreta aplicació en relació amb l'artesania, l'art i l'arquitectura. En aquest sentit, la planificació estratègica i la seva aplicació han començat a impregnar el món del disseny, fent evolucionar nous híbrids i pensaments que cobreixen àrees com la innovació, el disseny integrador, el disseny empresarial i el disseny estratègic, però també àrees com el lideratge, la sostenibilitat, el pensament sistèmic, el canvi i el desenvolupament empresarial, entre d’altres.\nA mida que el món és cada vegada més reconegut com un món VICA (volàtil, incert, complex i ambigu), qüestions com el disseny d'estratègies i el paper de l'estratègia en el disseny són cada vegada més importants. Aquest nou programa de màster és una resposta a aquest context de creixent complexitat de la societat i a la necessitat d'un enfocament sistèmic per resoldre problemes. Per això, aquest programa vol equipar una nova generació de professionals no només amb un fort atractiu empresarial si no, a més, amb capacitats de disseny per transformar les seves iniciatives d’acord amb les necessitats del segle XXI, que inclouen des de qüestions ambientals fins a aspectes ètics.\nEn aquest context, aquest programa promou la investigació etnogràfica i antropològica, la ideació i el prototipat per idear nous enfocaments en el camp de la innovació empresarial i social. L’estudiant assolirà habilitats crítiques basades en el disseny mentre desenvolupa perspectives sofisticades sobre la gestió i l'estratègia organitzativa, la sostenibilitat financera i ambiental, l'esperit empresarial i el lideratge ètic.\nAquest programa de màster proporciona als estudiants el coneixement, les habilitats i les actituds necessàries per competir en el mercat global com a dissenyadors innovadors, dissenyadors estratègics especialitzats i desenvolupadors empresarials.\nEn aquest sentit, el programa introdueix els estudiants en formes de pensament i maneres de fer del disseny estratègic, permetent-los aprendre de les últimes investigacions sobre com desenvolupar la seva pròpia pràctica implicant-se en canvis sistèmics i abordant tant qüestions crítiques empresarials com diversos reptes socials. Aquí hi trobem temàtiques com la planificació i el pensament estratègics, la complexitat, els estudis futurs, els escenaris d’aprenentatge, la innovació, el mercat, els models de negoci, la sostenibilitat, el lideratge, l'organització, la comprensió dels problemes, el comportament humà o el pensament sistèmic, entre d’altres.\nEl màster està orientat als següents objectius:\nProporcionar coneixements, metodologies i habilitats per abordar projectes de disseny estratègic\nConèixer les disciplines de disseny i estratègia, com evolucionen i com interactuen\nAprendre com analitzar les tendències i traduir-les en idees aplicables\nComprendre la complexitat dels reptes i els desenvolupaments dels sistemes\nConstruir formulacions de problemes així com dissenys de recerca\nAplicar diferents metodologies per construir prototips i proposicions\nCrear propostes de valor, models i estratègies\nEntendre les implicacions de la pràctica del disseny i, particularment, el disseny estratègic així com els avantatges i reptes d'un enfocament de disseny en les organitzacions, els negocis i el desenvolupament social.\nAplicar diferents mètodes i eines de disseny estratègic com a aproximació per descriure i analitzar problemes en escenaris complexos.\nDemostrar capacitat en mètodes per a la generació d'idees, el desenvolupament de conceptes i construcció d'equips.\nFormular i comunicar plans de negoci basats en el disseny estratègic a les parts interessades (stakeholders), a la seva pròpia organització o a comunitats.\nDemostrar coneixement i perspicàcia sobre diferents formes de lideratge i el seu impacte en el disseny estratègic.\nAnalitzar l'espai per al disseny estratègic derivat de l'evolució del mercat i la proposta de valor de l'empresa.\nAnalitzar i descriure processos d'innovació en una organització donada.\nGestionar equips de treball multidisciplinari basats en principis de disseny estratègic.\nComprendre el canvi com una oportunitat i tenir capacitat per a transformar aquesta oportunitat en solucions desitjables i viables.\nTenir habilitats per comunicar problemes teòrics i pràctics en el disseny estratègic.\nActualment existeix una forta demanda de professionals en l'àmbit del disseny i l'estratègia. L’aproximació des del disseny de la ideació i aplicació de l'estratègia és un tema emergent, a vegades representat com una funció futura que construeix ponts entre el desenvolupament organitzatiu i empresarial, més enllà dels productes i serveis.\nEls graduats d’aquest programa estan ben situats per a desenvolupar carreres professionals en la gestió de la sostenibilitat, la innovació, l'empresa social, el disseny estratègic i de serveis, i per l’emprenedoria en una àmplia gamma d'indústries, organitzacions i camps professionals. Els estudiants que ja estan treballant poden aplicar el seu aprenentatge per convertir-se en "intrapreneurs" en les seves organitzacions actuals o avançar en papers nous i emergents com a caps de processos de canvi, caps d'innovació o lead design thinkers.\nIdentifiquem dos perfils macroprofessionals principals: "especialistes en disseny i innovació” (directors de màrqueting, R&D managers, dissenyadors industrials i enginyers de productes, dissenyadors de solucions multimèdia i serveis) i "integradors de processos d’innovació i de disseny" (directors de disseny, design managers, project managers, product managers, retail managers, brand managers, consultors per a la innovació en productes i sistemes).\nAlgunes sortides professionals d’aquest màster són:\nFundador d’agències de consultoria\nEstratega de continguts\nGestor de disseny i innovació\nEstratega de disseny\nDirector del Màster en Strategic Design in Complexity


TINC POC TEMPS PER ESTAR AMB ELS FILLS. EM SENTO CULPABLE. - Fundación Orienta\nEscrit per Iolanda Ferreras (Psicòloga)\nCada cop més mares i pares es troben amb un sentiment de culpa per desitjar viure, ser i fer alguna cosa més enllà dels fills i la família.\nCombinar família, vida de parella i vida personal és un equilibri complicat que acaba pesant en la consciència de pares i mares que no saben com reaccionar davant la demanda d’atenció dels seus fills.\nHi ha nens que reaccionen força bé als treballs i interessos diversos dels pares. A d’altres els costa una mica més i mostren comportaments més reclamants. És llavors el moment de plantejar-se que el límit és important també per als fills. Saber dir “No” els és important. De vegades el demanen a crits, repetidament, en tantes ocasions com noves satisfaccions se’ls dóna, tantes vegades com coses reclamen. Estan només insistint en trobar finalment el “No” que posi límit a la demanda d’alguna cosa que no hi ha objecte final que la pugui satisfer.\nQuan una mare o un pare es planteja el poc temps que té amb els fills i l’envaeix un sentiment de culpa és important no deixar-se portar per la culpa i no intentar compensar amb objectes o sense posar límits. Davant el malestar dels fills i de la seva pròpia culpa, és possible que estiguin més desorientats a l’hora d’educar i escoltar el fill. Si un té la il·lusió de recuperar allò perdut, corre el risc de perdre també el moment present. Hem de mirar de gaudir del moment que estiguem junts, és important per construir, compartir, viure i assaborir l’experiència de la relació entre pares i fills. De vegades això vol dir senzillament escoltar els fills i atendre’ls, podent sentir i fent-los sentir, que ells estan allà i que aquell mateix moment ja és important pel que és, tot i sabent que de cap manera els hi podrem donar i satisfer tot. Aquest també és un bon aprenentatge per la vida.\nCOM EXPLICAR ALS FILLS LA SEPARACIÓ DELS PARES? COM SÉ SI EL MEU FILL TÉ TDAH?


Una exposició col•lectiva sobre la identitat del Vallet realitzada pels veïns del barri\nEl dimarts, 5 de juny, a les 19 hores, s'inaugura l'exposició Identitats de barri, en el local social del Vallet, situat en els baixos dels habitatges de Cointra, en el carrer Ildefonso Fierro. La mostra recull els treballs que ha realitzat en els últims mesos diferents grups, associacions i veïns el barri del Vallet i forma part de projecte global d'actuacions desenvolupades en els dos últims anys dins de la campanya El Vallet, un lloc per a conviure.\nL'Associació Contra el Càncer va rebre el passat 22 d'abril, a València, un premi per haver recaptat durant la campanya de 2017 quasi 11.000 euros més per a la causa que en la de 2016. En total, van reunir 20.150 euros. El dissabte 9 de juny, el col·lectiu es distribuirà en 6 taules per Puçol per a realitzar una nova col·lecta; una d'elles se situarà per primera vegada en Els Monestirs.\nLloguer d'habitatges: precaucions que hem de prendre\nEl 22 de maig, el Servei d'Intermediació Hipotecària de l'Ajuntament de Puçol (Sihap) va oferir una xarrada sobre les precaucions que hem de prendre a l'hora de realitzar el lloguer d'un habitatge: algunes estafes produïdes en municipis propers (fins i tot una a nivell local) van provocar que la Regidoria de Benestar Social llançara esta campanya de conscienciació entre el veïnat, que mira abans el preu que les garanties.\nEl Servei d'Intermediació Hipotecària realitza una xarrada sobre precaucions en llogar\nL'àrea de Benestar Social, a través del Servei d'Intermediació Hipotecària de l'Ajuntament de Puçol (SIHAP), organitza el dimarts 22 de maig una jornada informativa sobre les mesures i precaucions que han de prendre's en decidir viure de lloguer. La xarrada, impartida pels advocats del servei, té lloc en l'Espai Social Martínez Coll a les 19 hores.\nPuçol participa en la campanya de serveis socials promoguda per la Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives #La Quarta Pota#\nEl pròxim 27 d'abril, divendres, des de les 11 a les 13 hores, en la plaça 25 d’Abril es farà la jornada de portes obertes en Puçol, i al mateix temps en tots els municipis de la Comunitat Valenciana que així ho establisquen.\nPuçol ompli 7 autobusos de veïnes per a participar en la Carrera de la Dona de València\nUn total de 358 dones s'inscribiren a Puçol per a participar el diumenge 15 d'abril en la Carrera de la Dona a València, la qual cosa va suposar que 7 autobusos eixiren de la ronda Corts Valencianes (enfront de Correus) a les 8 del matí. A més del dorsal, la camiseta i la bossa que entregava l'organització, el divendres van repartir a totes les participants de Puçol «unes bragues per al coll que ens ha fet un col·laborador del futbol sala, José León, de l'empresa Sertex», va apuntar la coordinadora del grup, Pepa Deogracia.\nL'Ajuntament i l'Associació de Discapacitats col.laboren novament per a realitzar activitats\nL'Ajuntament i l'Associació de Discapacitats de Puçol (ADIS) van firmar el dimarts 3 d'abril, una vegada més, un conveni anual de col·laboració. L'acord consistix en una subvenció de 17.770 euros destinada a activitats del col·lectiu com l'Escola d'Estiu, el programa d'ocupació, tallers de manualitats i la piscina terapèutica.\nL'Escola de Pasqua de 2018 té lloc en el col·legi Bisbe Hervàs de Puçol durant els matins dels dies 3, 4, 5 i 6 d'abril. En total, 108 escolars de cursos d'infantil i primària s'han unit a la proposta, que compta amb jocs relacionats amb estes dates, manualitats, un taller de cuina i l'espectacle d'un mag. Tot això, sota l'atenta mirada d'11 monitors.\nUn saborós menú per a acomiadar-se del taller de dolços i donar la benvinguda a les festes\nL'alumnat del taller de dolços, una de les 11 propostes gratuïtes de l'Àrea de Benestar Social programades entre març i juliol, va finalitzar el dimarts 13 de març les dues sessions de 3 hores que conformaven l'activitat que es va dur a terme en l'Espai Social La Barraca. El grup de 15 persones, 13 dones i 2 homes, va realitzar una demostració de la rebosteria que havia aprés a cuinar, inspirada en Falles i Pasqua. Davant de l'interés que ha generat la classe, es va a organitzar una segona edició.


Un estudi internacional adverteix que una elevada intensitat de l’ús de la terra redueix els efectes beneficiosos de la biodiversitat\nEl treball, en el qual participa l’investigador de la UA Santiago Soliveres, ha sigut publicat en la prestigiosa revista científica PNAS.\nAquest recorregut, en format vídeo pel cor de la ciutat d’Alacant, s’emmarca dins de les activitats programades per a la Nit Mediterrània de les Investigadores per la UA.\nLa revolució industrial ens va conduir a un allunyament de la nostra mare Terra, a la recerca d’un «benestar» que\nEls invasors i la llacuna: el Mar Menor\nEl Mar Menor és un cas paradigmàtic pel que fa a la presència d’espècies al·lòctones o invasores. La memòria social reté en la seua retina paisatges lacunars d’aigües cristal·lines, bancs d’arena i praderies de fanerògames cafides de cavallets marins, raboses i llisses. Ambients estables, construïts en el temps per espècies coexistents, formant un entramat de relacions en equilibri.


Patrimoni cultural - vilaverda.eu\nEspais naturals singulars\nCatàleg de projectes i custòdia\nRuta 1 Pujar a la Safor\nRuta 2 De Villalonga a Forna\nRuta 3 Circular Font de la Mata\nRuta 4 Racó del Duc via verda\nEls vestigis més antics que coneguem en aquest terme municipal es troben a les Coves del Pastor i a la Cova del Racó del Duc. A les primeres s'han recollit fragments de ceràmica tosca feta a mà (del Neolític), i en l'altra s'han trobat vestigis de finals del Neolític i principi de l'Edat dels Metalls, com per exemple punxons d'os, ceràmica estriada i sílex. El rastre d'aquests antics poblaments es perd fins als temps de la romanització (runes d'una vila rústica a la partida de l'Alter, on al 1.891 es va trobar una inscripció epigràfica llatina i molts fragments de ceràmica. També a Buixerques es va trobar, cap al 1.920, una làpida llatina no sepulcral datada a finals del segle II o principis del III de la nostra Era).\nDes dels segles IV-V d.C., la decadència de l'Imperi Romà fou evident, i es va produir en aquesta zona un estancament de les estructures econòmiques del qual no s'eixirà fins que es produïsca la invasió de l'Islam. En concret aquest fet no s'esdevindrà a Villalonga fins al segle IX, amb l'arribada dels primers àrabs, que reactivaran de nou l'agricultura, mitjançant la creació de nombroses alqueries com ara el Ràfol, Buixerques, Simat, el Reconc, l'Almàssita, Reconxent, la Font/la Plaça, l'Alcúdia i Cais.\nAmb la conquesta cristiana d'aquest territori, al Llibre de Repartiment, es consigna el Castell musulmà, considerat per En Jaume I com a "roca viva e fort", entre les partides de l'Alter i Recunxent, fortalesa que formava part (a l'extrem sud-oest) del cinturó armat de la Safor, format pels castells de Borró, Vilella, Palma i Bairén.\nProtegits pel Castell de Villalonga, es trobaven les alqueries i poblats dispersos abans anomentas. El rei concedirà al noble Arnau de Romaní jurisdicció privativa sobre el Castell i la Vall de Villalonga en 1.259, d'acord amb privilegi reial signat a Castellfabib. En 1.336 serà Joan Llançol qui dispose de tot el territori de la Vall de Villalonga. Més tard passarà a mans de Roderic de Borja (el futur Papa Alexandre VI), i definitivament quedarà vinculat a la família Borja en 1.621, per privilegi concedit per Felip III, fins a la dissolució de l'antic règim senyorial a les Corts de Cadis de 1.812.\nDesprés de l'expulsió dels moriscos, l'1 de novembre de 1.609, les alqueries es despoblen quasi totalment i sols es recuperen amb posterioritat l'Alcúdia, Cais i la Font/la Plaça, les quals formen l'actual Villalonga. L'Alcúdia és el barri alt (d'ací el seu nom, que significa tossal), Cais és a l'oest (el seu nom ve de la tribu àrab que l'habitava, Qais) i el centre de la població està format per la Plaça/la Font. També es va repoblar Buixerques, però va quedar definitivament despoblat a finals del segle XIX.\nVillalonga va pertànyer en un principi, amb la primera divisió administrativa, a la província d'Alacant i districte de Pego (amb la qual manté lligams culturals), per passar després a la província de València i al partit judicial de Gandia.\nPerò si hi ha un fet pel qual Villalonga apareix als llibres d'història, és la revolta camperola coneguda com a la Segona Germania, que en 1.693 van iniciar quatre camperols del poble en ser detinguts per negar-se a partir-se els fruïts amb el Duc de Gandia.\nEsglésia dels Sants Reis, del s. XVIII.\nCapella de la Mare de Déu de la Font, del S. XIX.\nErmita de Sant Antoni i Santa Bàrbera.\nFont dels Setze Xorros.\nRestes del Castell de Villalonga.\nCases morisques i carrerons típics de l'hàbitat musulmà als barris de l'Alcúdia i Cais.\nFaçana modernista de la Casa de Cultura.\n"Gran Café el Centro", edifici modernista.\nMuralla de l'Hort de la Torre.\nEl castell de Vilallonga (estret de la web www.auntirdepedra.com)\nRendit pels musulmans a Jaume I amb la caiguda de Bairén, la fortalesa de Vilallonga va ser donada al cavaller basc Diego López de Haro. Recuperat per Jaume I, que el considerava un "castell de roques grans e fortes", el cediria a Arnau de Romaní en 1269. Posteriorment passaria per moltes mans com les de Joan Llansol, Pere Franquesa, secretari de Felip II, que convertiria la vall de Vilallonga en baronia. Confiscats els bens de la baronia, Felip IV vendria el senyoria al ducat dels Borja de Gandia.\nConegut també com el castell dels Moros, està situat sobre una lloma empinada de vora 250 metres d'altitud que forma part de la serra Gallinera. Es tracta d'un recinte doblement murallat de dimensions mitjanes. A la part nord-oest es conserven les restes de la torre major i una paret del llenç de la muralla que encara conserva part dels merlets. També es manté la cisterna d'aprovisionament d'aigua. Per la part oest descendia una primera barrera de defensa protegida per un segon recinte murallat que tancava pràcticament tot el clos superior. El caràcter estratègic del castell és evident al poder-se observar des d'ell Bairén.\nEl castell de Vilallonga des de la ruta de Forna\nActualment el castell és de propietat privada i es troba en un avançat estat de deteriorament, agreujat per l'abandó a què s'ha sotmès i l'exposició a les dures condicions climàtiques.\nMuralles amb merlets\nVista est del castell de Vilallonga\n400 anys de la Carta de Repoblament\nEl nostre poble té una història molt bonica que hem de passar de pares a fills per a què mai oblidem els nostres orígens.\nAixí, a propòsit del 400 anys del nostre naixement com a poble cristià, celebrarem tot aquest any 2012 com a l'any 400 de la nova època, de la signatura del document fundacional de l'actual localitat; quan les cases i terres de 4 pobles (Cais, la Font, l'Alcúdia i Buixerques) foren assignades a colons cristians vells procedents d'uns altres llocs.\nAquests són els fets més destacats que volem donar a conéixer per a què tots els vilallonguers i vilallongueres se senten orgullosos de la seua història com a ciutadans d'aquest poble:\na) El 22 de setembre de 1609 es publica a València la reial crida d'expulsió dels moriscos. Cinc dies després arriba la notícia a Gandia.\nEls cristians nous anaren embarcant als principals ports del litoral valencià, entre els quals destacava el de Dénia.\nAvui en dia, els seus descendents deuen viure per Algèria o Tunísia. Tenim constància que encara existeix el cognom morisc "Bilalonga" documentat per Mikel de Epalza a Tunís.\nAixí, s'acabà la història de la Villalonga islàmica.\nb) Després va vindre la preocupació per colonitzar els despoblats i donar-los una nova vida i per a fer reviscolar econòmicament i demogràficament cadascuna de les valls afectades per la neteja ètnica.\nEls primers habitants cristians de Villalonga eren nascuts a:\n- Llutxent (Castellolí), a Ador (Ros, Estruch, Mascarell) a Terrateig (Tarrassó), a Almoines (Serra), a Potries (Martínez), a Palma, a Forna, a la Font d'en Carròs, a Gandia, a Oliva, a Pego…(FERRER, 1986)\nDels trenta-sis que van heretar el nostre poble durant el 1610-1611, tres eren obrers, dos eren sastres, un fabricant d'aladres i forcats, un altre fuster, i la resta dels vint-i-nou eren llauradors famolencs de terra. Les dones eren totes mestresses de casa, exceptuant la fornera de Buixerques, Na Pellicera.\nc) Es va signar la Carta Pobla el 26 de gener de 1612. Fou un contracte de caire feudal entre els primers 36 colons i el representant de la senyoria, anomenat Vicent Cutanda, veí de Gandia que actuava com a apoderat de l'administrador reial del feu, el cavaller valencià Jaume Bertran.\nL'acte va tindre lloc davant de notari, a la casa del Ràfol de Buixerques, actualment l'Hort de la Torre. Els hereters, a canvi de la cessió d'aquelles terres s'obligaren a partir fruits amb el senyor feudal i a pagar un conjunts de censos anuals.\n"A banda dels diners que pagaven al senyor, 1/6 part dels forments, la dacsa i altres cereals de regadiu anirien a parar al senyoriu; més 1/6 de les figues, l'alfals i les garrofes. També ½ del sucre, 1/8 de la pansa, i 1/9 del vi i dels grans de secà. També, 1/5 part de tota la fulla de morera collida al terme serviria per alimentar els cucs de seda del senyor. I ni més ni menys que 1/3 de les olives arreplegades a Villalonga se les reservaria el senyor feudal".\nd) Aquestes dures condicions de pagament, faran que al juny de 1693 esclate la 2a Germania a Villalonga, per això també els "lloberos" foren partidaris aferrissats de Carles III en la Guerra de Successió (1702-1714).\nI açò, amics és una altra història que contarem també en un futur.\nAUCA DEL POBLE\nVillalonga #Vilaverda. El segell.\nLa qualitat l'atorga un territori ben conservat, unes polítiques municipals respectuoses amb el medi ambient...\nVisita'ns. Fes turisme rural.\nVillalonga és un municipi d'un patrimoni impressionant, d'una força natural que et sorprendrà.\nLa Via Verda del Serpis.\nUn projecte ambiental que té autonomia pròpia per la importància que té el riu Serpís en el nostre municipi.\nCustodiem el riu.\nTots i totes ens devem al riu, el que ens dona la vida, l'aigua per beure i per fer girar la nostra indústria.\nLes 3R a Villalonga.\nAquest apartat de la web pretén tenir dos funcions, la d'informar i la d'involucrar.\nAgenda del Medi Ambient.\nEstem decidits i decidides a no parar en el camí de la sostenibilitat, volem aprendre i compartir...\nPoc a poc anem sumant documents i publicacions en torn la natura i el paisatge del nostre municipi.\nNo som els primers ni som els únics. Hi ha moltes experiències que ens poden ajudar a ser un municipi més sostenible.\nCap al moviment slow.\nDesaccelera la teva vida: menja poc a poc, treballa eficientment, tingues més oci, relaxa't i gaudeix.\nAjuntament de Villalonga © Copyright 2013\nPortal creat per i


Casa Museu Verdaguer - Publicacions - El museu més gran de Catalunya\nCasa Museu Verdaguer - Publicacions\nHome > Xarxa de museus > Museus locals > Casa Museu Verdaguer - Publicacions\nL'auca d'en Verdaguer ( 1845- 1902 )\nÉs una auca que porta per subtítol ''L'home de la renaixença que mereix més coneixença''.\nDecensís d'un paisatge. Poesia i natura a través de Verdaguer\nÉs el catàleg de l'exposició itinerant que porta el mateix nom. Dona a conèixer els textos de Verdaguer més lligats a la natura, textos que, amb un llenguatge ric i ple de matisos, ens parlen de la terra, de l'aigua, del foc, de l'aire i de la pàtria. Les aportacions d'estudiosos en els camps de la ciència i de la literatura que recull el catàleg enriqueixen els textos de Verdaguer i ens conviden a reflexionar sobre la manera com ha evolucionat la relació de l'home amb la natura.\nÉs una guia per visitar els llocs Verdaguerians més destacats del poble de mossèn Cinto i dels seus voltants.\nRecull una colla de melodies d'autors contemporanis del poeta que amb el pas del temps han esdevingut populars. També inclou algunes cançons tradicionals que Verdaguer va citar en la seva obra literària i peces de músics dels nostres dies.\nAntologia de textos de Verdaguer sobre les flors. El florilegi conté 29 poemes de les flors que es troben al jardí Brins d'Espígol al costat de l'ermita de La Damunt de Folgueroles\nBiografia completa sobre Verdaguer escrita amb un estil assequible, va acompanyada de valuosos documents gràfics, una extensa cronologia i una antologia de textos del poeta.\nTres quaderns didàctics i un quadern del mestre amb propostes didàctiques per treballar Verdaguer a l'escola i al museu. Estan adreçats a alumnes de cicle inicial, cicle mitjà i cicle superior de primària.\nVerdaguer, la mirada poètica a la terra - Cinc rutes per Osona\nCarpeta que conté cinc quaderns sobre rutes Verdaguer a la comarca d'Osona, és molt il·lustrada, conté plànols i mapes, quilometratge i temps estimat de cada recorregut que permeten seguir itineraris guiats o lliures i apropar-se als llocs Verdaguer.\nQuadern didàctic i guia per al professor amb propostes didàctiques per treballar Verdaguer a nivell de primer i segon cicle ESO. Com a material complementari hi ha una maleta didàctica que es troba als Centres de Recursos Pedagògics d'Osona.


vilanova Etiquetas | RocRoi Adventure activities blog\nJornada d’Innovació TIC\n14/06/2017 RocRoi\tLeave a comment\nEl Cercle Tecnològic de Catalunya (CTecno) va organitzar la setmana passada la Jornada d’Innovació TIC en el sector del Turisme a Vilanova i la Geltrú. L’esdeveniment estava orientat a potenciar la innovació tecnològica de les empreses del sector turístic. Si us ho vau perdre, us volem destacar alguns missatges dels participants, que amb els seus coneixements del territori i del turisme, aporten una visió interessant al sector.\nEsports d’aventura i ‘teambuilding’\nCom ja sabeu, RocRoi va nèixer a la muntanya, al Pallars Sobirà, ara fa precisament 20 anys. Potser us preguntareu com es que ara tenim una base d’activitats a Vilanova? Doncs perquè una de les característiques de RocRoi és la seva inquietud per explorar nous horitzons, per trobar noves experiències amb les que sorprendre-us any darrera any. I precisament explorant noves possibilitats vam descobrir Vilanova i ens hi vam quedar. I és que a Vilanova hi podem practicar una de les nostres passions, el kayak, en un entorn de mar meravellós.\n1ª EDICIÓ – LA DAURADA SUNSET BEACH\n12/08/2015 RocRoi\tLeave a comment\nEl passat diumenge 9 d’Agost es va celebrar la primera edició de LA DAURADA SUNSET BEACH, a la platja de Ribes Roges, davant de la nostra base de Vilanova i la Geltrú.


Artur Mas, el pas enrere que anunciava el Noi del Sucre fa cent anys – Ràdio Klara 104.4FM València\n14 septiembre 2013 Manolo Totxa 0 comentarios anarcosindicalisme, anarcosindicalismo, CGT, Jordi Martí i Font, Salvador Seguí\nEls opinadors professionals, la colla dels ultraliberals i progovernamentals que escriuen en la majoria de diaris catalunyesos ho tenen complicat. Els va ser relativament fàcil argumentar la falsa evolució de CyU del regionalisme catalunyès ben entès al sobiranisme privatitzador i la defensa de “l’estat propi”, sempre a la dreta de Déu, és clar, en això són immutables tot i que es diguin transversals. Van fer anar mil i un trucs. Deien que Pujol ja ho era quan feia jocs de paraules i esdevenia “espanyol de l’Any” segons l’”ABC”, parlaven de la renovació de Rull i companyia, del bé que estaríem quan fóssim un estat de la Unió Europea i dels sacrificis necessaris i imprescindibles en forma de retallades que ens calia assumir per anar-hi. Parlaven de tot el que ens roba Madrid i confrontaven l’Espanya dels subsidis amb la Catalunya emprenedora, mentre Millet i Companyia reien sense parar. Lloaven cadenes, manifestacions i banderes com si sempre ho haguéssim fet, amb tanta arrogància contra els que no hi combregaven que a alguns ens sorprenia i a altres els desconcertava. I al final, tot quedarà en no-res. En no-res. Com ens ho explicaran ara elsmembres de la casta d’opinadors del poderet?, com ens enredaran trenta anys més des de les seves menjadores de pega mentre neguen la fam que provoquen les retallades i lloen les coces dels amos?…\nDic que quedarà en no-res perquè si Espanya no vol, i és clar que no vol, no hi haurà referèndum al 2014. Això faria pixar de riure si no fos perquè les paraules de Mas a Catalunya Ràdio aquest 5 de setembre el que fan és un altre efecte molt més escatològic, que no posaré aquí per no invalidar l’article en alguns mitjans de mig ordre on em publiquen. Prendre el pèl d’aquesta manera a milions de persones és repugnant, però més ho és fer-ho uns dies abans de la Via Catalana per la Independència en què la colla de CyU s’hi ha mig abocat per tal de… fer fum, molt de fum. Perquè ja ho ha dit el ’capo’ de tots els ’capos’, que si Espanya no ens deixa, ja farem unes eleccions plebiscitàries al 2016. S’ha de tenir la cara molt dura, tant com sempre l’han tingut, d’altra banda, per jugar d’aquesta manera amb els milers de persones que confiaven en ells.\n“us puc assegurar que aquests reaccionaris que s’autoanomenen catalanistes el que més temen és el redreçament nacional de Catalunya, en el cas que Catalunya no els restés sotmesa. I com que saben que Catalunya no és un poble mesell, ni tan sols intenten deslligar la política catalana de l’espanyola”.\nHi havia qui deia que ara sí que aquesta era la bona, que ara fins i tot els empresaris volien l’estat propi. Oh! I alguns ens en fotíem i advertíem que no, que tot era una cortina de fum per continuar venent-se a si mateixos el país i els serveis públics a preu de saldo. La destrucció dels drets universals que la màquina ultraliberal exigeix ara per continuar enriquint els rics i el patiment que aquesta provoca no és aguantable i calia alguna il·lusió col·lectiva que fes de cortina de fum, sobretot molt de fum. Vinga, a fer estelades però, sobretot, que no vulguin dir res, que siguin ben boniques però no serveixin per a res, que aquí mana “la Caixa”, ens entretenim amb el Barça, i ens ensenya a opinar el Grup Godó i els aprenents de Pla, plans i grisos com el “Quadern” del de Palafrugell. Ah, i maregen la perdiu putes i Ramonetes, que d’això n’anem ben servits…\nEl cap dels sobiranistes reconvertits ja ho ha dit clar, que si no és ara ja serà i que si no ens deixen fer el referèndum, no n’hi haurà. A les nostres mans està trencar-los el somriure de cínics i donar-nos felicitat a totes i tots. Els carrers són nostres, hem demostrat que podem organitzar milers de consultes sense dependre de l’Estat ni dels seus escolanets de la Generalitat i per fer-ho només ens cal decisió, organització i la societat civil que no es plega davant els amos quan s’hi posa. Sabíem que per ser lliures cal trencar amb els rics i sabem que ni Mas ni cap dels que manen aquí ara ho faran mai. Fem-los fora, aturem les retallades, decidim decidir i demostrem-los un cop més que si els burgesos no ho fan perquè fer-ho seria posar-se de cul amb els de la seva classe de Madrid, a les treballadores i els treballadors d’aquest país “la independència no ens fa cap por”, ni ara ni mai.\n← Discurs de Salvador Seguí a l’Ateneu de Madrid el 1919\nIU nos quiere gobernar →


La màgia o il·lusionisme és una modalitat d'espectacle molt arrelada a Catalunya ja des de la primera meitat del segle XIX. Les hemeroteques documenten que en l'últim terç d'aquest segle s’oferien funcions de màgia, no només en sales d'espectacle, sinó també als domicilis de les classes benestants. Alguns mags catalans vuitcentistes amb projecció internacional van ser Fruitós Canonge (1824–1890, conegut a Sud-amèrica com “El Merlín catalán”) i Joaquim Partagàs (1848-1931, autor de llibres d’il·lusionisme, fundador de la primera botiga especialitzada —El Rey de la magia, Barcelona,1878— i del primer teatre de l’Estat espanyol dedicat a l’il·lusionisme, El Salón Mágico, Barcelona, 1894-1900). A cavall dels segles XIX i XX, al seu teatre ambulant, el ventríloc Francesc Roca (mort el 1945) i els seus fills Ernest i Alfons hi exhibien autòmats, jocs d'il·lusionisme i un autèntic gabinet de curiositats científiques. En la màgia clàssica del segle XX destaquen Carles Bucheli Carlston (1903-1981), el mentalista Josep Mir Fassman (1909-1991), i Joan Forns Li-Chang (1916-1998), creador de revistes màgiques com El somni d'una nit a la Xina i El drac d'or.\nLa revolució estètica dels anys setanta aporta noves idees a l’il·lusionisme. En l'escena d'aquests anys trobem Víctor Martí i el seu grup Abracadabra, La Capsa Màgica, Fakir Kirman, Xavier Gironès Giro o l’humorista Màgic Andreu (popular pels seus programes de màgia a televisió a la primeria dels noranta). Amb alguna incursió en nous llenguatges màgics, Sergi Buka combina en el seu repertori números clàssics, realitat virtual, utilització de làser i ombres xineses. Per la seva banda, Mag Lari cultiva una màgia de caràcter espectacular i construeix un personatge irònic i autoparòdic, molt assequible al públic.\nEl poeta Joan Brossa, per a qui la tradició no va ser mai còmoda i distant herència, sinó dura conquesta, va tractar l'il·lusionisme com una més de les formes de la poesia. Brossa va destil·lar l'essència i els valors ancestrals de la màgia per crear una nova i personal gramàtica màgica, amb la qual va superar les fórmules de l'espectacle clàssic. Brossa va trobar en Jesús Julve Hausson el mag adequat per als seus projectes d'il·lusionisme contemporani, i entre 1983 i 1996 va escriure per a ell una sèrie d'espectacles profundament renovadors del gènere. Posteriorment, Hausson ha seguit aquesta línia amb directors com Jordi Coca i Hermann Bonnín.\nLa màgia o il·lusionisme és una modalitat d'espectacle molt arrelada a Catalunya ja des de la primera meitat del segle XIX.


El treball domèstic femení a la València del segle XVII - Institució Alfons el Magnànim\nDescarregar portada (qualitat alta)jpg ~ 673.2 kBEl Periódico Mediterráneo 08-11-2020~ 180.5 kB\nEl treball domèstic femení a la València del segle XVII\nAmparo Baixauli Juan\n(Autor/autora) , Fèlix Bella\n(Disseny de la col·lecció) , Estudio Juan Nava\n(Disseny de la coberta) , Pablo Pastor\nIsabel Baixauli és doctora en Geografia i Història. La seua tasca investigadora s’ha centrat en temes vinculats amb la relació entre les dones i la legislació foral com ara el dot, les relacions familiars, els interessos ocults rere el matrimoni i la capacitat econòmica dels sectors de la societat. S’ha aproximat al món del treball domèstic femení a la València del segle xvii en el llibre Casar-se a l’Antic Règim. Dona i família del segle xvii (2003), tema també de l’article «El treball domèstic femení a la València del Sis-cents. De Polònia Seu a la casa de mossén Aierdi». Ha editat també Els artesans de la València del segle xvii. Capítols dels oficis i col·legis (2001) sobre la normativa artesana reescrita als Sis-cents. En altres publicacions ha estudiat les confraries i les obres pies, el calendari festiu del Sis-cents, i, conjuntament amb Francesc Fuster Pellicer, la Universitat jesuïta de Gandia.\nA la València del Sis-cents, les serventes eixien de casa amb un contracte, anomenat afermament, negociat pels progenitors que les col·locaven amb l’objectiu d’alleugerir les càrregues familiars, ja que era fonamental que la mainada poguera treballar al si d’una altra casa. Resolts els problemes d’adaptació, la majoria de la descendència no tornava a la casa paterna, anava de casa en casa fins que definitivament fundava la seua família. Aquest tipus de treball domèstic femení és el que es troba documentat i analitzat, de forma rigorosa, en aquesta obra.\nUna altra circumstància que aquesta obra posa de relleu és la fragilitat de les famílies de la València del segle xvii i de llur economia per a entendre els processos formatius i els vaivens laborals femenins. El treball de les dones s’entenia com una situació esporàdica i peremptòria, fruit de la necessitat de recursos per a sobreviure, però que es prolongava en el temps i s’adaptava a les possibilitats d’obtindre ingressos de fonts variades. El fil de tot això serà l’encreuament del cicle vital amb el curs de vida que configurava el procés evolutiu personal de les dones, a més del cicle familiar.\nLes dones fortes\nPoder y representación en la figura de Alfonso el Magnánimo (1416-1458)\nDiàlegs. Joan Lluís Vives\nDiscurso teatral de la escena clásica\nMenudencias de imprenta


SER O NO SER ONLINE - PROA\n22 de juny, 2020\nArticle de Elena Subirà productora de Paral·lel 40, publicat a l’Infoproa de dilluns 22 de juny de 2020\nEl pas a l’online de l’oferta cultural i en especial dels festivals de cinema, ha estat els darrers mesos de confinament un dels temes més comentats, debatuts i fins i tot qüestionats. Són moltes les portes que s’han obert, en el cas de l’audiovisual, amb l’opció online. Ja sigui a les pròpies pel·lícules, com a les sales d’exhibició o als mercats i festivals, com seria el cas del DocsBarcelona, que hem vist en la finestra digital una sortida davant l’aturada presencial. Malgrat això, el protagonisme que per aquest fet han agafat les plataformes digitals ha fet aflorar alguns aspectes que demanen reflexió.\nEl festival DocsBarcelona fa més de 20 anys que aporta, cada any, a la ciutat i a la seva àrea metropolitana una selecció de documentals exclusiva i inèdita que segueixen 22.200 espectadorxs. D’aquesxts, l’any passat (2019) 12.200 ho van fer presencialment a les sales i 10.000 ho van fer online. Perquè, atenció!, des del 2011 el DocsBarcelona té una part online a Filmin.es.\nEnguany, amb una edició purament online a través de la mateixa plataforma, lxs espectadorxs han estat 138.500 (6,8 cops més). I això és una molt bona notícia. Pel festival, però també per lxs autorxs de les pel·lícules i pel sector documental en general, malgrat els “però” que hi vulguem trobar.\nLa primera lliçó apresa és que hi ha una gran audiència que vol veure bons documentals i no sempre ho pot fer, perquè no hi pot accedir. Del total d’espectadorxs que ens han seguit, “només” 49.860 (36%) són de Barcelona província; és a dir aquell públic que seria susceptible d’anar a la sala del festival. 4 cops més que els que hi van anar el 2019. Però n’hi ha 88.640 més de la resta de Catalunya i de l’Estat (64%), que si no hagués estat per aquesta finestra online, difícilment haurien pogut accedir a títols com Solo, Faith, Forman vs Forman o Winter Journey; per anomenar aquelles que, malgrat estar entre les guardonades i/o més vistes de l’edició, em puc arriscar a dir que mai obtindran distribució en sala a l’Estat. I si ho fan, no aniran més enllà de les 3 o 4 principals capitals de província.\nNomés per això, l’online ha valgut la pena, perquè és la nostra responsabilitat com a festival amb un alt finançament públic mirar d’arribar al màxim d’audiència.\nLa segona lliçó és que, amb l’online, l’equació “+ espectadorxs = + box office”, a casa nostra no funciona. Aquest aspecte és el que possiblement portarà més debat i demanarà més pedagogia. El públic, a casa nostra, no vol pagar per l’online el mateix que per anar a la sala. És possible que a altres països sí… El model de subscripció per 8-10€/mes que permet accedir a totes les persones d’un mateix domicili a un ampli catàleg de films (el mateix que val a 1 sola persona veure 1 pel·lícula a sala), fa que els espectadors es multipliquin. Sense oblidar el fet, en el cas del DocsBarcelona (i dels documentals), que la plataforma online en qüestió sigui de qualitat, amb un criteri editorial clar, una comunitat de públic entregada, i treballi de forma còmplice i impecable. Un luxe que pocs països europeus tenen.\nPenso que ens equivocarem si fem responsables de la baixa monetització del format online, les plataformes. La sostenibilitat del cinema i dels festivals, sigui en sala o online, passa perquè aconseguim, entre tots, que els/les espectadorxs s’adonin del seu valor i estiguin disposats/des a pagar per una pel·lícula l’equivalent al que es paga, per exemple, per un llibre, ja sigui en format paper o digital.\nLa tercera lliçó apresa és que l’online no pot substituir el presencial. Sí, hem multiplicat per 6.8 els espectadors i hem incrementat la visibilitat del festival i de les seves pel·lícules. Però hem perdut l’essència del que és un festival: una trobada entre creadors, una trobada entre artistes i públic, una trobada entre professionals. Una festa de la cultura on els somriures dels directors davant els aplaudiments, l’emoció en veure les cues per entrar a la sala, les abraçades entre els professionals que es retroben, les preguntes del públic que vol saber més, són imprescindibles per celebrar, reconèixer i tancar el cercle de l’esforç rere la creació i l’organització. I això, ho recuperarem!\nADÉU, FINS AVIAT…JO QUE SÉ!\nRENOVADA LA JUNTA DIRECTIVA DE PRODOCS ENCAPÇALADA PER VENTURA DURALL\nPrevL’AUDIOVISUAL BALEAR, A LA CORDA FLUIXA\nYO PERREO SOLANext


Urbanisme obliga a canviar el POUM de Pals perquè una part de la platja no és urbanitzable - El Gerió Digital\nLa proposta de l'ajuntament permetia construir 2.500 habitatges en aquesta zona\nDissabte, 3 de març de 2018 11:30h\nACN, Gerard Vilà / Baix Empordà / Pals\nEl POUM de Pals que contemplava l'edificació en diverses zones de la platja s'haurà de revisar. I és que un informe de la Comissió d'Urbanisme de Girona desaconsella aixecar els 2.500 habitatges que preveia. Segons explica l'Associació Salvem Platja de Pals, l'ajuntament s'escuda en el pla que hi havia l'any 86 que les va qualificar com urbanitzables, i per tant, s'ha de permetre fer aquestes edificacions ja que si no s'hauria d'indemnitzar als propietaris.\nPer a l'entitat, però, aquest argument "és una excusa" i celebra la decisió de la comissió tot i que considera que la rebaixa en nombre d'habitatges "és insuficient". El portaveu de Salvem Platja de Pals, Pau Bosch, reconeix que estan "parcialment satisfets" i asseguren que el projecte inicial del consistori "era una bestiesa". Tot i això, Bosch deixa clar que recorreran la decisió en cas que s'aprovi el POUM amb les modificacions que ha presentat Urbanisme i que fixa en 1.076 el nombre final d'habitatges que es poden construir.\nEn concret, l'ens considera que hi ha tres zones que no són urbanitzables (Puigpedrós, Rodors Sud i la Pineda de Pals). A més, també deixa clar que no es poden tirar a terra els dos càmpings que operen a la zona (Interpals i Neptuno).\nPer a Bosch aquesta decisió és "molt important" ja que els dos negocis generen una activitat econòmica "important i sostenible". "Són un exemple de com crear negoci i llocs de feina respectant l'entorn natural de la Platja de Pals", ha reblat.\nSorpresos amb Rodors 1 i 2\nDes de la plataforma, però, es mostren "sorpresos" perquè l'informe no fa referència a la zona coneguda com Rodors 1 i 2. Per a Bosch és "incomprensible" que Urbanisme es limiti a fer recomanacions. Des de l'associació creuen que es pot deure al fet que es tracta d'una zona propietat d'un important empresari.\nSalvem Platja de Pals també destaca que s'hagi incrementat de manera "escandalosa" l'índex d'edificabilitat a la zona. En concret ha passat de 0,24 m2 a 0,50 m2, una xifra que consideren "desproporcionada". Bosch deixa clar que des de l'associació "no estan en contra de que es construeixin habitatges a la zona, però demanen que es correspongui amb l'antic índex que "garantia la sostenibilitat" dels paratges de la zona.\nAmb tot, la plataforma denuncia que "fa temps" que s'estan talant arbres en molts casos sense permís dels propietaris, fet que ha provocat diverses denúncies.\nBosch ha deixat clar que des de l'associació pensen recórrer si el consistori decideix aixecar els 1.076 habitatges que recomana l'informe. L'associació presentarà un recurs al TSJC en cas que al final l'ajuntament i Urbanisme tirin endavant amb el POUM que hi ha sobre la taula.\nL'opció inicial que contemplava el consistori baix-empordanès de construir 2.500 habitatges obligaria, per llei, que 160 fossin de protecció oficial. Des de Salvem Platja de Pals ho consideren "absurd", ja que es tracta d'una zona estacional. "A l'hivern està pràcticament buit, ningú vol fixar la residència aquí", assenyala Bosch.\nEn aquest sentit, el portaveu de l'associació recorda que a Platja de Pals no hi ha escoles, ni llar d'avis i la majoria de serveis estan al poble, que està a vuit quilòmetres. "Amb prou feines arriba internet", assenyala.


Les institucions han dedicat, dediquen i dedicaran quantitats considerables a allò que en diuen «Foment de la lectura» o «Pla de lectura». És inútil. Podrien llençar els diners a un pou i el resultat seria el mateix. No es pot fomentar la lectura sense dir què s’ha de llegir i què no, i això no ho farà mai cap institució pública, ni tampoc cap de privada, si no vol que l’apedreguin, per tant la cosa sempre queda en bones paraules i quatre anuncis més o menys acolorits.\nNo podem parlar de llibres, en general, sense concretar a quin tipus de llibres ens referim, amb quin contingut, en quin idioma, de quin gènere, de quin autor? Tot depèn i cadascú tira pel seu costat, perquè sobre gustos i sobre interessos editorials, no hi ha res escrit. Quan es parla del «plaer de llegir» a què es refereixen? S’ha de llegir per plaer? Qui sap quines poden ser les preferències dels futurs lectors? Tot es perd en una nebulosa que, quan es condensa, baixa com un reguerol directament cap als embornals.\nOblideu-vos de les campanyes de foment de la lectura i, si voleu llegir, obriu un llibre i ja està. I si el que voleu és que els vostres fills llegeixin, feu el mateix, però sobretot, demostreu davant d’ells la utilitat de les vostres lectures: somrieu quan el llibre us faci gràcia, ploreu quan us emocioni i enceneu una bombeta imaginària damunt del cap quan capteu una idea interessant. Ja arribarà el dia en què entenguin que han de llegir.\nI si els vostres fills finalment decideixen fer el contrari del que heu intentat acomplir amb el vostre exemple? Doncs assumiu el vostre error i, si cal, demaneu hora al frenòpata de capçalera, però a vosaltres ja no us podran treure el pòsit de les vostres lectures, que, al cap i a la fi, és l’únic que realment importa.


plaestanydigital.cat | Banyoles Televisió - Més d’un centenar d’infants del Pla de l’Estany es beneficiaran de la iniciativa “Joguines per tothom”\nMés d’un centenar d’infants del Pla de l’Estany es beneficiaran de la iniciativa “Joguines per tothom”\nCàritas Pla de l’Estany i l’Escola Casa Nostra han tornat a unir esforços per assegurar-se que cap nen de la comarca es quedi sense joguines aquest Nadal.\nEls alumnes de tercer d’ESO de l’institut banyolí porten des de principis de curs treballant en aquest projecte i recollint tot tipus de joguines que, dos dies abans de la Nit Reis, s’entregaran a prop d’un centenar de famílies amb pocs recursos. Així doncs, més de cent nens i nenes tindran regal assegurat aquestes festes.\nAra, els alumnes estan revisant les joguines, descartant aquelles que estan trencades, i classificant la resta per edats i gènere. Pel que fa al tipus de joguines, demanen, sobretot, joguines educatives, puzles, llibres, i joguines lúdiques. No s’accepten peluixos, per qüestions d’higiene, ni joguines que funcionin amb piles, per no generar una despesa innecessària a les famílies.\nUn cop revisades totes les joguines, els alumnes seran els encarregats de preparar els lots. Des de Càritas els passaran una llista amb la quantitat de paquets que necessiten, quants nens hi ha a cada família i les seves edats i gènere. L’entrega dels lots, però, anirà a càrrec de Càritas Pla de l’Estany. Encara es poden fer donacions a alguns dels punts de recollida que hi ha repartits per la ciutat. Entre les joguines que més necessiten hores d’ara hi ha les adreçades per a nens i nenes d’entre 12 i 14 anys.\nLa col·laboració entre Càritas i els alumnes de tercer d’ESO de l’Escola Casa Nostra en el projecte “Joguines per a tothom” fa sis anys que funciona. Els alumnes realitzen aquesta tasca dins el projecte d’Aprenentatge i Servei que desenvolupen durant el curs.


Admissió | Màster universitari en Formació del Professorat d’Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat, Formació Professional i Ensenyaments d’Idiomes | Universitat Rovira i Virgili\nMàsters > Màster universitari en Formació del Professorat d’Educació Secundària Obligatòria i...\nSou a: Portada > Estudis > Màsters > Oferta formativa > Formació del Professorat d’Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat, Formació Professional i Ensenyaments d’Idiomes > Admissió\nMàster universitari en Formació del Professorat d’Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat, Formació Professional i Ensenyaments d’Idiomes - 12a edició\nPoden accedir al màster totes aquelles persones que disposen d'una llicenciatura, d'un títol d'arquitecte/a, una enginyeria o estudis de grau i que vulguin ser professors/res d'ensenyaments secundaris (ESO, batxillerat i formació professional).\nL'accés a les diverses especialitats docents d'aquest Màster es fa en funció de la titulació exigida per a l'ingrés als diferents cossos docents. El Departament d'Ensenyament de cada curs escolar confecciona una llista única a Catalunya de les persones candidates a cobrir, interinament, llocs de treball vacants en centres educatius.\nEnsenyaments que podeu impartir (Accés a la consulta per titulació).\nTitulacions per impartir un ensenyament (Accés a la consulta per cos i especialitat).\nTota la informació per formalitzar la preinscripció al Màster de Formació del Professorat es troba a la pàgina web de la Generalitat de Catalunya.\nA més de la documentació general obligatòria per fer la preinscripció, depenent del teu títol d’accés també hauràs de presentar l’acreditació del nivell B1 de llengua estrangera (anglès, francès, alemany o italià). Consulta si et cal acreditar la tercera llengua i com fer-ho.\nSi accedeixes amb una titulació estrangera, has d'acreditar un nivell B1 de llengua catalana o llengua castellana en el moment de la preinscripció. No obstant això, en el moment de finalitzar el màster hauràs d'acreditar el nivell B2 d'una de les dues llengües. Consulta com pots acreditar el teu nivell de català o castellà.\nSi necessites acreditar alguna llengua, pots consultar aquí els cursos que ofereix el Servei Lingüístic de la URV.\nPer adjudicar les places de les especialitats, cal que tinguis una titulació universitària concordant amb l'especialitat del màster.\nLa nota d'accés per assignar les places és la nota mitjana de l'expedient acadèmic, independentment de quan s'hagi tancat l'expedient dels estudis universitaris que donin accés a l'especialitat de màster que se sol·licita.\nConsulta aquí les notes de tall pel curs 2020-21\nSi tens qualsevol dubte, contacta amb la Generalitat de Catalunya trucant al telèfon d’informació 012.


Le Carabi Le Langon França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 7 allotjaments a Le Langon.\n2 2 rue Jean Jaures, Le Langon, Le Langon, França, 85370 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Le Carabi\nDissenyat tant per oci com per negoci, Le Carabi està situat idealment a Le Langon; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLe Carabi també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Le Langon. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, instal.lacions per a minusvàl.lids, aparcament de cotxes, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen piscina exterior, ping pong, jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Le Carabi no troba competidors en cap categoria.\nAllotjaments a Le Langon


White Beach Lodge & Restaurant Puerto Galera Filipines - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 213 allotjaments a Puerto Galera.\nBrgy.San Isidro, Platja Blanca, Puerto Galera, Filipines, 5203 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a White Beach Lodge & Restaurant?\nMés informació sobre White Beach Lodge & Restaurant\nAl visitar Puerto Galera, vosté es sentirà com a casa a White Beach Lodge & Restaurant, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un ambient ben cuidat i la seva proximitat a Naviera Villa Natividad, Platja Blanca, Tia Maria's donen a aquest hotel un encant especial.\nA White Beach Lodge & Restaurant, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, botiga de conveniència, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes.\nL'hotel compta amb 71 precioses habitacions, i totes inclouen televisió de pantalla plana, accés a internet (sense fils), aire condicionat, calefacció, servei de despertador. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com massatge, esports d'aigua (motoritzats), esports d'aigua (no motoritzats). White Beach Lodge & Restaurant és una elecció inteligents per a viatgers a Puerto Galera, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nComentaris d'Agoda (47)Comentaris de Booking.com (22)\nTots els tipus de viatgers (47)Parelles (3)Famílies amb infants petits (16)Famílies amb infants grans (5)Grups (23)\nJust accesible to the beach that's all


5 posicions de Top10 a la Milla Gaudí - CN BANYOLES\n5 posicions de Top10 a la Milla Gaudí\nAhir diumenge es va disputar una nova edició de la Milla Gaudi, també coneguda com la Milla de la Sagrada Família. I com en les darreres temporades, el Club Natació Banyoles hi va ser present, en aquesta ocasió amb un grup nodrit d’atletes.\nEn categoria cadet, Nil Congost va acabar en la 4a posició amb un temps de 5 minuts i 3 segons, mentre que en categoria absoluta es van obtenir dues posicions dins el Top10 amb Pau Congost, 6è amb 4 minuts i 41 segons i Abel Triola, 10è amb 5 segons més. Marc Salvadó va ser 19è amb 5’13” i Pau Cutrina 25è amb 5’19”.\nEn noies, Esther Guerrero va acabar 2a dona amb un crono de 4 minuts i 46 segons, per darrera de la plusmarquista espanyola Solange Pereira que va creuar la línia d’arribada amb 4’42”. En categoria júnior, Mireia Molas va ser 4a amb 6’19”.\nFoto: Pau Congost


Augmenten un 4,5% els consumidors atesos durant 2016 a l’Oficina de Consum de la Garrotxa | Consell Comarcal de la Garrotxa\nAugmenten un 4,5% els consumidors atesos durant 2016 a l’Oficina de Consum de la Garrotxa\nLes reclamacions al voltant dels serveis d’aigua, gas i electricitat superen a les queixes sobre telecomunicacions, que ocupen la segona posició. Un 63,3% de les reclamacions són resoltes per l’Oficina de Consum de la Garrotxa.\nDurant l’any 2016, l’Oficina de Consum a la comarca ha atès 3.125 visites, 137 visites més que l’any anterior. D’aquestes, 525 persones han presentat una reclamació (un 8,3% menys que l’any anterior), 9 han estat queixes, s’ha recollit només 1 denúncia i la resta (2.590 visites) han estat demandes d’informació. Són les dades que mostra la memòria d’activitat de l’Oficina de Consum de la Garrotxa durant el 2016, que s’han donat a conèixer aquest dimarts 21 de febrer, amb la presència de la directora de l’Agència Catalana del Consum, Montserrat Ribera.\nTot i que el nombre total de persones ateses a l’Oficina de Consum de la Garrotxa continuen creixent, el nombre de reclamacions tramitades ha disminuït per segon any consecutiu, un 8,3% respecte al 2015. Les causes d’aquesta disminució poden trobar-se a la intensa tasca d’informació que duu a terme l’Oficina de Consum i a la taxa vigent que han de pagar les empreses reclamades.\nPel que fa a les temàtiques de les reclamacions realitzades a l’Oficina de Consum de la Garrotxa, la telefonia perd per primera vegada la posició capdavantera com a principal temàtica de les reclamacions. Al 2016, un 32,26% de les reclamacions han estat sobre aspectes relacionats amb els serveis de llum, aigua o gas. Han estat un total de 171 les reclamacions relacionades amb subministraments bàsics, motivades en molts casos per les pràctiques poc clares i abusives que fan servir algunes companyies amb els seus clients (visites a domicili, contractes per telèfon, etc…). En el cas de l’aigua, les reclamacions giren al voltant d’aspectes relacionats amb la facturació.\nAl llarg de 2016 han arribat a l’Oficina de Consum 154 reclamacions sobre serveis de telecomunicacions i un alt nombre de consultes. Els serveis generals han generat 60 reclamacions. Dins de serveis generals s’inclouen: serveis immobiliaris, de manteniment de la llar, reparació de vehicles, incompliment de garanties, etc.\nEl sector de serveis financers ha tingut 52 reclamacions, i destaca, a partir de la publicació de la sentència del Tribunal de Justícia de la Unió Europea favorable als consumidors, les consultes i reclamacions al voltant de les clàusules sòl. Actualment és un dels temes que més preocupen als consumidors.\nI per últim, destacar que 48 reclamacions han estat relacionades amb el transport de viatgers, on destaquen els retards que durant l’estiu es van produir als vols de la companyia aèria Vueling.\nPer poblacions, Olot és la població amb més reclamacions presentades (364), seguida de Sant Joan les Fonts (29), les Preses (17) i Castellfollit (12).\nEn global, el percentatge d’acords satisfactoris assolits per als consumidors que han utilitzat l’Oficina de Consum de la Garrotxa ha estat del 63,3%, superior a les xifres de l’any anterior.\nAquest any, la difusió i foment de l’arbitratge de Consum s’ha realitzat a través de centres d’informació i assessorament a les empreses com Turisme Garrotxa i l’Associació d’Hostalatge de la Garrotxa. També s’han continuat fent visites presencials i s’han realitzat enviaments a través de correu electrònic. En total, s’ha arribat a 52 establiments. La Garrotxa continua sent la primer comarca de Girona amb més establiments adherits a la Junta Arbitral de Consum de Catalunya, i la quarta de tota Catalunya.\nCom és habitual, l’Oficina de Consum de la Garrotxa ha centrat una part de la seva acció en les activitats formatives per tal d’informar la societat en general, però també col·lectius concrets (sobretot aquells més vulnerables), sobre aspectes de consum o bé sobre novetats legislatives. Al llarg de 2016 s’han organitzat 5 sessions, que han reunit 111 persones. Al llarg de l’any passat es van continuar organitzant els “Contes per a petits consumidors” per apropar els temes de consum als més petits i s’ha treballat amb els ajuntaments perquè puguin posar a l’abast dels seus veïns i veïnes informació de primera mà sobre temes de consum.\nTambé s’han visitat 29 establiments de la comarca per tal d’informar-los i facilitar-los la normativa a seguir en quan a les condicions tècniques de venda, així com comprovar el seu acompliment.\nFinalment, per cinquè any consecutiu s’ha impulsat la Consulta del Mes. A partir de la reclamació i/o el dubte que ha tingut més repercussió durant el mes anterior, l’Oficina de Consum elabora informació sobre el procés que cal seguir per donar resposta a un conflicte de consum. Durant 2016 aquest espai apareix cada mes a La Comarca, El 29 i s’emet a Ràdio Olot durant quinze dies.


Un continent, un mercat de comunicacions electròniques (Marcel Coderch)\nUn continent, un mercat de comunicacions electròniques\nEl lobi d’operadors perd una batalla, però no la guerra\n3 min. Enginyer de telecomunicacions 04/04/2014 00:00\n260x366 El Parlament Europeu ha fet un pas important per eliminar el roaming. / XAVIER BERTRAL El Parlament Europeu ha fet un pas important per eliminar el roaming. / XAVIER BERTRAL\nUn dels principals objectius de la integració europea sempre ha estat convertir el continent europeu en un únic mercat de més de 500 milions de ciutadans i consumidors. Estem encara lluny d’assolir aquest objectiu, però en l’àmbit de les comunicacions electròniques s’ha fet un pas de gegant. El setembre de l’any passat la Comissió Europea va presentar al Parlament Europeu un paquet legislatiu molt ambiciós anomenat Continent Connectat, en part aprovat ara pel Parlament, que acosta més el poder cap a Brussel·les i l’allunya dels reguladors i de les interferències dels governs estatals. Al final del procés es preveu l’existència d’un únic regulador europeu per un únic mercat.\nMolts hem patit el que suposa rebre la factura de mòbil quan hem viatjat a altres països fent servir normalment serveis mòbils, i els parlamentaris i funcionaris europeus, per la part que els toca, ja fa temps que hi volen posar remei, primer imposant una rebaixa i unes tarifes úniques per sobre de qualsevol regulació nacional, i ara legislant-ne la supressió futura dels càrrecs per roaming. Aquesta decisió pot rebaixar els ingressos dels operadors fins a un 5%, en un servei que és dels més rendibles del seu catàleg. La tendència lògica serà cap a una equiparació de les tarifes de mòbils a tot Europa, una de les conseqüències d’estar en un mercat únic.\nLes conseqüències econòmiques de l’eliminació del roaming, però, no són res comparades amb l’efecte que pot tenir la neutralitat de xarxa sobre els ingressos futurs que les operadores esperaven obtenir de la monetització de les anomenades aplicacions OTT (over the top ), tipus Skype, Netflix, Google, YouTube, etc. El Parlament Europeu fins i tot ha reforçat la proposta de la Comissió, tapant alguns forats que haurien permès als operadors facturar per uns “serveis especialitzats” que garantirien que aquests serveis tinguessin prioritat i, per tant, més velocitat a la xarxa, segregant així internet en dos nivells de qualitat.\nEl Parlament, amb els vots dels grups socialista, dels liberals, els verds i l’esquerra, ha introduït esmenes que reforcen la definició de neutralitat de xarxa: “El principi segons el qual tot el trànsit d’internet serà tractat igual, sense discriminació, restricció o interferència, independentment de qui l’enviï, qui el rebi i quin sigui el contingut, el servei i l’aplicació”. Només es permet la comercialització de serveis especialitzats quan la capacitat de la xarxa sigui suficient per donar aquests serveis sense que afectin la qualitat dels altres serveis, i no es permet comercialitzar un servei especialitzat millorant les condicions tècniques d’un servei substitutiu: és a dir, no pot haver-hi un Skype en obert i un Skype de pagament amb més qualitat de xarxa.\nLa reacció dels operadors\nEls operadors han estat fent un lobi molt intens que havia aconseguit rebaixar les exigències de la proposta legislativa i deixar uns quants forats oberts de cara al futur. Amb les esmenes del Parlament, però, l’associació de grans operadors ETNO no s’ha estat de dir que “la norma aprovada ahir és un pas en la direcció equivocada, que té el risc de debilitar la indústria digital europea que afavoreix el creixement i la creació de llocs de treball”.\nHan perdut una batalla, però encara no la guerra, ja que aquesta legislació l’haurà de ratificar abans de fi d’any el Consell de la UE, on els governs tenen l’última paraula i són més fàcils d’influenciar que no pas un Parlament.


Inici > instrumental i muntatge>escovilló de pèl natural bureta\nEscovilló de pèl natural per a buretes\nRaspall cilíndric per a la neteja del material de laboratori. Especialment indicat per a les buretes de vidre o de plàstic de laboratori per la seva longitud de 60 cm de llarg.\nTambé es pot utilitzar per a flascons, ampolles o biberons, matrassos, columnes per a cromatografia, embuts de de decantació. P >\nLlarg pèl 90 mm\nLlarg total 600 mm\n(2,70 € sense IVA)\nLongitut - Llarg 600 mm\nLlarg dels pèls de l'escovilló 90 mm\nRaspalls de laboratori per a buretes\nEscovilló de pèl natural de laboratori nº 4 Raspall cilíndric per a la neteja del material de laboratori. Especialment indicat per a capacitats de 100 ml, 250 ml i 500 ml segons grandària i forma, entre d'altres: Flascons i ampolles Provetes Tubs d'assaig, Nessler, cònics i forma pera Matrassos esfèrics, aforats, Erlenmeyer i Kitasato Embuts de decantació


18 alumnes del Voltreganès participen al Curs d’Acollida organitzat pel Consell Comarcal d’Osona de 108 hores de durada\nEl 3 d’abril va tenir lloc a l’Escola d’Adults de La Gleva la cloenda del Curs d’Acollida del Voltreganès que el Servei d’Acollida i Integració del Consell Comarcal d’Osona, amb el suport dels ajuntaments de Les Masies de Voltregà i de Sant Hipòlit de Voltregà ha organitzat al Voltreganès durant 8 mesos.\nA l’acte de cloenda hi van participar el vicepresident primer i responsable de l’Àrea d’Atenció a les persones del CCO, Joan Carles Rodríguez, l’alcalde de Sant Hipòlit de Voltregà, Hipòlit Serra i les regidores de Les Masies de Voltregà Gemma Sánchez i M. Rosa Álvarez.\nEls responsables polítics van visionar el vídeo que es va gravar als alumnes on expliquen la importància d’aprendre català (enllaç: https://youtu.be/HdnGghr7VYI), els van lliurat els diplomes i es van fer una foto de família. Per culminar l’acte i per gentilesa dels dos ajuntaments, es van degustar dolços i pastes.\nAmb la participació de 18 alumnes procedents de països tan diversos com Senegal, Índia, Marroc, Perú, Ghana, Paraguai, Geòrgia, Pakistan i Costa de Marfil, el curs va començar el 12 de setembre de 2018 i ha tingut una durada de 108 hores.\nAl llarg dels 8 mesos de durada, s’han impartit tres mòduls: dos Mòduls A de Català de 90 hores, amb l’objectiu final de comprendre paraules i frases per a la comunicació quotidiana per mantenir una conversa senzilla i instantània i dominar vocabulari i expressions bàsiques; i el Mòdul C de Coneixement de la societat catalana i de l’entorn amb una durada de 18 hores que tenia per objectiu conèixer els trets fonamentals de Catalunya, de la comarca i del municipi en aspectes demogràfics, geogràfics, històrics, de serveis públics, de drets i deures, de civisme, culturals i lingüístics.\nA través de la coordinació amb el SOC es possibilita la convalidació o derivació del Mòdul B de Coneixements Laborals Bàsics que té per objectiu assegurar uns coneixements bàsics per fer possible la plena efectivitat de llurs drets i deures laborals, tant per a l’accés al món laboral com per al desenvolupament del lloc de treball i la carrera professional, i també conèixer els serveis comarcals i eines per la recerca d’ocupació.\nEls alumnes que han assolit tots els mòduls obtindran el Certificat de Primera Acollida de la Generalitat de Catalunya, que tramitarà el Servei d’Acollida i Integració del Consell Comarcal d’Osona.\nDurant l’any 2018, el Servei ha portat a terme un curs d’Acollida a Roda de Ter i a Les Masies de Voltregà i cursos de Lletres per Tothom a Calldetenes, Roda de Ter, Sant Bartomeu del Grau i Sant Pere de Torelló; en total 11 cursos de 725 hores a 7 municipis i 135 alumnes de 19 nacionalitats diferents.\nEls cursos d’Acollida s’emparan en la Llei 10/2010, del 7 de maig, d'acollida de les persones immigrades i de les retornades a Catalunya, i del seu posterior Decret 150/2014, de 18 de novembre, dels serveis d’acollida de les persones immigrades i de les retornades a Catalunya, són fonamentals per tal que els nouvinguts es puguin desenvolupar amb autonomia en la societat d’acollida i puguin regularitzar la seva situació administrativa i obtenir el certificat de primera acollida que atorga la Generalitat de Catalunya.


Mel | Casa Rural i Agrobotiga Cal Porxo\nLa mel que més correntment es troba al mercat és centrifugada, filtrada i depurada. La mel del Priorat que tenim a Cal Porxo ha sofert menys processos i es torna espessa de forma natural; per liquar-la cal escalfar-la posant-la al bany maria.\nA diferència del sucre de canya, que fermenta, la mel es conserva; es considera fins i tot antisèptica, tonificant, febrífuga, sedant, aperitiva, expectorant. La mel també és higroscòpica (absorbeix la humitat de l'aire) cosa que fa que el pa i els pastissos s'endureixin més lentament si n'hi posem una mica. També pot arribar a ser un element imprescindible en una cuina sana i imaginativa. I és que la mel no només endolceix les postres, també participa a la cuina com a ingredient en diverses receptes: amb carn, en amanides, en salses d'acompanyament, etc.


18. En relació a la modificació de contracte prevista a la clàusula 31.2 del PCA relativa al tancament de contenidors ens sorgeix els següents dubtes. S'indica que el preu màxim estimat per aquesta modificació ascendeix a un import de 919.200 ¤ (sense IVA, ni BI, ni DG, ni interessos). Ens poden indicar si aquest import és anual o bé es tracta d'un import associat a la inversió? En aquest darrer cas, com es tractaria la despesa recurrent de comunicacions i manteniment dels sistemes de tancament així com de la figura d'inspector que el PPT requereix un cop estigui implantat el sistema.\n17/03/2021 08:00h Publicació acreditada pel Consorci Administració Oberta de Catalunya\nResposta: El cost per implantar aquesta tecnologia no pot superar 919.200,00 ¤ (sense IVA). És un import associat a una inversió i té l'amortització anual per un període de 10 anys. S'hauria de tenir en compte cada any l'amortització que correspon a la part de la inversió (tancament de contenidors, software de gestió i cost de les targetes), més la despesa corrent de la figura de l'educador/inspector i manteniment de la tecnologia.


Els beneficis de la independència en Benestar Social - Esquerra\nQuantes vegades hem dit que si volem la independència és, entre altres coses, per tenir un país millor i que els nostres ciutadans i ciutadanes tinguin més qualitat de vida.\nPerò som prou conscients de quins elements concrets podem millorar?\nL’eix central és aconseguir unes polítiques de benestar adreçades al conjunt de la societat, “Drets de tercera generació” per les classes mitjanes. Centrant-nos especialment en millorar la situació d’aquells que viuen en pitjor condicions. El nou Estat haurà de garantir la qualitat de vida de la ciutadania i que tothom tingui garantida una prestació per viure dignament i fer efectius els seus drets socials.\nEl fet de disposar de la totalitat de la recaptació realitzada a Catalunya ens permetrà atansar-se a la mitjana de la Unió Europea en despesa pública de finalitats socials.\nAplicar les normes del Parlament de Catalunya sobre el dret a l'habitatge i dació en pagament i augmentar el parc d’habitatges de protecció social per tal que les famílies puguin tenir un lloc per viure.\nL'increment en la disponibilitat pressupostària de la Generalitat comportarà l'increment de recursos socials als ens locals, com a prestadors de la primera línia de serveis socials.\nEls darrers 10 anys, el promig de l’IRPF que a retornat a Catalunya destinat a les entitats del tercer sector ha estat d’un 45%. Amb una hisenda pròpia la totalitat es quedarà a Catalunya.\nLes pensions es calcularien en funció de l’IRPF català i amb la bossa del treballadors de Catalunya. Aquest fet comporta un nivell de prestació més elevat que l’actual al ser superior l’IPC de Catralunya, així com una major seguretat en la prestació.\nLes ajudes econòmiques a les famílies amb infants i adolescents a càrrec s’han d’aplicar de forma simlar a les que s’apliquen a la majoria de l’Europa occidental, ja que són una de les millors formes d’erradicar la pobresa.\nEls recursos destinats a la Dependència serien pròpies i no dependríem del retorn que fa Espanya dels diners que paguem. Com a Estat social, la República Catalana ha de garantir el dret de les persones dependents a ser ateses.\nAquestes són tan sols són algunes de les avantatges en Benestar Social que pot comportar la independència de Catalunya.


Perquè es fa servir el model 111\nQui està obligats a presentar el model\nTerminis i modalitats de presentació del model 111\nAltres obligacions relacionades amb aquest model\nEl model 111 s'utilitza per poder declarar i ingresar a l'administració tributària les retencions de IRPF que les entitats hagin de fer per determinats pagaments.\nL'IRPF no és un impost que afecti directament les entitats no lucratives, que són persones jurídiques. Aquest impost és un tribut que només afecta les persones físiques. Per tant, no suposa en cap cas una despesa addicional per l'entitat.\nAra bé, les associacions que satisfacin (és a dir, que paguin) determinades rendes o imports a personal contractat laboralment, que hagin contractat els serveis d'algun professional autònom o conferenciant, que hagin lliurat algun premi o que paguin beques sí que tindrien una obligació fiscal regulada per la normativa de l'IRPF que, principalment, es recull a la llei de l'IRPF i al Reglament que la desenvolupa.\nL'obligació que tenen algunes entitats de retenir i d'ingressar posteriorment les retencions queda recollida a la Llei de l'IRPF (Llei 35/2006) i al Reglament de l'IRPF (RD 439/2007). En ells s'estableix que qualsevol persona jurídica (como ho són les associacions i fundacions) que satisfaci determinat tipus de rendes està obligada a fer la tasca de retenir, per compte d'hisenda, un determinat import que representa un pagament a compte de l'IRPF de la persona que rep aquestes rendes.\nEn altres paraules, l'entitat està obligada a fer de "recaptadora" de l'Hisenda Pública.\nLes rendes sotmeses a retenció es detallen a l'articla 75 del Reglament anteriorment esmentat. Aquest article conté tres apartats; en el primer i el segon es detallen les rendes subjectes a retenció, i en el tercer apartat, aquelles que en resulten exemptes.\nPer tant, per estar obligats a presentar el model 111, cal que l'entitat satisfaci rendiments en concepte de:\n1. Rendiments del treball (perquè tingui personal contractat laboralment o bé conferenciants o "talleristes" que no siguin professionals autònoms).\n2. Rendiments d'activitats professionals (perquè algun professional autònom els hagi emès una factura),\n3. Beques o premis atorgats per un import superior als 300 euros.\nAquests són els més habituals per les entitats no lucratives, però es pot consultar el detall complet de les rendes sotmeses a retenció al text de l'article 75 anteriorment esmentat.\nEl termini s'escurça en cinc dies en el cas de presentacions telemàtiques amb l'import del pagament domiciliat, i si el darrer dia de presentació de cada trimestre cau en dissabte, diumenge o festiu nacional, s'allarga al primer dia laborable posterior a la data habitual.\nEl resultat habitual de la declaració serà possitiu, ja que normalment sempre que se satisfan rendiments cal aplicar retenció. Però és possible, en casos molt determinats (per exemple, nòmines d'un import molt baix),que l'entitat hagi satisfet rendiments però no hagi fet cap retenció. En aquests casos, la declaració s'ha de presentar igualment, ja que Hisenda ha de ser informada de que han hagut pagaments.\nLes associacions, a diferència de les Societats Anònimes i Societats Limitades, no estan obligades a efectuar la presentació telemàtica del model. De tota manera, poden fer-ho igualment si disposen d'un certificat digital reconegut per l'Agència Tributària o bé mitjançant una gestoria que disposi d'un certificat autoritzat per presentacions per compte de tercers (també anomenats Col·laboradors Socials).\nPer les presentacions telemàtiques de declaracions a ingresar, si no s'opta per la modalitat de pagament de la domiciliació, caldrà que primer l'entitat faci el pagament a la seva entitat bancària. Aquesta li ha de proporcionar un codi de referència anomenat NRC. Serà imprescindible indicar a la declaració aquest codi per poder completar la presentació per aquest mitjà.\nEn cas que no es vulgui o no es pugui fer la presentació telemàtica del model, es pot comprar el model físic en paper a qualsevol administració de l'Agència Tributària i omplir-lo a mà per a la seva presentació.\nLa darrera possibilitat és generar el model mitjançant el formulari disponible a la pàgina web de l'Agència Tributària. Un cop s'hagin omplert totes les dades, la web connectarà amb el seu servidor per validar les dades i generar el model, en format PDF. És molt important tenir en compte que aquesta operació no implica la presentació del model, que s'haurà de fer presencialment a la oficina de l'Agència Tributària que tingui assignada l'entitat (sigui quin sigui el resultat) o bé a l'entitat financera amb la qual treballi l'entitat (només en els casos de declaracions a ingresar). També es podrà presentar per correu certificat dirigit a l'Administració, en cas de que la declaració sigui negativa.\nAbans de presentar el primer model 111, l'entitat haurà de comunicar a Hisenda que comença a satisfer rendiments sotmesos a retenció. La comunicació es fa mitjançant la presentació d'un model 036 (Declaració Censal) i el termini per fer-ho és d'un mes a partir del moment en què es genera l'obligació.\nDe la mateixa manera, en el moment en què deixem de satisfer els rendiments, caldrà fer una nova declaració censal per comunicar la baixa en el cens de retenidors. El termini també serà d'un mes a partir del moment en què cessi l'obligació.\nFinalment, l'entitat estarà obligada a emetre un certificat a cada perceptor amb el total de quantitats satisfetes al llarg de l'any, i de les retencions que se li han practicat, perquè aquest tingui les dades necessàries per confeccionar la seva Declaració de la Renda.\nImpostos, model 111, declaracions tributàries, obligacions fiscals


La Plaga N11 ens presenten ‘Fem un crit’ • Ràdio Capital de l'Empordà\nLa Plaga N11 ens presenten ‘Fem un crit’\nLa Plaga N11 és elegància desvergonyida, actitud, energia i consciència davant tota la injustícia que ens envolta. Una proposta diferent i fresca fins a l’atreviment que ha vingut per fer-se un gran lloc a l’escena musical.\nResultat de la confluència de 6 joves músics amb una formació excel·lent i el bagatge d’haver format part de bandes com Ojo de Buen Cubero o Los Barrankillos, entre d’altres. Per fi junts defensen una recepta artística profundament pensada i treballada.\nProduïts per Carlos Manzanares, qui ha treballat amb artistes com El Kanka, Arnau Griso o El Niño de la Hipoteca, ja han començat a captivar el públic amb els seus contundents i festius directes.\n‘Fem un crit’ és un segon avançament, un cant a l’esperit. Una cançó que desprèn aires de llibertat, l’única paraula a la qual tothom vol retre honors. És una cançó destinada a acompanyar-te en un viatge emocionant cap a l’esperança d’un futur millor. La seva música va des del swing i el pop fins al rock més melòdic, passant per un reggae com el que presenten amb ‘Fem un crit’. La Plaga N11 manté la seva aposta de futur amb l’estrena del seu segon treball, el qual veurà la llum la primavera de l’any vinent.\nL’entrada La Plaga N11 ens presenten ‘Fem un crit’ ha aparegut primer a Primera Fila.\nArticle anteriorBàrbara Hallé: “A la Fira de Vins i Caves hi haurà una cinquantena de cellers de tot Catalunya”\nArticle següentNovetats de la setmana: Lady Gaga, The Script, David Rosell


El Madrid guanya el Getafe i té mitja lliga a la butxaca\nREIAL MADRID 1 - GETAFE 0\nUn gol de penal de Sergio Ramos amplia el lideratge dels blancs, que tenen quatre punts de marge amb el Barça\nSergio Ramos celebra l’únic gol del partit. // EFE - JuanJo Martín.\nActualitzada el 03-07-2020 10:49\nEl Reial Madrid ha deixat pràcticament sentenciada la Lliga aquesta nit després de guanyar 1 a 0 contra el Getafe. Sergio Ramos, de penal, ha marcat el gol de la victòria al minut 79. El Getafe també ha reclamat un penal de Carvajal a la primera part, però Martínez Munuera només ha xiulat el de l’equip visitant.\nEls jugadors del Madrid s'abracen a Sergio Ramos i celebren l'1 a 0 davant el Getafe. // EFE - JuanJo Martín\nEl Madrid li treu ja quatre punts al Barça a cinc jornades per al final, quatre i mig si tenim en compte que els madrilenys tenen guanyat el goal average. Els de Zidane es poden permetre el luxe d’empatar dos dels cinc partits que queden i ser campions igualment, faci el que faci el Barça.\nQuins partits queden?\nEl proper partit del Madrid és diumenge a les dues del migdia davant l’Athletic Club de Bilbao a San Mamés, i els següents són contra l’Alabès, el Granada, el Vila-real i el Leganés. Al Barça li queda el Vila-real, l’Espanyol, el Valladolid, l’Osasuna i l’Alabès.\nEl Madrid també ha fet caixa. Aquest dijous va traspassar el lateral Achraf Hakimi a l’Inter de Milà per 40 milions d’euros més cinc en variables.\n02-07-2020 22:07 REIAL SOCIETAT 2 - ESPANYOL 1


Dubtes recompenses i concert homenatge — Guillem, nosaltres no t’oblidem!\nIntenta mantindre sempre la distància de seguretat d'1,5 m entre persones assistents i segueix les indicacions de trànsit.\nL'entrada i l'eixida del recinte es realitzarà de forma escalonada.\nHi haurà servei de cafeteria per la Cafeteria Casa Cultura Burjassot amb una sèrie d'ofertes que us enviarem per correu. Solament està permés menjar i beure en la terrassa de la cafeteria.\nHi haurà gent durant tot el concert homenatge que podrà resoldre qualsevol dubte.\nCorreu de contacte: 28anysambtu@escolalab.org\nCartell del concert homenatge. Ens veiem dissabte a partir de les 18:00!\nComençarà a les 18:30 i les portes estaran obertes des de les 18:00. Després farem públic el cartell amb la info. Ens veiem dissabte!\nHola! A quina hora comença el concert?? Gràcies !!


Noves dades sobre la degradació de la proteïna KRas | Hospital Clínic Barcelona\nNoves dades sobre la degradació de la proteïna KRas\n17 de abril de 2009 2009-04-17\nAquesta proteïna es troba mutada en el 30% dels càncers humans. Amb tècniques de videomicroscòpia i FRET investigadors de l’IDIBAPS i la UB han descobert que la proteïna s’internalitza activament des de la membrana i es degrada als lisosomes. El fet que camí dels lisosomes la proteïna segueix activa podria significar una nova forma de senyalització protagonitzada per KRas.\nKRas és un dels sospitosos habituals en càncer. Es tracta d’una proteïna mutada en el 30% dels tumors humans que està implicada en la regulació de moltes vies de senyalització cel·lular. Per això és un dels principals focus d’atenció de la recerca bàsica internacional i resulta complicat publicar novetats relacionades amb la seva biologia molecular. Investigadors de l’Institut d’Investigacions Biomèdiques August Pi i Sunyer (IDIBAPS) i la Universitat de Barcelona han descobert una nova via de degradació d’aquesta proteïna. Els resultats, que podrien significar una nova forma de senyalització protagonitzada per KRas, han estat publicats al darrer exemplar de la revista Journal of Cell Biology (184(6):863-79), on han merescut l’aparició a la portada de la revista i un comentari editorial. Aquest treball forma part de la tesi doctoral del Dr. Albert Lu, i compta amb la participació entre d’altres del Dr. Oriol Bachs, el Dr. Carles Enrich, la Dra. Neus Agell i el Dr. Francesc Tebar, investigadors de l’IDIBAPS i del Departament de Biologia Cel·lular, Immunologia i Neurociències de la Facultat de Medicina de la Universitat de Barcelona. També hi han participat investigadors de la Universitat de Kyoto.\nL’article descriu com la proteïna KRas es transporta de forma activa des de la membrana cel·lular, on desenvolupa la major part de la seva activitat coneguda, cap als lisosomes. Els lisosomes són orgànuls cel·lulars encarregats de la degradació de proteïnes, i en el cas de KRas es desconeixia aquesta via de destrucció. Gràcies a tècniques de videomicroscòpia amb el microscopi confocal i la tècnica FRET (fluorescence resonance energy transfer), els investigadors han observat com la proteïna s’internalitza a la cèl·lula i és transportada cap als lisosomes. Mentre realitza aquest trajecte per l’interior de la cèl·lula es manté activa, cosa que fa sospitar que segueix exercint la seva influència sobre vies de senyalització relacionades amb la proliferació cel·lular i l’aparició de càncers.\nLes vies de senyalització activades per KRas són molt complexes. Amb les noves dades caldrà investigar si les senyals emeses de camí als lisosomes tenen un significat diferent per a la cèl·lula que les generades des de la membrana, el lloc habitual d’acció de la proteïna. Aquests resultats donen pistes sobre com estimular l’eliminació de KRas, una línia de recerca que podria traduïr-se en noves estratègies terapèutiques contra el càncer i malalties en les que la formació de lisosomes està alterada, com la malaltia de Niemann Pick. Actualment KRas ja es fa servir en el diagnòstic de malalties com el càncer de còlon, el de pulmó o el de mama. Com millor coneguem la seva biologia més coses sabrem sobre com apareixen i com es es poden combatre aquestes i d’altres malalties.


Recepció oficial de l'Ajuntament al CB Valls Seremex i alumnes de l'Escola de Dansa Adagi | EL PORTAL NOU\nHome Societat Recepció oficial de l'Ajuntament al CB Valls Seremex i alumnes de l'Escola de Dansa Adagi\nRecepció oficial de l'Ajuntament al CB Valls Seremex i alumnes de l'Escola de Dansa Adagi\nL'Ajuntament de Valls va oferir dilluns, 5 de juny, una recepció a les campiones del CB Valls Seremex, l'equip sènior femení campió de la tercera divisió femenina. A l'acte, celebrat a la Sala de Plens, hi van participar les jugadores i l'equip tècnic, l'alcalde de Valls, Albert Batet, el regidor d'Esports, Eduard Gonzàlez, i el president del CB Valls, José Luís Vicente. Amb la victòria en el campionat, el CB Valls s'ha assegurat l'ascens a Segona divisió.\nL'Ajuntament de Valls també va oferir divendres, 2 de juny, una recepció als alumnes de l'Escola de Dansa Adagi. L'alcalde de Valls, Albert Batet, acompanyat pel regidor de Cultura, Marc Ayala, va rebre els alumnes de l'escola a la sala de plens de la Casa de la Vila per les distincions aconseguides recentment, en concret, al VIII Premi Roseta Mauri de Reus, al Concurs Vaslav Nijisky, al Dance WorldCup Spain i al Premi Jujol de Dansa de Sant Joan Despí. (Foto: Ajuntament de Valls).


Èxit en la commemoració del 18è aniversari de la PDE a Amposta·\npublicat el 1/4/2019\nmposta) – La Plataforma en Defensa de l’Ebre (PDE) va tancar aquest dissabte l’any de la commemoració dels divuit anys de vida del moviment antitransvasament amb una festa reivindicativa a Amposta (Montsià). Centenars de persones van participar de la jornada, amb jocs infantils, castells i espectacles de pallassos i que va posar el punt final amb les actuacions musicals de grups del territori com Pepet i Marieta. Després que el Tribunal Suprem hagi desestimat el recurs contenciós administratiu contra el Pla Hidrològic de la Conca de l’Ebre presentat l’any 2016, des de la Plataforma asseguren que la lluita continua per "blindar" el riu Ebre i el territori. Per això, no descarten estudiar altres vies legals i volen crear un "lobby més potent" i pressionar a Europa.\nCentenars de persones es van aplegar des de quarts de sis de la tarda al pavelló de l’1 d’Octubre d’Amposta per participar d’una jornada festiva que tanca els actes organitzats des del setembre per la Plataforma en Defensa de l’Ebre. Una jornada per a tots els públics que ha acabat després d’hores de jocs infantils, jotes, d’espectacles de pallassos —un d’ells protagonitzat per la pallassa Pepa Plana— i de molta música de les bandes del territori, com El Quico, el Célio, el Noi i el Mut de Ferreries, els Xeics o Pepet i Marieta, que estrenen la cançó de ‘La força de l’Ebre’, el nou himne del moviment antitransvasament.\nl clam de ‘Lo Riu és Vida’ i les samarretes blaves amb el nus han estat presents en aquesta diada festiva, però sobretot reivindicativa, atès que encara queden anys de lluita per revertir els problemes que arrosseguen el riu Ebre i el Delta, segons ha explicat la portaveu de la PDE, Matilde Font. "La lluita continuarà mentre hi hagi negoci darrere l’aigua i les seves infraestructures, la nostra raó de ser és poder blindar l’Ebre", ha asseverat Font, per tal que el riu tingui uns cabals ecològics "com cal" i que els sediments arribin al final al delta per evitar la seva regressió.


Barcelona tindrà màquines de venda de mascaretes al metro\nBarcelona. Dilluns, 11 de maig de 2020. 16:46\nActualitzat Dilluns, 11 de maig de 2020. 19:11\nLa regidora de Mobilitat i presidenta de Transports Metropolitans de Barcelona, Rosa Alarcón, ha anunciat que aquesta setmana han instal·lat deu màquines de venda de mascaretes i gel hidroalcohòlic a la xarxa de metro per reforçar la seguretat dels viatgers.\nEn roda de premsa, Alarcón ha manifestat la seva satisfacció perquè les normes d'higiene i distanciament que regeixen des de dilluns passat a la fase 0 de desescalada s'estan complint de forma generalitzada a les xarxes de metro i autobusos.\nAlarcón ha explicat que TMB ha verificat aquest compliment amb informació obtinguda en una mostra d'estacions de metro, on el 96% dels usuaris entraven a la xarxa amb la mascareta posada, tal com estableix l'ordre del Ministeri de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana.\n➡ Tots els operadors de transport públic incrementen els seus protocols de neteja i desinfecció per evitar els contagis. #Covid19\n+ info: https://t.co/eUgoe1ePmG pic.twitter.com/rZ5dAEAXBw\n— TMBinfo (@TMBinfo) May 11, 2020\nAlarcón ha assenyalat que amb la instal·lació d'aquestes màquines expenedores a set estacions de metro, els usuaris tindran "un punt fàcil i accessible" per adquirir mascaretes i hidrogel a "preus oficials".\nLa setmana passada es van repartir gratuïtament 225.000 mascaretes en estacions de metro i punts d'enllaç de Barcelona i, des de la setmana passada, s'ha incrementat la informació sobre l'obligatorietat d'utilitzar-les.\nMampares als busos\nPel que fa als autobusos de TMB, Alarcón ha explicat que l'ús de les mascaretes és també generalitzat i que avancen en la separació de l'habitacle de conducció mitjançant mampares de policarbonat transparent, per minimitzar el risc de contagi.\nAquests elements s'instal·laran en els 1.140 vehicles de tota la flota d'autobusos de TMB a partir del mes de juny i complementaran les mesures preventives adoptades fins ara: entrada per la segona porta, separació del passatge, no venda ni canvis a bord.\nTambé s'incorporen mampares a 758 autobusos de l'AMB, que operen empreses de gestió indirecta.\nCORONAVIRUS TMB deixa d'ingressar més de 30 milions mensuals des de l'inici de l'alarma Marta Falgàs\nCORONAVIRUS TMB, preocupada per les seqüeles del coronavirus en el transport col·lectiu El Nacional


Com puc obtenir la clau d’accés a la Banca Telefònica?\nSelecciona “La meva àrea”.\nA la secció “Seguretat”, selecciona “Sol·licita la clau d’accés a la banca telefònica”.\nIntrodueix el codi de seguretat (enviat al teu mòbil) i la coordenada requerida de la targeta de coordenades.\nFes clic al botó “Accepta”.


Les platges del Varador i del Callao renoven el certificat Q de Qualitat | Mataró Ràdio\nDij, 22/08/2013 - 11:49\nLes platges del Varador i del Callao renoven la certificació de la marca ‘Q’ de Qualitat Turística que atorga l’Instituto para la Calidad Turística Española (ICTE). Un reconeixement que aquests dos trams de litoral mataroní han obtingut ininterrompudament des de 2010. La ‘Q’ de Qualitat Turística és un certificat que reconeix el compliment d’alguns nivells de qualitat als serveis que presten als usuaris.\nL’obtenció d’aquest distintiu, que es visualitza a les platges certificades amb una bandera (una ‘Q’ blanca sobre un fons blau) i als panells informatius situats al passeig Marítim. Per obtenir aquest certificat, les platges han de reunir una sèrie de requisits, que són avaluats per una empresa d’auditoria externa. En aquest sentit, el regidor de Promoció Econòmica, Miquel Rey, apunta que en l’avaluació dels indicadors, les platges del Varador i del Callao han obtingut resultats per sobre del nou en, pràcticament, tots els casos.\nSeguretat, salvament i primers auxilis, Informació, Neteja i recollida selectiva de residus, Manteniment d’instal•lacions i equipaments, Accés, Higiene i oci. Aquests són els indicadors que s’examinen i que atorguen la Q de qualitat. Són serveis que impliquen a tot l’Ajuntament i, segons detalla Miquel Rey, a la ciutat. L’objectiu és afavorir aquest sector i treballar per millorar el potencial turístic de Mataró.\nTot i que no renuncia a poder obtenir aquesta mateixa qualificació turística en altres platges de la ciutat, Miquel Rey reconeix que la resta de platges és difícil d’aconseguir. D’una banda, la platja de Pequin situada al costat del port no compta amb suficients incentius o serveis per poder obtenir aquesta qualificació. De l’altra, hi ha la platja de Sant Simó que si ofereix serveis de qualitat, però té dificultats d’accés.\nD’altra banda, els banyistes celebren la renovació de la certificació de la Q de qualitat. Els enquestats pels serveis informatius de Mataró ràdio asseguren que aquesta distinció és merescuda ja que les platges de Mataró gaudeixen de bona salut, compten amb un bon servei de vigilància i també existeix una amplia oferta de guinguetes i restaurants.\nCatalunya compta en aquesta edició amb 17 platges mereixedores de la “Q” de qualitat, tres menys que el passat any. Mataró i Calella han estat els únics municipis del Maresme que han obtingut aquesta distinció.