El jutge arxiva la causa contra els ocupants de Banesto\nEls okupes varen entrar a l'edifici el passat mes de setembre\nEl jutjat número 22 de Barcelona ha arxivat la causa contra els ocupants de l'antiga seu del Banc Banesto de la plaça de Catalunya, que el dia de la vaga general del 29 de setembre es va convertir en un focus d'incidents\n2 min. BARCELONA 05/01/2011 17:03\nEls motius de l'arxiu, segons fonts judicials, estan justificats per la manca d'acusació de la Fiscalia i d'imputació de delictes per part dels Mossos d'Esquadra dels detinguts.\nSegons les mateixes fonts, el titular del jutjat argumenta el sobreseïment de la causa per inexistència de noves dades processals, ja que ni el ministeri fiscal ni l'acusació particular han plantejat cap sol·licitud i que l'atestat policial dels Mossos d'Esquadra no imputa cap fet delictiu als ocupants de l'immoble.\nAquesta decisió del jutge ja és definitiva, perquè cap de les parts ha recorregut la decisió que el jutge va comunicar-los el 5 de novembre.\nEl mateix jutge que ara ha arxivat la causa va ser el que va descartar la petició dels Mossos d'Esquadra per poder desallotjar l'antiga seu de Banesto tres dies abans de la vaga general, per evitar incidents el 29-S.\nPrecisament, aquest edifici va haver de ser finalment desallotjat la tarda de la vaga, després que la policia comprovés que s'havia convertit en centre d'operacions i refugi dels causants dels incidents, cosa que va permetre als agents accedir a l'immoble sense ordre judicial, perquè a l'interior es van cometre delictes flagrants.\nEl jutge va arxivar en primera instància la causa oberta després del desallotjament, si bé a l'octubre va rectificar i la va reobrir, perquè la fiscalia, l'acusació particular i els Mossos ampliessin la informació disponible.\nNo obstant això, el cas ha quedat ara definitivament arxivat, ja que ni la fiscalia ni l'acusació particular no han acusat i els Mossos no han imputat cap delicte als 19 joves identificats que van ser desallotjats, i que no han tornat a l'edifici.


Ens despedim de l’escola d’estiu! - Castelló Notícies\nInici Cultura Educació Ens despedim de l’escola d’estiu!\nArticle anteriorL’Ajuntament informa que la Piscina Municipal obri les portes el dia 21 de juny\nArticle següentCastelló lliura els premis Soler i Estruch, Dolores Català i Ausiàs March 2021\nPrograma d’actes Festes 2021\nDIUMENGE 8 D’AGOST 7.30 a 12.00 h. 60é CONCURS LOCAL DE PESCA al pantà de Bellús, sector B. Este dia participaran els majors. Premis per a tots...


La Cotorra de la Vall: Una vegada més: falta d'explicació de la portaveu popular per tergiversar els fets\nUna vegada més: falta d'explicació de la portaveu popular per tergiversar els fets\nEs pot llegir en el perfil de facebook de la portaveu del PP: "Per fi podem dir que es neteja i desinfecta el Mercat de Tavernes. Pressuposten en 10.000 euros NETEJAR A FONS el Mercat Municipal !! I destacat com una gran inversió en la memòria d’Alcaldia!!!".\nDit així, fins i tot podria semblar que està donat ¡per fi! una notícia en positiu de l'Ajuntament. Ja ho sabem: per a ella tot ho fan tard i malament, fins i tot pagar el deute de 28 milions que va deixar el seu partit. Seria la primera vegada en positiu ¡al·leluia!- si no fos per allò que amaga, i que no és altra cosa que, al contrari del que sembla, la neteja del Mercat Municipal no ha costat 10.000 euros!. No ha estat una despesa tan exagerada, ni feta a la babalà, com sembla donar a entendre la noticia que ofereix la portaveu.\nEfectivament, el pressupost municipal té una partida de 10.000 euros amb nom genèric dedicada a la neteja, però no, no es això només, és també la partida de la despesa del manteniment, de reparacions del Mercat. És de tots massa conegut - bé, de tots no- que és una partida anual i que serveix per a atendre, a més a més, desenes de coses relaciones amb els conceptes que hem dit: canviar un pany, arreglar una porta, reparar un wàter, etc i etc.\nL'alcalde va dir que dels diners d'eixa partida del pressupost es faria la neteja del Mercat, però no només serveix per això, també per a pagar tasques de reparacions i manteniment de l'edifici.\nUna nova tergiversació de fets i conceptes al que tant ens té acostumats la portaveu del PP. I l'objectiu el de sempre: canviar el sentit de les coses, manipular actuacions i voler fer creure allò que no és.\nTot menys dir les coses com són: dir que això és un nom genèric i que la partida realment engloba altres conceptes. I dites les coses esbiaixades, s'arriba a fer creure als lectors coses que no són, tot per no publicar la nota oficial informativa de l'Ajuntament - ella no en publica cap - on s'explicava ben clar que hi havia la part superior de les parades, que necessitava i es va utilitzar un equip de neteja especialitzat.\nI així fins l'altra. I en van...


Ivan Aranda www.ivanaranda.cat: I si no existeix?\nI si no existeix?\n"Probablement Déu no existeix, deixa de preocupar-te i viu la vida". Probablement no sigui la millor frase del món però segurament és de les més provocadores, i sense ser gens ofensiva. Si més no així ho veig.\nI ara em pregunto: i si no existís? Déu, és clar. Doncs probablement molts dels conflictes que han existit i que fins i tot avui existeixen, han sigut degut a l'adoració d'un Déu mitjançant la seva religió o creença. I quan parlo de Déu, no únicament em refereixo al de la religió catòlica, sinó a qualsevol dels que existeix, ja sigui Al·là o qui sigui.\nProbablement existirien altres motius per a generar conflictes, però això no es pot saber. Tot i que els moviments catòlics més reaccionaris ja han tret la seva contra-campanya. L'únic que aconsegueixen amb la seva bel·ligerància és que cada cop la gent senti més indiferència cap al catolicisme.\nPer tant, disfrutem de la vida.


El ministre de Sanitat, Salvador Illa, ha assegurat aquest dissabte que, encara que l'estat d'alarma permet tocs de queda entre les 22 i les 7 hores, està obert a modificar-lo per doblegar la corba de contagis de Covid-19: "Si cal revisar aquesta franja horària, ho farem parlant amb tothom ".\nA Espanya ja hi ha gairebé un centenar de casos de la soca britànica\nEn una roda de premsa a la Delegació de Govern a Barcelona, ha indicat que l'executiu central "mai s'ha negat a escoltar i a valorar aquesta possibilitat", però que cal fer-ho amb les màximes garanties jurídiques per no limitar drets humans, en les seves paraules.\n"El Govern d'Espanya sempre estarà a favor de qualsevol mesura que sigui eficaç per doblegar la tercera onada. Ara bé, totes les mesures s'han d'adoptar amb l'adequada cobertura legal", ha explicat.\nHa assegurat que està en constant contacte amb els governs autonòmics: "Anem a exercir aquest lideratge compartit, estic en diàleg amb les comunitats autònomes, les seguirem escoltant".\nSobre la possibilitat de decretar un altre confinament domiciliari per l'increment de casos de Covid-19, ha afirmat que és una opció que no contemplen i ha recordat que es va doblegar la segona onada de la pandèmia a la tardor sense aquesta mesura.\n"Pensem que amb els instruments que tenim a disposició, dels que preveu l'estat d'alarma, és suficient per doblegar aquesta tercera onada", i ha destacat que després d'aplicar mesures cal esperar alguns dies per veure el seu efecte.\nPreguntat per la presència del cep britànica de coronavirus a Espanya, Illa ha assegurat que estan seguint els casos amb "moltíssima atenció" i que s'estan fent grans esforços de seqüenciació.\nI ha afirmat que el Govern està seguint dos altres soques --la sud-africana i la brasilenya--, de manera que es mantenen "en contacte permanent amb les autoritats europees".


Èxode civil al bastió de Gaddafi atacat pels rebels i l'OTAN\nGUERRA PER LÍBIA\nLa Creu Roja denuncia "foc indiscriminat" sobre l'hospital de Sirte\nDesprés de dues setmanes de setge rebel i bombardejos de l'OTAN, la situació a Sirte, un dels últims bastions del gaddafisme, és desesperada. Els civils fugen en massa davant l'últimàtum del nou govern.\nCARME RIERA BARCELONA. 03/10/2011 00:00\n260x366 Èxode civil al bastió de Gaddafi atacat pels rebels i l'OTAN / ARIS MESSIRIS / REUTERS Èxode civil al bastió de Gaddafi atacat pels rebels i l'OTAN / ARIS MESSIRIS / REUTERS\nLlargues cues de cotxes, camions i furgonetes s'amuntegaven ahir als controls establerts pels rebels a la ciutat de Sirte. Els combatents del Consell Nacional de Transició (CNT) van donar 48 hores als civils per abandonar la ciutat. Quan acabi el compte enrere, llançaran "l'atac final" contra la resistència gaddafista. Sirte és, juntament amb Bani Walid, l'última ciutat on s'han fet fortes les tropes lleials a Gaddafi.\nFamílies senceres van embotir les seves pertinences al cotxe i van abandonar una ciutat on la situació s'ha deteriorat fins a l'extrem que no hi ha menjar, aigua ni electricitat. Marxar de Sirte no és ni ràpid ni senzill. Els combatents del CNT encarregats de controlar els moviments sospiten de totes i cadascuna de les persones que els volen creuar. Sirte és la ciutat natal del dictador Muammar al-Gaddafi i és per això que inspeccionen amb detall tots els vehicles.\nJa fa més de dues setmanes que Sirte viu sota els bombardejos de l'OTAN i que l'artilleria rebel xoca contra la dels gaddafistes als carrers de la ciutat. Els habitants denuncien que els atacs de l'OTAN són aleatoris i que ja han causat danys importants en molts edificis civils.\nUn equip de la Creu Roja va visitar ahir l'hospital de la ciutat. El grup va alertar a Reuters que "el centre rep molts pacients, el subministrament mèdic s'acaba i necessita oxigen desesperadament". "A més, la reserva d'aigua ha estat malmesa", afegien. Quan l'equip es disposava a visitar els ferits, l'hospital va ser atacat per "foc indiscriminat" i no en van poder determinar l'origen.\nAlmenys un terç dels que van abandonar Sirte van acampar a les àrees desèrtiques que hi ha a pocs quilòmetres de la ciutat perquè no volien allunyar-se gaire de casa seva.\nEls combatents rebels asseguren que els civils que encara no han marxat de Sirte han estat presos per les brigades fidels a l'antic règim i que els utilitzen com a escuts humans. Amb la presa, en mans dels insurgents, de l'aeroport internacional, divendres, i de la carretera que creua la ciutat, els antigaddafistes afirmen que tenen sota control el 80% de Sirte, però reconeixen que fan front a una important resistència en algunes zones. Ahmed Bani, el portaveu militar del CNT, afirmava ahir que "quan tot el centre de la ciutat sigui evacuat, la presa de Sirte serà qüestió d'hores".


Presentat el Pla d’Igualtat de Gènere de l’Alt Penedès 2020-2024 — Alt Penedes\nPresentat el Pla d’Igualtat de Gènere de l’Alt Penedès 2020-2024\nPresentat el Pla d’Igualtat de Gènere de l’Alt Penedès 2020-2024 Ha estat elaborat pel Consell Comarcal de l’Alt Penedès i la Diputació de Barcelona com a eina a disposició dels municipis de la comarca. https://www.ccapenedes.cat/actualitat/noticies/presentat-el-pla-d2019igualtat-de-genere-de-l2019alt-penedes-2020-2024 https://www.ccapenedes.cat/actualitat/noticies/presentat-el-pla-d2019igualtat-de-genere-de-l2019alt-penedes-2020-2024/@@download/image/Portada.jpg\nHa estat elaborat pel Consell Comarcal de l’Alt Penedès i la Diputació de Barcelona com a eina a disposició dels municipis de la comarca.\nEnllaç YouTube amb la presentació telemàtica\nLa Diputació de Barcelona i el Consell Comarcal de l’Alt Penedès han donat a conèixer avui el Pla d’Igualtat de Gènere de l’Alt Penedès 2020-2024 que estarà a disposició dels 27 municipis de la comarca. En la presentació, que va tenir lloc telemàticament ahir dijous a la tarda, la diputada de Polítiques d’Igualtat de la Diputació de Barcelona, Alba Barnusell, va assenyalar que “els plans d’igualtat són un instrument clau per avançar en el camí vers una major equitat de gènere. És evident que el món local, per la seva posició propera a la ciutadania, ocupa un paper protagonista en aquest procés”.\nLa presentació del Pla va comptar amb la participació del president del Consell Comarcal de l’Alt Penedès, Xavier Lluch; la consellera comarcal de Benestar Social, Núria Arnau; el president de l’Àrea d’Atenció a les Persones del Consell Comarcal, Jordi Ferrer; la consultora de Moon Consultoria encarregada d’elaborar el Pla, Gemma Nogués; la diputada d’Igualtat de la Diputació de Barcelona, Alba Barnusell, i la presidenta de l’Institut Català de les Dones, Laura Martínez.\nEl president del Consell Comarcal, Xavier Lluch, va agrair sobretot la participació ciutadana en la part de la diagnosi, i va destacar que el Pla d’Igualtat “és un document que ha de servir perquè la lluita per la igualtat no defalleixi a tots els municipis de la nostra comarca... Els polítics som els que l’hem de tirar endavant en les nostres accions del dia a dia."\nLa consellera comarcal de Benestar Social, Núria Arnau, va afirmar que “a nivell comarcal hi ha la necessitat de continuar conscienciant i sensibilitzant sobre igualtat de gènere, treballar fort sobretot a nivell de prevenció i fer educació a nivell comunitari per lluitar contra els efectes de la violència masclista, per normalitzar la igualtat de gènere en tots els àmbits de la vida, tant familiar, com escolar o laboral."\nEl president de l’Àrea d’Atenció a les Persones, Jordi Ferrer, va fer esment especial “a les persones més vulnerables de la nostra societat, aquelles que són ateses a Serveis Socials, on les desigualtats entre gèneres encara es fan més evidents."\nI finalment, la presidenta de l’Institut Català de les Dones, Laura Martínez, va tancar l’acte de presentació del Pla d’Igualtat de Gènere de l’Alt Penedès dient que “mitjançant un treball coordinat i intens entre els ens locals i la Generalitat podrem continuar avançant com a país; perquè una societat més justa, igualitària i lliure de violències masclistes no és ajornable”.\nLa Diputació de Barcelona, a través de l’Oficina de les Dones i LGTBI, ha acompanyat al Consell Comarcal de l’Alt Penedès en l’elaboració d’aquest Pla en el marc del servei que presta als ens locals en matèria d’igualtat de gènere. La corporació hi ha contribuït a través d’assessorament personalitzat, finançament i recursos tècnics “amb l’objectiu de construir una societat més equitativa, cohesionada i inclusiva”, en paraules de la diputada Alba Barnusell. En aquest sentit, Barnusell va remarcar durant la presentació el fet que “una comarca com l’Alt Penedès, amb 23 dels seus 27 municipis amb menys de 5.000 habitants, faci un Pla d’Igualtat de gènere amb la voluntat de lluitar contra les desigualtats amb una estratègia global, ferma i definida pels propers anys.”\nEl Pla d’Igualtat de Gènere de l’Alt Penedès té per objecte contribuir a promoure la igualtat de gènere a la comarca. El Pla s’estructura en 6 àmbits d’intervenció, 22 objectius i 108 accions. Els àmbits d’intervenció són: Compromís amb la Igualtat; Acció contra la violència masclista; Drets i qualitat de vida, Coeducació i transmissió d’una cultura igualitària, Reformulació dels treballs i dels temps, i Reconeixement del lideratge i la participació de les dones. Cada àmbit concreta uns objectius a acomplir, unes accions i un cronograma anual. El pla parteix d’una anàlisi o diagnosi inicial i estableix uns resultats esperats per a cadascun dels objectius definits.\nEl Pla s’ha elaborat mitjançant un procés participatiu molt ampli on s’han pogut copsar les necessitats de millora i les inquietuds en matèria de gènere de la població de l’Alt Penedès, i serà una eina de guia a disposició dels ajuntaments de la comarca.\nVilafranca del Penedès, 30 d’octubre de 2020\nDarrera actualització: 30/10/2020 11:35:00


El PSC s’esgargamella per “concentrar” el vot unionista i d’esquerra El PSC s’esgargamella per “concentrar” el vot unionista i d’esquerra – El Món\nEl PSC s’esgargamella per “concentrar” el vot unionista i d’esquerra\nIlla assegura, a diferència del que va fer Arrimadas, que es presentarà a la investidura\nL'efecte Illa, una construcció o una realitat? Sigui com sigui, el creixement del PSC està assegurat\nQuico Sallés 06/02/2021 2:06 pm\nTres tenors del PSC. Així es poden definir els tres protagonistes de l’acte electoral socialista d’aquest matí. El president espanyol, Pedro Sánchez, el candidat Salvador Illa, i l’ara ministre Miquel Iceta han estat els oradors en un dels tres mítings que durant aquest cap de setmana participarà el secretari general del PSOE. El fil roig de tots tres ha estat sobretot fer una crida urbi et orbi als votants que el 2017 es van abraonar a les meses electorals per votar a Ciutadans i als desencantats de l’esquerra. “Som l’única esquerra”, ha gosat sentenciar Sánchez en un acte míting unplugged emès virtualment.\nIceta ha estat el primer en dibuixar el discurs definint l’opció d’Illa com “l’esperança” dels que “ens han deixat de votar o mai no ens han votat” per assegurar el canvi a Catalunya. Una idea que ha reblat més desacomplexadament el candidat reclamant el vot mobilitzat contra el procés el 2017. “Hem de concentrar el vot per passar pàgina, sé que serà un vot prestat, de confiança, però que sabrem administrar, a tots els que van voler canvi el 2017, aquesta vegada el canvi tindrà utilitat, em presentaré a la investidura si guanyo les eleccions”, s’ha compromès.\nLa mateixa idea l’ha glossada Sánchez que no només ha reclamat el vot antiprocés sinó que ha volgut bastir el PSOE com l’únic partit “d’esquerra”. Per això ha reclamat el vot “progressista” i aquells que consideren que el procés ha deixat una Catalunya poc més que decadent. De fet, ha assegurat que “l’aventura de la idea de la independència ha estat responsable que milers d’empreses hagin marxat i dels nivells d’atur juvenil i femení que hi ha Catalunya”. Fins i tot, ha descrit la “estripada emocional a les taules familiars”.\nConsumidor a Caalunya 07/02/2021 11:29 am\nQuan voten pp voten españa Quan voten ps voten españa si ets producor inversor consumidor a CATALUNYA VOTA CATALUNYA\nSón una mateixa ... "cosa" 07/02/2021 11:14 am\nPer què en dieu unionista per comptes de feixista??\nSUCIAlerus ... d'esquerres ?????? 07/02/2021 1:23 am\nAneu a la merda !\nNom 06/02/2021 6:47 pm\nPer què cap periodista i/o cap altre candidat demana comptes a l'enterramorts de quan era Director general d'Infraestructures i fou cessat per un sobrecost de més del 50% en la Ciutat de la justícia de BCN (i que encara és hora que la fiscalia investigui)?\nFu man Txu 06/02/2021 6:29 pm\nSer catala i votar PSC vol dir ser un renegat o ser ignorant.\nILLA COMPRA VOTS BARATS, pel TRI, TRI, TRIPARTIT 06/02/2021 5:55 pm\nTRI, TRI, TRIPARTIT PSOE.ERC.JODEMOS. Enganyar qls votants d3 ciudadanos no costa res de res. Amb un tall de pernil serrano ja tens el seu vor, son purs emigrants espanyols residents a Catalunya, amb gana i p8ca pasta\nRamon 06/02/2021 5:04 pm\n"Vaig conèixer un lampista que era molt anticatalà. Raó per la qual vaig deduir que no deuria ser realment lampista".\nAstriçd. 06/02/2021 3:58 pm\nSón d'esquerres? VIVIDORS Montilla Borrell Zaragoza Marín Lucena Iceta Espadaler Labman Ibarra Felipe González Gerra...són d'esquerres?\nRamon 06/02/2021 3:29 pm\nEl saben?, aquell que diu d'un xicot més aviat sàdic s'entreté arrencant-li les potes a una aranya. Pota que arrenca, pota que després li diu a la bestiola que fugi i ella, és clar, se'n va. Però quan li arrenca la vuitena, resta immòbil per més que se li digui: "Camina, camina!". I el xicot conclou que les aranyes, quan perden les vuit potes, es tornen sordes. Deducció igual d'imbècil que la dels catalans que, quan descobreixen que hi ha espanyols d'esquerres que són anticatalans, conclouen que en realitat no deuen ser d'esquerres.\nComun's,crostadrégimen78 06/02/2021 3:07 pm\nPpsc=PPsoE NO son d'esquerres, son de derechas neoliberales franquistas de GAL. Son cobardes cínicos manipuladores mercenarios borbónicos del régimen del 78.\nRicard 06/02/2021 2:45 pm\nPerquè en dieu unionista quan es annexionista?\nRamon 06/02/2021 3:07 pm\nPerquè l'annexió data de fa tres segles. L'annexió van fer-la llavors. Annexionistes n'eren abans de fer-ho. A partir d'aquell instant ençà han set assimilacionistes. O sigui que ens volen assimilar, castellanitzar, fer-nos com ells. Dir-los "unionistes" quan aquí s'ha produït un moviment independentista no em sembla del tot malament. Jo preferiria dir-los espanyolistes, o millor encara, espanyols, perquè "unionista" és molt genèric, pot aplicar-se a massa coses. Nosaltres mateixos bé que som "unionistes" en relació amb Catalunya: que potser no ens agradaria revertir el Tractat dels Pirineus?\nRicard 06/02/2021 4:46 pm\nNo accepto que l'annexió estigui feta. La prova es el procés. Comprenc dic els arguments però jo no legitimo l'annexió. Els catalans si som unionistes, però els castellans no ens deixen ser-ho. Per tant siguem confederals. Defensem la Confederació dels Països Catalans.\nGOBIERNO FRANQUISTA DE FRANCO, gracies Junqueras del Tripartito de España.Una 06/02/2021 2:29 pm\nTothom sap que illa es TRIPARTIT, ES SANCHEZ, ES ERC, ES COMUNA-WC. Nomes et votaran els icetistes de filesa, els assassins del gal , els funcionaris quinquis que no saben que fan a Catalunya, els residents espanyols portat per Franco per treure'ls de la miseria propia dels espanyols. Ni 22 diputats treurà aquesta llufa del burrell, pobres desgraciats, que fan el ridicul pel mon, demostrant que SON FRANQUISTES PURS I DURS. Junqueras, i tu els vas fer homes, fill de Franco\nRespon a Nom Cancel·la les respostes


El termini d’execució és de 24 mesos, i els treballs tardaran setmanes a començar.\nEl Govern adjudica l’ampliació i adequació de l’institut Josep Brugulat per 6 milions 280 mil euros\nLes obres, que han de durar 24 mesos, difícilment estaran enllestides per l’inici de curs 2021-2022.\nEl Departament d’Educació ha anunciat aquest dimecres que ha adjudicat definitivament les obres d’ampliació i adequació de l'institut Josep Brugulat de Banyoles. Concretament s’ha adjudicat per un preu de 6.279.952,25 € IVA inclòs, a l’empresa Construccions Busquets Vilobí, SLU, de Vilobí d’Onyar, que ha presentat la millor oferta econòmica amb una rebaixa d’uns 300 mil euros respecte el preu de licitació inicial. En total optaven al contracte sis empreses i s’ha atorgat a la més beneficiosa econòmicament.\nL’adjudicació es fa amb cert retard respecte el calendari previst inicialment i s’ha tramitat finalment aquest mes d’octubre. Els treballs encara tardaran setmanes a començar. Tenint en compte que el termini d’execució de les obres és de 24 mesos, sembla difícil que es compleixi la previsió que el projecte estigui del tot enllestit per l’inici de curs 2021-2022.\nNova ala i reforma de l’edifici\nL’ampliació consistirà en la construcció d’una nova ala de planta baixa i dos pisos a la part sud, d’uns 2.500 m2, a l’esquerra de l’actual entrada, per aules i espais d’administració. A més, també es farà una reforma dels edificis actualment existents, d’uns 5.000 m2, i s’actuarà en espais exteriors del centre, afectant uns 4.300 m2.\nA banda d’adequar les dimensions del centre a les necessitats actuals, les obres també garantiran donar cabuda a l’increment d’alumnat de secundària previst.


La Regidoria d'Agricultura, Medi Ambient i Canvi Climàtic de l'Ajuntament de Vila-real, en col·laboració amb la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural de la Generalitat, impulsa una nova campanya per a lluitar contra la mosca de la fruita. La Regidoria s'encarregarà de facilitar als agricultors el producte necessari per a un tractament de producció de caqui, magraners i varietats primerenques de cítrics, tant per a cultius ecològics com convencionals amb una superfície mínima d'una hectàrea (12 fanecades).\nPer a això, els interessats a obtenir el producte poden dirigir-se a la Regidoria d'Agricultura (c/ Ponent Baix, 65), on podran emplenar un formulari per a sol·licitar-ho, i hauran d'indicar, a més de les seues dades, on es troba la seua parcel·la i la superfície, espècie i varietat de la plantació. El repartiment es realitzarà per a cobrir la meitat de la superfície declarada, en funció de les existències, sempre que l'agricultor s'encarregue de cobrir l'altra meitat de la superfície mitjançant la compra de paranys i la seua col·locació.\nS'haurà d'aportar factura o albarà de compra recent de paranys massius que es trobe inscrita en el Registre de productes fitosanitaris del MAPAMA. La data límit per a presentar la documentació és el 2 de juliol. Per a més informació, es pot telefonar a la Regidoria d'Agricultura, Medi Ambient i Canvi Climàtic, al 965 547 250.


Aconseguits els fons per imprimir el llibre del #15M (*actualitzat) | Sant Andreu Indignat!\n← Proposta d’adhesió a la campanya pel tancament de la nuclear d’Ascó\nLes primeres fotografies del nostre Hort Urbà! →\nAconseguits els fons per imprimir el llibre del #15M (*actualitzat)\nPosted on 18/08/2011 by lluisindi | Deixa un comentari\nEl grup editor dona les gràcies per totes les vostres aportaciones. Aquestes faran posible el “Llibre de retrats fotogràfics i escrits del moviment #15M”.\nAmb aquest llibre volen recollir alguns testimonis visuals i escrits d’aquest moviment; moments fugaços en el temps que han quedat gravats a la retina de totes, veus lúcides, punyents o amb humor que, des de l’anonimat, han estat plasmades en multitud de pancartes artesanals i tweets.\nVolen retenir sobre paper la memòria compartida des del 15M fins al 19J per no oblidar que el futur se’ns presenta imprevisiblement prometedor.\nRecordem també que NO es un projecte d’AcampadaBCN.\n* L’Assemblea de Sant Andreu de Palomar va decidir donar suport econòmic a aquest projecte, i el grup editor ens ha fet arribar aquest comunicat:\n“Després d’unes merescudes vacances, el grup editor tornem a la càrrega per treballar en base a la pre-selecció de 500 fotografies fruit de la primera tria sobre els gairebé 5.500 retrats que ens heu fet arribar.\nAquesta entrada s'ha publicat en 07 Moviment 15M, 14 Altres i etiquetada amb RT #15M. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


1461: Arran de la fama miraculosa de la Font Santa de Jafre d’ençà del 1460 i de la consegüent declaració de testimonis oculars l’any 1461, coneixem l’existència d’un comerciant anomenat Besart de Colomers. En efecte, Antoni Maell, pastor, anomenat Cavall de Bàscara, declarà que el 12 de juliol de 1461 es trobava vora la Font de Jafre amb el seu ramat i que se sorprengué de la gent que hi era aplegada, la qual li digué que la font s’havia estroncat de sobte al moment en què una dona posava la mà a la canal i que el fet s’havia repetit quan volgué beure de la font en Besart de Colomers, el qual hauria comès un greuge al cristianisme en traslladar queviures, moros i cavalls del nord-oest d’Àfrica a Granada amb una barca.\nMiracles o fenòmens naturals inexplicables i incomprensibles per a la gent de l’epoca a part, el que sembla ben establert és que Besart era un comerciant colomersenc que practicava la navegació de cabotatge entre el nord d’Africa i el sud de la península Ibèrica, concretament amb el regne àrab de Granada: “lo qual Besart ha dit que ell testis es molt pecador e que crehia que per ço li era esdevingut com enguany auia comesos molts pecats e principalment que enguany tot lany auia anat ab una fusta e auia portat moros, e caualls en Granada ab los quals caualls los moros auian damnificats los castellans en Castelia”.\n1462: Entre 1462-1472, alguns indrets del baix Ter foren escenari de diversos episodis de la Guerra Civil dels Deu Anys, anomenada també Guerra contra Joan II, que tingué lloc durant aquell decenni i que enfrontà Joan II de Catalunya-Aragó (1458-1479) i reialistes, sostinguts per les classes populars (remences i menestrals) i per hosts franceses (fins el 1466), d’una banda, i institucions aristocràtiques, entre les quals la Generalitat, i oligarquia feudal i burgesa, sostingudes per les masses urbanes i per tropes franceses (a partir del 1466), de l’altra.\nEl 16 d’agost de 1462, tot just encetada la guerra, Joana Enríquez, muller de Joan II i lloctinent general de Catalunya des del 1461, era allotjada al terme de Colomers, plaça en mans de tropes antireialistes, amb les tropes franceses comandades per Gastó IV de Foix, que l’havien alliberada del setge de la Força Vella de Girona (juny-juliol), on s’havia refugiat amb el seu fill, l’Infant Ferran, príncep de Girona, i futur Ferran II de Catalunya-Aragó el Catòlic.\nPere Figueres, conseller en cap de Barcelona i un dels caps de l’exèrcit que lluitava contra Joan II, en les seves detallades relacions de les campanyes militars que trametia al Consell de Barcelona, escrigué: “...per altre vos he avissats com la reyna ab tot son poder s’ere aleujada a Colomés. Ara, per aquesta, vos avís com se són levats del dit loch e són romassos per aleujar a Sent Jordi, lo qual és molt prop de Colomés, que.n vides hi ha un terç de mija lengua...” (informe del 18 d’agost de 1462 a Torroella de Montgrí); “...e, perquè sentau la manera, vos avís, com ja per altra vos avia avissats de Torroella, com la reyna ab tot lo poder stava aleuiada entre Jàffer e Colomers...” (informe del 24 d’agost de Palamós, en el qual relata la matança que els francesos feren a Jafre en represàlia pel degollament de francesos que feren els seus habitants).\nHug Roger III de Pallars, capità general de l’exèrcit antijoanista i defensor de Torroella corrobora l’allotjament de la reina a Colomers: “Los lochs on la reyna e francesos stan alleujats són Colomers e Sant Jordi”.\nLa vila de Colomers, defensada per dues forces antireialistes, caigué a mans de les tropes franceses el 23 d’agost de 1462. En l’assalt, una trentena de defensors moriren cremats en una de les torres d’homenatge del monestir, a la qual els francesos havien calat foc perquè els assetjats no volien retre’s.\nEncara avui, es poden observar els efectes d’aquest assalt a la cara sud de l’actual edifici consistorial: parets derruïdes, murs ennegrits, etc.\nFaçana de migdia de l'actual Ajuntament, amb les conseqüències de 1462 encara visibles: murs derruïts, parets ennegrides, arrancada d'un arc de volta de la possible torre d’homenatge, etc\nUn cop presa la plaça, la reina Joana s’hi allotjà tot el dia. I, segons reporta un document de l’Arxiu General de la Corona d’Aragó, encara hi romania el 28 del mateix mes: “...a XXVIII del dit... ...per un viatge que han fet a la dita senyora regina stant a Colomers...”; “...lo dit die... ...per dos viatges que ha fets ab letres del dit capità a la dita senyora regina a Colomers...”.\nEl 3 de setembre d’aquell any, els diputats s’adreçaven a Bernat Gilabert II de Cruïlles i de Cabrera, capità de l’exèrcit antireialista, per confirmar-li que Colomers havia caigut per la força i que volien ser fidels al Principat, per la qual cosa li demanaren que els prengués jurament.\n1468: El juny de 1468, Ferri II de Lorena, comte de Vaudémont, lloctinent general del Principat en absència del seu cunyat Joan II de Lorena, fill de Renat I de Provença el Bo _elegit rei dels catalans (1466-1472) per les forces antijoanistes_, féu estada, amb les seves tropes franco-napolitanes, a Colomers, des d’on dictà diverses disposicions el 13 de juny.\n1471: El 3 de desembre de 1471, a les acaballes de la guerra, era el rei Joan II de Catalunya-Aragó, que duia a terme una campanya per l’Empordà, qui feia estada a Colomers.\n1480: Per una lletra del 20 d’abril sobre els drets del monestir d’Amer a Colomers, sabem que hi ha qui paga de 24 mesures 5 (3 tasca i 2 delme); d’altres satisfan de 23, 4 (2 tasca i 2 delme). També ens assabenta que s’han plantat moltes vinyes i que l’abat vol més part, però el lloc s’ha despoblat, destruït per l’atac dels francesos. Es redueix tot a 3 mesures de cada 22.\n1564: L’any 1564, Francesc Giginta, abat d’Amer, feia fer el capbreu de les rendes que el monestir havia de cobrar a Colomers.\n1579: Durant el regnat de Felip I el Prudent de Catalunya-Aragó (1556-1598) i II de Castella, Colomers passà, l’any 1579, a la Corona.\n1650: L’any 1650, l’hereu de Can Pou de Jafre pagava al rector de Jafre la pensió anual establerta per mossèn Joan Pou, rector de Garrigoles, en el seu testament (de 6 de desembre de 1648), per tots els drets que podia tenir a Can Pou, alhora que deposava 52 lliures “...hâ presas de dita taula Ramon Caldero de Colomes y Anna Costa viuda de Colomes, los quals firmaren acta tots dos com a principals als onze de maig 1650 en poder Nicholau puig not. de Verges. Paga Ramon Caldaro de Colomes vuy als vint y sis juny 1652 sinch lliuras quatre sous...”.\n1654: Després de la Guerra dels Segadors o de Separació (1640-1652), que havia enfrontat la monarquia hispànica de Felip III de Catalunya-Aragó (1621-1665) i IV de Castella _sostinguda per les tropes castellanes i la gran aristocràcia catalana_ amb la Generalitat, la petita noblesa catalana i les classes populars (camperols i burgesia urbana), les tropes franceses, que havien sostingut les forces catalanes, encara es mantingueren durant set anys al Principat, envaint l’Empordà, escometent el Vallès, etc.\nAixí, l’any 1654, tropes franceses encara eren acampades al terme de Colomers i als pobles de la rodalia: l’11 d’agost, Armand de Borbó-Conti, general en cap dels exèrcits francesos al Principat, es trobava a Colomers; el 24, la cavalleria francesa acampada a Saus s’arribava fins a Colomers, on fou atacada pels seus habitants, a buscar farratge; el dia 27, Roger de Rabutin, comte de Bussy, i part de les hosts franceses s’allotjaven a Colomers; l’endemà s’hi reunien la resta de les tropes, que havien acampat a Sant Jordi Desvalls i Cervià de Ter; el 13 de setembre, el comte de Bussy tornava a ser a Colomers.\n1662: L’any 1662, el Santuari de la Font Santa de Jafre pagava a Jaume Martí de Colomers el treball de la teulada.\n1663: A Colomers, sota la jurisdicció de l’abat d’Amer, el bisbe est trobà que “lo batlle, jurats y demés de la universitat de dit lloch, per subvenir algunas necessitats en temps de la guerra, veneren la creu gran de plata de pes de alguns divuit marchs”.\n1684: Durant les guerres europees contra l’expansionisme francès _guerra d’Espanya amb França (1683-1684) i guerra de la lliga d’Augsburg (1689-1697)_, les terres del baix Ter tornaren a ser envaïdes per les tropes franceses. En efecte, després del setge de la ciutat de Girona del 1684, els exèrcits francesos se’n tornaren (juny) per Medinyà, Cervià de Ter i Colomers, destruint conreus i cases.\n1685: El 10 de setembre de 1685 s’atorga llicència per fer una capella del Sant Crist i una sagristia a l'Església de Santa Maria.\n1687: D’altra banda, una nota del Llibre d’obra Font Santa ens informa que el rector de Colomers restituí (12 de març de 1687), com a marmessor de Baldiri Quer, rector de Jafre, que havia amagat una quantitat de diners durant l’ocupació francesa, “onse lliures deu forylaze dich 11 lliures 10 sous” a la Capella de la Font Santa.\n1688: El 24 de juny de 1688, Vicenç Quintana, fill de Pere Pau Quintana de Colomers, queia mort d’un tret de pedrenyal a Can Pou de Jafre, on treballava de mosso. Segons Isidre Pou Pagès, el mosso es va suïcidar “...perque se es trobat llansat en terra ab dita xispa (el pedrenyal) sobre de ell...”.\n1690: Pel casament de Caterina I d’Empúries amb Juan Francisco Tomás de la Cerda y Enríquez Afán de Ribera, duc de Medinaceli, el títol de Comte d'Empúries passà a la Casa ducal de Medinaceli, on resta encara avui, i s’inicià la quarta dinastia dels comtes d’Empúries: comtes de la Dinastia dels ducs de Medinaceli.\nTercera dinastia dels comtes d’Empúries: comtes de la Dinastia dels Trastàmara\nEl 14 de gener de 1690 s'atorga llicència per construir dues capelles a l'Església de Santa Maria.\n1694: El maig de 1694, el baix Ter fou escenari dels enfrontaments entre les tropes franceses del mariscal de camp Anne-Jules de Noailles i les tropes del lloctinent de Catalunya, Juan Manuel Fernández Pacheco-Cabrera de Bobadilla y de Zúñiga, maquès de Villena, que fou derrotat, la nit del dia 27, a la batalla de Verges o del Ter.\n1698: L’any 1698, Colomers era lloc reial agregat a la batllia de Verges.\n1704: Durant la Guerra de Successió (1702-1714), conflicte bèl·lic originat per la qüestió successòria a la Corona hispànica, oberta pel traspàs (l’any 1700) sense descendència de Carles II de Castella i de Catalunya-Aragó (1665-1700), de la branca hispànica de la casa d’Àustria o dels Habsburg, que enfrontà Castella i França (partidàries de Felip IV de Catalunya-Aragó, 1700-1705, i V de Castella, de la casa de Borbó-Anjou i nét de Lluís XIV de França) amb la Gran Aliança de la Haia: el Sacre Imperi Romano-Germànic, Anglaterra, Holanda, Savoia, Portugal i, arran del pacte de Gènova de 1705, Catalunya (partidaris de Carles III de Catalunya-Aragó, 1705-1714, de la branca germànica de la casa d’Àustria o dels Habsburg i fill de l’emperador romano-germànic Leopold I), les tropes franceses tornaren a fer acte de presència al baix Ter.\nEn efecte, l’any 1704, Adrien-Maurice de Noailles i les seves tropes eren aquarterats entre Colomers i Sant Jordi Desvalls.\n1710: El novembre de 1710, les tropes d’Adrien-Maurice de Noailles havien ocupat totes les viles de l’Empordà.\n1713: El 2 de gener de 1713, passaven per Colomers, en direcció a Verges, les tropes franceses de James FitzJames, duc de Berwick, que un any més endavant havia de dirigir les forces assetjants de Barcelona fins a arribar al dràmatic Onze de Setembre de 1714.\n1737: Potser en el context del nou Concordat de 1737 signat per Felip V i el Papa, que estableix la contribució fiscal dels nous béns eclesiàstics, té lloc el primer repartiment de les feixes de l'Illa (acta de 7 de desembre de 1737).\nRepartiment de les feixes de l'Illa al 1737\n1779: Els mesos de setembre i octubre de 1779, Joan Ros era rector de Colomers i ecònom de Jafre.


Informe d’auditoria dels controls bàsics de ciberseguretat de l’Ajuntament de Sagunt. Exercici 2019 - Sindicatura de Comptes\nInici > Notícies > Informe d’auditoria dels controls bàsics de ciberseguretat de l’Ajuntament de Sagunt. Exercici 2019\n21 maig 2020 Notícies\nInforme d’auditoria dels controls bàsics de ciberseguretat de l’Ajuntament de Sagunt. Exercici 2019\nValència, 21 de maig de 2020.- L’auditoria realitzada per la Sindicatura de Comptes sobre els controls bàsics de ciberseguretat de l’Ajuntament de Sagunt en l’exercici 2019 ha donat com a resultat que, amb caràcter general, el grau de compliment existent en la gestió d’aquesta matèria és d’un 55,6% respecte al nivell establit com a objectiu. Això implica que, encara que hi ha un cert nivell d’efectivitat en els controls analitzats, és insuficient i hi ha possibilitats clares de millora.\nD’altra banda, la valoració de l’auditoria sobre el compliment dels aspectes de legalitat representa un índex del 62,5% respecte del nivell establit com a objectiu, una xifra que l’òrgan fiscalitzador considera insatisfactòria.\nAquest treball s’emmarca dins de les auditories realitzades als controls bàsics de ciberseguretat dels quinze ajuntaments més grans de la Comunitat Valenciana, incloses en el Programa Anual d’Actuació de 2019 de la Sindicatura i posteriorment ampliades a tots els municipis amb població superior a 50.000 habitants. Amb les seues valoracions, l’òrgan fiscalitzador verifica si el marc de ciberseguretat aplicat sobre els sistemes d’informació garanteix un nivell de control adequat, inclou la protecció de la informació que gestionen i la continuïtat dels serveis públics oferits.\nEn aquest sentit, la crisi sanitària i socioeconòmica mundial causada per la pandèmia de COVID-19 que marca la nostra realitat en el moment de publicar aquest informe, ha posat de manifest la total dependència que té la gestió pública dels sistemes d'informació i les comunicacions (SIC). Això fa que administracions públiques i ajuntaments siguen més vulnerables enfront dels ciberatacs i que, per tant, mantindre un sòlid sistema de protecció davant d'ells i una adequada ciberhigiene siga més necessari que mai.\nAmb el propòsit de millorar la gestió de la ciberseguretat en l’ens auditat, a més de l’informe amb els resultats obtinguts en el treball, la Sindicatura ha traslladat a l’Ajuntament de Sagunt l’anàlisi detallada de les deficiències identificades i les recomanacions orientades a esmenar-les. La millora dels controls de ciberseguretat requerirà actuacions i inversions, tant en mitjans materials com personals, que cal planificar adequadament. En aquest sentit, l’òrgan fiscalitzador preveu la realització del seguiment de les recomanacions com a part del Programa Anual d’Actuació de 2020.\nLa Sindicatura considera que és necessari que els màxims òrgans responsables de l’Ajuntament (Ple, alcalde i la regidoria responsable de les TIC) prenguen consciència de la necessitat d’aconseguir els nivells exigits per la normativa per a la protecció dels sistemes d’informació davant de la multiplicitat d’amenaces existents, a fi de garantir la consecució dels objectius de l’entitat, la prestació adequada de serveis als ciutadans i la protecció de la informació i de la resta dels actius dels sistemes d’informació.


L'Uni perd Alminaite per rebre el perillós Gipuzkoa de Ferrari i Nadia Colhado - Empordà\nL'Uni perd Alminaite per rebre el perillós Gipuzkoa de Ferrari i Nadia Colhado\nLa pivot estarà de quatre i sis setmanes de baixa per una fissura en un dit del peu ?Les de Surís han d'acabar d'assegurar ser cap de sèrie a la Copa\nNadia Colhado agafant un rebot per sobre de Laura Herrera (Campus).\nKristina Alminaite no va jugar dimecres contra l'Uniao Sportiva perquè, el dia abans, s'havia queixat d'unes molèsties al peu al final de l'entrenament. El cos tècnic va optar perquè la lituana descansés pensant que, com que la pivot havia tingut problemes al peu de més jove, es devia tractar d'una sobrecàrrega. L'equip fa moltes setmanes que està jugant dos partits per setmana. La idea era que Alminaite ja estigués recuperada per ajudar el grup en la visita del Gipuzkoa (19:00), però, l'endemà del partit de l'Eurocopa, unes proves van determinar que Alminaite té una fractura per estrès al primer metatarsià del peu dret. Una lesió que es tradueix en un temps de baixa d'entre «quatre i sis setmanes», no tornaria a jugar com a mínim fins just abans de la Copa, en un contratemps que és una «patata calenta» per a la direcció esportiva de l'Uni i un maldecap per al cos tècnic pensant en rebre avui el Gipuzkoa (19:00) que compta amb la «cinc» més en forma de la Lliga en les últimes setmanes.\nLa pivot brasilera Nadia Colhando és una interior contundent, de les que busquen acabar sempre les jugades a prop de cistella aprofitant-se del seu físic, que està fent dobles figures des de la seva arribada a Donosti amb la temporada començada. «És una jugadora que ens pot costar de defensar just el dia que tenim una rotació menys per dins», explica Èric Surís que no escatima elogis cap al talent d'un Gipuzkoa que, pràcticament sense rotació, va ser capaç de guanyar fa dues setmanes a la pista del Gernika. «Colhado i Saar, més mòbil i que coneixem millor, formen un joc interior molt productiu però és que a fora tenen la gran metralleta de la lliga (Paola Ferrari) que els converteix en un equip molt complicat de defensar», diu el tècnic de les gironines que està convençut que «sense més problemes de lesions com han tingut, el Gipuzkoa pot acabar la temporada entres els quatre primers». A més de Ferrari, 7/8 triples el dia que tornava després d'uns mesos lesionada, Colhado i Saar el Gipuzkoa també compta amb la base Gabi Ocete. Això sí, en els dos últims partits el Gipuzkoa només ha fet servir sis jugadores i avui hauria d'acabar patint si l'Uni és capaç d'instaurar un ritme de partit exigent.


Impro Barcelona - Assassinat al club - Club TR3SC\nEntrades a 9€: funcions fins al 13 de maig\nImpro Barcelona presenta Assassinat al Club. Una obra de teatre única i irrepetible en cada representació. Ni els actors mateixos sabran qui serà el mort, qui l'assassí, qui seran els sospitosos, el motiu de la mort, on i a quina època passarà l'acció. Totes aquestes preguntes serà el públic qui les respondrà. El més estimulant pels actors serà que tot això ho aniran descobrint en escena al mateix temps que l'espectador.\nHumor, misteri i crims en long form, un format d'improvisació poc conegut al nostre país.\nHorari: diumenges a les 19:30h


Jordan Davis reforçarà un possible rival del Baxi a la Champions - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl nord-americà fitxarà pel Rasta Vechta alemany, segons informa el portal Sportando\njordi agut manresa 17.11.2019 | 11:41\nLa trajectòria de Jordan Davis a Europa continuarà al Rasta Vechta alemany ACB Photo/Joaquim Alberch\nLa trajectòria de Jordan Davis a Europa continuarà al Rasta Vechta alemany\nPocs dies s'estarà sense equip el nord-americà Jordan Davis. Després de ser tallat divendres pel Baxi Manresa, en no poder aconseguir el document que acredités la seva ciutadania d'Azerbaidjan. Segons informa aquest diumenge el portal Sportando, l'escorta de Las Vegas firmarà pel Rasta Vechta alemany, equip en què ja milita l'ex del Baxi Sergi Garcia i que es podria creuar amb els bagencs en les eliminatòries de la Lliga de Campions.\nTot i que el club encara no ho confirma ni per xarxes socials, ni a la seva web, Sportando ho dona per fet i Davis podria debutar en el partit que els alemanys, entrenats pel tècnic espanyol Pedro Calles, disputaran dimarts a la pista de l'AEK d'Atenes. El mateix dia, el Baxi juga a casa davant del Filou Oostende.\nAra mateix, el Rasta Vechta és tercer en el grup del San Pablo Burgos i el Baxi, quart en el seu. Depenent de les combinacions, es podrien trobar en els vuitens de final de la competició, la qual cosa provocaria el retorn de Davis al Congost amb una altra camiseta. L'escorta ha disputat els cinc partits de la Lliga de Campions d'enguany amb els manresans, amb una mitjana de 8,6 punts i 4,4 rebots per enfrontament. A més, ha jugat quatre partits de la Lliga Endesa abans de ser rellevat per Luke Nelson.


Revista electrònica Quincacau maig 2018 (2) – Valoració de la Junta de Personal Funcionari 2014-2018 – CAU-IAC\nRevista electrònica Quincacau maig 2018 (2) – Valoració de la Junta de Personal Funcionari 2014-2018\nEls CAU-IAC van ser el segon sindicat més votat de la Junta de Personal Funcionari escollida el 2014. Immersa en les retallades, la nova JPF començava la defensa de les condicions laborals. Els CAU-IAC en fem una valoració positiva i creiem que hi hem tingut una participació cabdal. Això ens motiva a afrontar quatre nous anys de representació del PAS funcionari.\nLa Junta de Personal Funcionari que finalitza el mandat a inicis d’aquest mes de juny va ser escollida al maig del 2014. Els CAU-IAC van ser el segon sindicat més votat pels companys i companyes del PAS funcionari. Aquell 2014 vivíem immersos en la retallada de drets laborals més important de la història recent de Catalunya i l’Estat espanyol. La nova JPF començava el seu mandat en un moment molt difícil en la defensa de les condicions laborals del PAS funcionari. Us volem fer una breu valoració del mandat de la JPF sortint.\nUn fet destacable d’aquest mandat ha estat el funcionament col·legiat i majoritàriament unitari dels delegats i delegades de la JPF, liderats pels dos sindicats amb més representació a la JPF. Els CAU-IAC hem contribuït al màxim a aconseguir un treball en equip a la JPF. Aquest treball unitari (que la JPF tingui una sola veu) ens ha fet més forts a l’hora de negociar amb la gerència. Les dues reivindicacions principals de la JPF han estat combatre la precarietat laboral i recuperar els drets laborals que ens van arrabassar els governs autonòmic i estatal.\nRespecte a la precarietat laboral, la JPF va aconseguir acordar amb l’Equip de Govern anterior la permanència a la UAB de tot el personal funcionari interí, situació que s’ha mantingut fins avui. Amb l’Equip de Govern actual s’ha acordat mantenir encara aquesta permanència i convocar oposicions. S’ha aconseguit convocar dos concursos d’oposició a l’escala administrativa (un al 2017, ja finalitzat, i l’altre al 2018, encara en procès) en els que el personal interí, encara que amb poques places convocades, ha tingut formació per preparar-les i la màxima puntuació de mèrits que permet la normativa actual. Una fita no menys important ha estat l’acord pel qual es reconeix que el treball que realitza el personal interí és de perfil administratiu i, a partir de l’1 de maig de 2018, se li retribueix com a interí administratiu. Hem aconseguit una de les demandes històriques de la JPF. Encara resta aconseguir que al personal interí se li pagui pel lloc de feina que ocupa.\nL’Equip de Govern actual no ha fet cap pas atrevit per restituir cap dels drets laborals retallats i sempre s’ha escudat en què la Generalitat li donés permís (i ens diem “l’Autònoma”…). A tall d’exemple, va ser de les darreres universitats catalanes en fer els pagaments que restituïen la paga extra retallada el 2012. Tampoc no va voler tornar a retribuir el Plus Campus, condemnant-nos a anar als tribunals si volíem recuperar aquest dret. Actualment estem embarrancats en els processos judicials. Tampoc no ha volgut tornar la matrícula gratuïta al PAS, ni atorgar beques pròpies als seus familiars. Ni tampoc no ha creat un programa propi d’acció social, propostes fetes des de la JPF.\nUna altra fita històrica ha estat la pràctica supressió de l’escala auxiliar administrativa, ja que s’han convocat oposicions internes a l’escala administrativa (2018). Per cert, les han superat tots els candidats i candidates que s’hi han presentat.\nEn aquest període s’ha aconseguit que torni a haver-hi oferta pública d’ocupació (OPO). Encara que només ha permès cobrir les vacants, ha facilitat la convocatòria d’oposicions: escala tècnica (2016) i escala de gestió (2016). En aquest cas la JPF està molt satisfeta de les bases de convocatòria negociada i molt en desacord de l’aplicació de recursos humans que ha eternitzat el procés i no ha satisfet ningú. Estem fent tot el possible per revertir la situació en la propera i imminent nova convocatòria. També aquest 2018 es convoquen oposicions per al personal bibliotecari, a qui es facilitarà la mobilitat, molt limitada els darrers anys.\nEn aquest període 2014-2018 s’ha tornat a normalitzar la convocatòria de concursos a les places vacants desprès d’un període negre on Recursos Humans havia fet servir a tort i a dret les provisions temporals (comissions de serveis, etc…). La JPF ha lluitat molt per regularitzar la situació, per fer que totes les places vacants sortissin a concurs (quasi ho hem aconseguit) i per minimitzar i regular les provisions extraordinàries. Estem a punt de signar un acord positiu per al PAS-F sobre cobertures temporals.\nEncara no hem recuperat la jornada de 35h setmanals, qüestió irrenunciable pels CAU, però si que s’han acordat subterfugis per apropar-se a les 35h. Hem fet acords sobre flexibilitat horària i gestió horària que són un gran avenç en la conciliació laboral i personal. L’Equip de Govern s’ha negat en banda a la proposta de la JPF de reduir en una hora diària la jornada del personal més gran de 60, cosa que ja fan altres universitats catalanes. Insistirem en trencar aquesta discriminació comparativa.\nRespecte a la formació s’han fet millores. S’ha ampliat l’oferta de cursos i el número de grups, encara que resta pendent que hi hagi més oferta, especialment en horari de tarda i que la concessió dels cursos no sigui potestat única dels caps.\nEls CAU-IAC vam lamentar que, per primera vegada i tot i ser la segona força sindical a la JPF i tenir sempre un delegat al Comitè de Seguretat i Salut (CSS), a la JPF es votessin altres candidats, nous en el tema. Amb aquests canvis hem anant a menys. Resta molt per fer. Un dels problemes principals és que el CSS no és executiu i Recursos Humans sovint no implementa les recomanacions dels seus informes. S’han fet molts plans (assetjament, etc…) però no estant tenint una aplicació pràctica. La JPF ha demanat moltes avaluacions de riscos psicosocials ja que estem molt preocupats amb la situació del clima laboral a diferents àmbits de la UAB. Tot i la nostra insistència, la majoria de vegades la gerència i Recursos Humans intervenen tard i malament. També hem atès força sol·licituds de companys i companyes demanant l’anàlisi de les condicions saludables del seu lloc de treball per si calien mesures preventives o correctores.\nLa carrera professional continua sent un projecte amb el que s’omple la boca cada Equip de Govern a l’inici del mandat i en totes les ocasions fins al moment no s’ha concretat en res. Esperem que en l’any i escaig de mandat que li resta a l’Equip de Govern actual, aquest concreti alguna proposta. La JPF l’espera amb interès. Lligat a aquesta qüestió està la relació de llocs de treball (RLT), la plantilla i els perfils de llocs de treball. Hem avançat poc en aquestes qüestions, principalment pel bloqueig de Recursos Humans. La RLT no reflecteix la realitat de la plantilla i els perfils de les places no són a l’abast de tot els PAS-F.\nResta pendent, entre d’altres, aconseguir que el personal administratiu sigui mínim C18; no té sentit tenir C16 i C18 fent feines similars. Cal regular les places de lliure designació, millorar el procés de permuta tant intern (a la UAB) com amb la resta d’administració pública. Com veieu, hi ha feina diversa i variada.\nDes dels CAU-IAC fem una valoració positiva de l’actuació de la JPF aquests darrers quatre anys. Creiem humilment que hem tingut una participació cabdal i això ens motiva a afrontar quatre nous anys representant totes i tots els companys i companyes del PAS-F a la JPF.


Es convoquen set places d’agents de policia local per a Vilamarxant – tucomarca.com\nHomeCamp de TúriaEs convoquen set places d’agents de policia local per a Vilamarxant\nEs convoquen set places d’agents de policia local per a Vilamarxant\n12 març, 2019 administrador Camp de Túria, Finestra, Infraestructures, La Comarca, Política, Secció, Successos, Vilamarxant 0\nVilamarxant ha convocado siete plazas de agentes de policía local.\nVilamarxant ha convocat set places d’agents de policia local.\nL’Ajuntament de Vilamarxant ha convocat set places d’agents de policia local per a completar el procés d’estabilització d’ocupació temporal i cobrir les places dels interins.\nL’objectiu d’este procediment és eliminar l’ocupació temporal de caràcter estructural existent en el cos de policia local de l’Ajuntament de Vilamarxant afectant aquelles places ocupades de forma temporal i ininterrupidament, almenys en els tres anys anteriors a 31 de desembre de 2017.\nEl sistema selectiu serà el de concurs oposició i superació de curs selectiu en l’Institut Valencià de Seguretat Pública i Emergències.\nPer a formar part en este procés, els interessats hauran de presentar una instància en el registre general de l’Ajuntament de Vilamarxant durant els 20 dies posteriors a la publicació de la convocatòria en el BOE, que va tindre lloc divendres passat, 11 de març.\n“Creiem que és necessari convocar este procediment per a eliminar l’ocupació temporal en la policia local i millorar, d’esta forma, els serveis municipals com estem fent durant els últims anys”, va explicar Jesús Montesinos, alcalde de Vilamarxant.\nFotogaleria: Èxit de la III Marató Esportiva Femenina de Xest\nEl CEIP Horta Major de Vilamarxant tindrà una segona aula d’Infantil 2-3 anys el curs 2019-2020\nEl programa #culturaacasa de l’Eliana tanca amb 317 participants i 11.000 espectadors\n16 juny, 2020 administrador Camp de Túria, Canal Música, Covid-19, Infraestructures, La Comarca, L’Eliana, Oci i Cultura, Política, Secció, Successos 0\nPost també disponible en: CastellanoAmb l’arribada de les mesures de confinament a les quals es va sotmetre a la ciutadania per a combatre l’expansió de la Covid-19 va provocar la suspensió temporal de les activitats […]\nBenaguasil obté 20.000 euros per a implantar un nou projecte de Smart Cities en les instal·lacions esportives\n2 juny, 2021 Redacción Benaguasil, Camp de Túria, Esports, Infraestructures, La Comarca, Poliesportiu, Política, Secció 0\nPost també disponible en: CastellanoAquest projecte ha sigut un dels seleccionats per la Diputació de València per a rebre finançament.Amb aquesta actuació Benaguasil continua apostant per noves tecnologies que milloren la qualitat dels serveis que […]\n8 gener, 2021 Redacción Camp de Túria, Canal Salut, Covid-19, Infraestructures, La Comarca, Política, Secció, Vilamarxant 0\nPost també disponible en: CastellanoL’Ajuntament de Vilamarxant ha pres noves mesures per a continuar combatent la crisi sanitària de la COVID-19, que ha patit un empitjorament en les últimes jornades tant en l’àmbit municipi com […]


Pamuk, pous i pèl-roges | Gerard E. Mur\nPamuk, pous i pèl-roges\nOrhan Pamuk ens torna a Istanbul. Ciutat que mai ha deixat de regalar-nos. La proximitat amb “el seu lloc al món” és llargament manifesta. Quan el 2004 li va ser concedit el Nobel de Literatura, el comitè del premi ja va reconèixer aquesta fidelitat tractada amb destresa descriptiva i analítica. Es va dir que “la recerca de l’ànima melancòlica de la seva ciutat natal ha descobert nous símbols per al xoc i l’entrellaçament de cultures”. Istanbul, “el centre del món”, és novament l’escenari de la seva última novel·la, La dona pèl-roja (Més Llibres), presentada aquest dimarts a Barcelona. Al CCCB, per ser exactes, on xerraria a la tarda amb la periodista Pepa Fernández (una conversa enquadrada dins del programa ininterromput del Kosmópolis).\nAbans d’abordar el contingut del llibre, Pamuk (Istanbul, 1952), en un anglès espasmòdic, va voler aclarir que la política no la tocaria ni de passada. Els periodistes podien estalviar-se preguntes sobre kurds i armenis. Només va deixar caure una anècdota –“una introducció”– per a obrir i tancar ràpidament la matèria: “Fa molts anys, quan encara no era un autor conegut, vaig visitar Barcelona. Aleshores parlava obertament del meu suport la Unió Europea, sobre la meva creença en el projecte comunitari. Recordo que un periodista gran, amb aspecte patern, em va dir: “Si la Unió Europea ha acceptat Espanya, segur que us acceptarà a vosaltres també”. La realitat és que seguim fora”. I, de fet, el govern turc vigent (Erdogan) no fa cap mèrit per entrar-hi. Fins aquí tota la política que l’escriptor vol tocar.\nPamuk va presentar La dona pèl-roja escudat pels seus editors. Ricard Vela de Més Llibres, segell amb un any i escaig de vida, considera la novel·la una porta a “moltes oportunitats de conversa, a grans temes”, com ara “el fet d’escriure o la relació entre Orient i Occident”. “És un llibre polític, personal, generacional. És un Pamuk en plena forma”. Vela ja va publicar el 2017 un altre llibre del turc, un dels emblemàtics: La vida nova. “Feia nou anys que no es publicava en català”, assenyalava. Claudio López, el seu editor en castellà (Literatura Random House), el defineix com una “estrella del catàleg” i dóna la benvinguda a una novel·la precisament “política”. “No li pregunteu pels kurds”, demanava (el novel·lista va ser processat, el 2004, per mencionar en una entrevista la matança de kurds i armenis duta a terme pels turcs el 1915).\nA La dóna pèl-roja, l’escriptor turc narra la relació entre un pouaire i el seu aprenent. Una trama que va començar a fermentar-se fa més de dues dècades: “La novel·la la vaig escriure a Istanbul durant el mes de febrer de 2016. Tanmateix, la història la tinc al pensament des de fa uns vint anys. Vint-i-cinc per a ser exactes”. Una mirada discreta però perspicaç el va dur aquest avenc: “En aquella època [estiu de 1984], mentre acabava El llibre negre, hi havia un excavador de pous al costat del lloc on treballava. Un home que intentava cavar un pou amb tenacitat, amb tots els instruments que calen per a fer-ho. Com a escriptor, em vaig fixar moltíssim en aquell home”.\nPerò Pamuk, únicament amb aquell personatge, no en tenia suficient. L’aprenent és l’altra figura essencial. La figura que li permet parlar d’una relació que el va commoure: “Els dos homes treballaven durament. Observava com es feien el menjar, com se n’anaven al poble després d’una jornada de treball… El que em va cridar l’atenció, però, va ser la relació que tenien. Durant els matins, el pouaire cridava i sotmetia l’aprenent; arribada la nit, la relació canviava i el mestre es convertia en una persona amable, afectuosa, fins i tot tendra. Es preocupava pel seu aprenent”.\nEl dia que els dos treballadors van trucar a la porta del seu despatx per a demanar-li aigua, Pamuk va veure en ells una amistat que podia portar-lo a engrandir el seu “banc d’històries”. “M’estaven donant cabuda en una relació d’amistat i els vaig demanar que m’expliquessin històries, cosa que faig habitualment”. El vincle entre ells dos era el que més li interessava: “Em sorprenia aquesta relació paterno-filial entre ells perquè jo em vaig criar amb un pare absent. Mai vaig viure en primera persona el que significa tenir una relació amb un pare”.\nPamuk, de fet, ja va encarar la deserció paterna en un dels seus llibres referencials, Istanbul (Ciutat i records), on obria les portes de la seva infantesa: “De vegades el pare se n’anava a llocs llunyans. No el vèiem durant molt de temps. Curiosament, al principi, la seva absència no es notava. Però quan per fi ens adonàvem dolorosament de la seva falta, podíem notar també que ja feia temps que ens hi havíem acostumat”. Pamuk, però, precisa que a la novel·la no és un lament. Ni tampoc una venjança. “És una celebració del pare absent”, diu. Absència, diríem, fecunda: “Em va faltar tendresa però a canvi vaig rebre molta llibertat. La llibertat que em va permetre ser escriptor”.\nPer qüestions biogràfiques, doncs, el lligam paterno-filial –no necessàriament familiar– és un dels temes literaris que més atrauen Pamuk. Escrivint La dona pèl-roja, l’autor ha treballat aquesta matèria a partir de dues obres: Edip Rei de Sòfocles i Xahnamé (El llibre dels reis) del poeta persa Ferdosi, del qual fixa la mirada en la història de Rostam i Sohrab. Observar la relació entre mestre i aprenent el va remetre “a Freud, Sòfocles…”. Ferdosi arriba en un altre moment: “Mentre escrivia El meu nom és Vermell vaig començar a llegir molta literatura clàssica sufí i vaig llegir la història de Rostam i Sohrab”. Pamuk explicava la seva lectura: “En la història de Sòfocles, el fill mata al pare sense saber-ho. En la història persa, és el pare qui mata el fill, també sense saber-ho. En els dos casos ploren i ploren i es lamenten però el missatge de fons és que van fer-ho sense voler, ‘no sóc culpable’. D’alguna manera, és aquesta ansietat sobre la seva culpabilitat el que legitima l’assassinat”.\nPer últim, caldria saber què representa la dona pèl-roja del títol. Una imatge suggeridora que es manté durant tot el llibre. Pamuk en precisava el sentit del color: “En la gran literatura europea, la dona pèl-roja simbolitza, des de Shakespeare fins a Sylvia Plath, la dona sense control, la fúria, la ràbia. A Turquia, a banda de totes aquestes característiques, es considera, a més, una cosa artificial. A una dona que es tenyeix el cabell de color vermell se li assignen atributs negatius. Hi ha qui pot pensar que és una dona de sexe fàcil, per exemple. Quan una dona pren la decisió de tenyir-se és que vol marcar el fet de sentir-se diferent, de no acceptar les regles, de no voler sotmetre’s res. És, sens dubte, una declaració política”.\nCCCB La dona pèl-roja Literatura Random House Més Llibres Orhan Pamuk


Acabo de visionar la pel.lícula que anunciaven per la televisió i que portava per títol el mateix nom que l'utilitzat com a pla d'emergència militar del Tercer Reich per estabilitzar el govern en cas que caigués el dictador Adolf Hitler. Estava previst executar-lo si es produïa una revolta massiva dels obrers estrangers esclavitzats a Alemanya o una situació de greu caos civil a rereguarda a causa dels bombardejos aeris dels aliats.\n"Operación Walkiria", una pel.lícula produïda a Alemanya el 2004 amb guió i direcció de Jo Baier i que m'ha fet pensar en els milions de civils innocents que s'haguessin pogut salvar de l'horror nazi. En com hagués canviat la història d'Europa si el 20 de juliol de 1944 no hagués fallat el coronel comte Claus von Stauffenberg .No crec que pensar en la mort d'un monstre com Adolf Hitler, per salvar a tanta gent de la barbàrie, fos un pecat mortal.\nAra em caldria veure la pel.lícula dirigida per Bryan Singer al 2007, estrenada als Estats Units al 2008 i protagonitzada per Tom Cruise . S'ha estrenat aquest gener a Alemanya no sense sentir-se previament un gran soroll mediàtic i que al final ha quedat en un no res. Cosa que celebro.\nDonat que avui , 30 de gener , és el dia que han triat per estrenar la pel.lícula al nostre país i a Espanya, us deixo reflexionar sobre el tema.\nCal no oblidar que també és el dia Escolar de la No Violència i la Pau i que enguany es celebra el 45è. aniversari del seu naixement.\nDes d'aquí desitjo , a aquells professors i professores que han actuat utilitzant qualsevol tipus de violència cap els seus alumnes , que tinguin un bon mal de ventre i de consciència. No crec que pensar això sigui un pecat mortal tampoc.\nPublicat per Fina a 0:01 3 comentarios:\nEtiquetes de comentaris: "Operación Walkiria", aniversaris, celebracions, cinema, dia escolar de la no violència i la pau, drets humans, educació, escola, ètica, moral, pau, reflexió, solidaritat, valors, video\nPublicat per Fina a 17:07 10 comentarios:\nVolia tocar la bateria com el seu germà . El seu somni era tocar en un grup de jazz. Un combo de 4 o 5 músics: 2-3 baixos, 1 bateria i 1 cantant.\nSabia que el seu germà tenia un amic que ara tocava el baix. Havia tocat el clarinet i també el piano quan era més petit.\nLi havien explicat que ambdós anaven al mateix institut i que havien compartit escola a primària. Les seves mares es coneixien des feia molts anys,les dues es dedicaven a l'ensenyament, tenien molts temes per compartir i a totes dues els hi agradava molt parlar.Quan els seus fills feien un festival a l'escola i després a l'institut, elles guardaven el record en forma de fotografies que no tindrien cap pudor en fer públiques per internet.Potser , pensaven, els seus fills artistes en potència serien famosos músics de jazz.Si els veia algú per internet des qualsevol lloc del món podrien rebre una oferta de treball.De fet, ell mai havia vist les fotografies fins aquell dia ,quan buscant informació sobre "la bateria" va trobar les fotos del seu germà , del seu amic i de la resta del grup.La seva mare estava orgullosa del seu fill gran i ell ho sabia.Solia dir que era un superdotat i això representava tot un repte per a ell.\nEl seu germà era baix i ros, l'amic alt i moreno. També era musculós, l 'amic prim. Era un noi bastant madur per l'edat que tenia, l'amic en canvi era molt infantil. Aparentment eren molt diferents però igual que les seves mares s'entenien perfectament.\nEn el fons eren les seves creacions.Feien el que elles, maquiavèl.licament, havien estat planejant des que es van veure. Si els fills anaven a les mateixes escoles, a les mateixes classes, compartint els mateixos professors, si ho feien tot junts , elles podrien compartir moltes coses juntes també , com un matrimoni.El somni d'una mare era fer classes en el mateix institut que l'altra.\nQuan ell va dir de tocar la bateria com el seu germà, la seva mare es va veure salvada.De moment no treballaven en el mateix institut però podrien compartir durant alguns anys més , els festivals, concerts, audicions, que les aproparien per compartir ,dissimuladament, emocions, sentiments, passions, "puncions de desig adult". Ara que els fills estaven a punt de deixar l'institut, la seva continuïtat afectiva l'asseguraria el nou bateria. En escoltar-los l'amiga va contestar: "una bona adquisició ".\nRes li feia suspitar , a ell, que no veuria més a aquella professora per aquella escola.\nTot el que havia planejat la seva mare pels propers anys quedaria mutilat en poques hores.\nUn 9 de gener , aquella dona va protagonitzar una escena pública d'histèrica esquizofrènia i paranoia, al bell mig del carrer ,en plena tarda i a la sortida d'una escola, en hora punta . Una escena patètica, a crits, amb prepotència i mala educació, a un pare i a la seva millor alumna, deia. Eren tantes les coses que creia conèixer. Una vegada més feia pública la seva ignorància.\nTothom la coneixia menys ella que n'estava bojament enamorada.\nEl seu fill petit ja fa un any que toca la bateria.\nPublicat per Fina a 11:35 No hay comentarios:\nEtiquetes de comentaris: aniversaris, contes, ètica, moral, reflexió, valors


AUMSA aprova la construcció d’un nou edifici de 22 vivendes protegides en Les Moreres | Valencia Extra\nEl Consell d’Administració d’AUMSA ha aprovat l’adjudicació de les obres d’un nou edifici d’habitatges municipals de lloguer assequible. Aquest edifici de nova planta serà de tipus bloc i se situarà al carrer Barraques del Figuero nº3 (zona de les Moreres).\nEl nou edifici planta disposarà de 22 habitatges dividits en 7 plantes, un local comercial, un àtic en l’última planta, 22 trasters i 26 places d’aparcament. L’acord s’ha efectuat amb una valoració de 100 punts a la proposta d’adjudicació a favor de la licitadora EDIFESA OBRES I PROJECTES, S. a., per un cost de construcció de 2.185.778,18 €, al qual li correspon per IVA la quantia de 218.577,82 €, totalitzant-se l’oferta en 2.404.356,00 €.\n“Amb aquesta actuació dins del pla de promoció d’habitatge d’AUMSA, ampliem el parc públic d’habitatge que juntament amb el Pla Estratègic de l’Ajuntament de València 2017-2021 atén les necessitats d’habitatge dels col·lectius amb més dificultats per a accedir al mercat immobiliari, i dota als ciutadans de la possibilitat d’habitatge digne. Amb la construcció d’aquest nou edifici donem l’oportunitat a 22 famílies més d’accedir a aquest dret tan important com és el dret de tindre un habitatge digne”, ha apuntat Gómez.\nA més d’ampliar el parc d’habitatges de lloguer, amb aquestes actuacions es fomenten noves edificacions construïdes amb l’última qualitat en matèria constructiva i amb eficiència energètica classificada en el tipus ECCN (Edifici consum quasi nuo) dins de l’estratègia europea en política d’habitatges i perspectiva de gènere. AUMSA preveu que aquests habitatges públics es facen amb dissenys sostenibles, eficients, accessibles, innovadors i funcionals.\nTambé hi ha previst ampliar el parc d’habitatges de lloguer en zones com la Malva-rosa i el centre històric. El nombre total d’habitatges que formen part del pla és de 323, variable en funció dels projectes definitius. En el centre històric es preveu la promoció de 27 nous habitatges en els 5 edificis. En paraules de la vicealcaldessa i regidora de Desenvolupament Urbà, Sandra Gómez, “veníem d’una situació molt dolenta en la qual València a penes hi havia un parc públic d’habitatge, i ara estem fent passos de gegant amb aquestes actuacions”.\nEn el consell d’AUMSA també s’ha declarat deserta la licitació del procediment obert per a la contractació de l’execució d’un edifici de 4 habitatges protegits al Carrer Sogueros nº6 de València. S’inicia una nova convocatòria mitjançant procediment negociat sense la prèvia publicació d’un anunci de licitació per a l’execució de l’obra.


L’advocada inhabilitada per Corts estudia accions contra el fiscal general i el Consell Superior - Altaveu el diari digital d'Andorra\nL’advocada inhabilitada per Corts estudia accions contra el fiscal general i el Consell Superior\nLa lletrada condemnada inicialment per deslleialtat professional recorrerà contra la sentència de primera instància en considerar que la fonamentació de la resolució conté “errors de valoració”\n28/04/2021 (17:04 CET)\nL’advocada condemnada pel Tribunal de Corts per un delicte menor de deslleialtat professional que li podria costar una inhabilitació professional de divuit mesos recorrerà contra aquesta sentència i, a més a més, estudiarà emprendre accions legals contra el fiscal general i alguns dels integrants del Consell Superior de Justícia. La lletrada sempre ha mantingut que va ser en el moment que va reclamar la plaça de batlle que li corresponia després dels resultats obtinguts en un concurs que la va situar com a suplent que va començar un “atac personal” contra ella.\nLa plaça no la obtenir pas. De fet, sospita l’advocada que si es van reactivar unes diligències que mesos abans s’havien arxivat va ser, justament, per tenir una argumentació suposadament objectiva per impedir-li l’accés a la carrera judicial. En tot cas, la defensa de la jurista i ella mateixa estan estudiant com encarar aquesta possible actuació penal contra el màxim representant de l’acusació pública i també contra alguns dels components de la cúpula judicial, que mai han testimoniat en la causa tot i que la defensa de l’ara condemnada en primera instància ho va sol·licitar.\nUn dels elements que sempre ha remarcat la lletrada és el fet que en la segona de les actuacions jurídiques, la que la convertiria en presumpta deslleial atès que havia de reclamar el pagament d’un deute a un antic client al qual havia defensat justament perquè no hagués de pagar aquells diners, va demanar autorització de la batlle que tramitava l’execució. De fet, inicialment es van obrir diligències contra la responsable judicial i contra la lletrada. Posteriorment es van arxivar i es van reobrir, ja només contra l’advocada, quan aquesta va sol·licitar la referida plaça de batlle.\nLa sentència notificada en data d'avui conté greus errors de valoració. Per aquest motiu formularem recurs.\nTanmateix estem analitzant emprendre accions penals, entre altres, contra el Fiscal General i els membres del Consell Superior de la Justícia. https://t.co/8IbQjRw22F\n— Silvestre Advocats (@Silvestre_Advs) April 28, 2021\nEn tot cas, serien elements com aquests els que porten la defensa de la jurista a plantejar que en la sentència del Tribunal de Corts hi ha “errors de valoració de les proves” i, en conseqüència, es formalitzarà dins els terminis establerts el corresponent recurs davant la sala penal del Tribunal Superior.


Tradicions, Músiques, Pel·lícules... Catalanes: Fires de Sant Narcís i festes majors de Girona\nFires de Sant Narcís i festes majors de Girona\nProductes fires de Sant Narcís\nArribada la tardor i en dates properes a Tots Sants tenen inici una de les principals festes de Catalunya, les festes majors de Girona o fires de Sant Narcís.\nPer trobar els orígens d’aquesta festa ens tenim que remuntar a fa més de 300 anys, quant a Girona s’hi celebraven tres grans fires, una al febrer, l’altra a l’agost i l’última a l’octubre. Finalment les fires es van unificar a l’octubre, donant així naixement a les anomenades Fires de Sant Narcís. Degut a l’arribada de visitats d’arreu es va començar a organitzar més i més activitats fins a convertir-se en les festes majors de la ciutat.\nLa festa gira entorn del 29 d'octubre, Sant Narcís. L’inici de festes ve precedit per una cercavila amb un recorregut nou a cada edició de les festes i un pregó. Un dels principals punts neuràlgics de les festes és el parc de la Devesa on es situen les fires. Però especialment s’hi acumula gent al passeig de la Copa, on hi ha instal·lades multitud de barraques de diferents colles.\nCorrefocs / Ajuntament Girona\nDurant els dies festius es pot gaudir de les matinades tocades per 200 grallers, el multitudinari correfocs amb els Diables de l'Onyar, castells, el tradicional concurs de colles sardanistes, el concert de bandes, havaneres i una bona dosi de disbauxa. El dia 29 s’hi celebra una solemne missa major dedicada al sant. També té lloc una fira d’artesans el dia de Tot Sants.\nBall de gegants i capgrossos de Girona / Ajuntament Girona\nLes figuracions de gegants i nans van molt lligades a aquesta festivitat que compta amb quatre parelles de gegants. Una d’elles es caracteritza pel seu valor històric, ja que son centenàries i es conserven al museu de la ciutat i no surten mai a ballar. En el seu lloc en surt una rèplica elaborada l’any 1992 que porten per nom Fèlix i Àngels.\nPublicat per Guillem Arnau San Martin Guiral a 14:48\nFesta del Roser a Martorell


Gavà comptarà amb una «Lanzadera de Empleo»\nL'Ajuntament de Gavà, la Fundación Santa María la Real i la Fundació Telefònica col·laboren per engegar al maig una «Lanzadera de Empleo» a la ciutat. Per a això, compten amb el co-fnannament del Fons Social Europeu, dins del programa operatiu POISES.\nLa «Lanzadera de Empleo» comptarà amb 20 places, destnades a joves en situació d'atur menors de 35 anys, de qualsevol nivell formatu i experiència professional. Comptaran amb el suport d'un equip tècnic especialitzat durant cinc mesos per actvar i optmitzar la seva cerca de treball. Les persones interessades en aquest programa d'orientació laboral gratuït, pel qual ja han passat 9.000 persones en tot el país amb un percentatge d'inserció laboral que s'acosta al 60%, disposen fns al 2 de maig per inscriure's a la web de «Lanzadera de Empleo» o al Centre de Suport a l'Empresa.\nLa ciutat de Gavà comptarà al maig amb una «Lanzadera de Empleo», un innovador programa d'orientació laboral que servirà per ajudar a 20 persones en situació d'atur a entrenar una innovadora cerca de treball en equip, sota una cultura col·lectva, solidària i proactiva, d'acord a les coordenades del nou mercat laboral. Així ho ha anunciat avui en roda de premsa l'Alcaldessa de Gavà, Raquel Sánchez; el Director de Fundació Telefònica Catalunya, Joan Cruz; i la portaveu de la Fundación Santa María la Real, Soraya de las Sías. En la seva intervenció, Raquel Sánchez ha mostrat la seva satsfacció per poder tirar endavant a Gavà aquest projecte. L'alcaldessa ha destacat el treball que des de l'Ajuntament es realitza per "generar un entorn favorable per tal que es puguin desenvolupar actvitats econòmiques i perquè les persones que busquen ocupació tinguin les eines necessàries per fer-ho més factible".\nSánchez està convençuda que "aquestes actvitats que posem en marxa amb aquest objectiu tenen una capacitat d'infuència i incidència molt directa. Acabem ajudant a persones reals de la nostra ciutat, treballant amb el sector empresarial per crear l'entorn favorable en unes condiciones idònies perquè es generin llocs d'ocupació de qualitat.\nLa «Lanzadera de Empleo» de Gavà anirà destnada a 20 persones en situació d'atur, preferiblement joves menors de 35 anys. Si les 20 places no es cobreixen amb aquests perfils, es reserva la possibilitat que cinc puguin destnar-se a persones de major edat, fins als 59 anys. En qualsevol cas, podran tenir qualsevol nivell formatu (ESO, Formació Professional, Batxillerat, així com diplomatures o llicenciatures universitàries) i procedir de\nqualsevol sector laboral, tnguin o no experiència prèvia. El Director de Fundació Telefònica Catalunya, Joan Cruz ha parlat de dos elements que cal\ndestacar d'aquest projecte. D'una banda, l'aspecte quantitatu ja que el nivell d'inserció laboral dels partcipants és molt alt. Segons Cruz "hi ha moltes llançadores amb el 90 i el 100% d'ocupació. En aquest percentatge cal tenir en compte que tot dependrà tambs del grup de persones que la conformen les seves habilitats i les seves capacitats". D'altra banda, hi ha un element qualitatu donat que "suposa una transformació personal dels participants que agafen confiança en si mateixos en un procés que és col.laboratiu, solidari i aprendre a acostar-se al món laboral d'un altre manera."\nLa portaveu de la Fundación Santa María la Real, Soraya de las Sías, ha destacat que "es tracta d'un programa d'innovació social, de orientació laboral que consisteix en activar a 20 persones desocupades per realitzar una cerca d'ocupació innovadora, proactiva, solidària i adaptada a les noves realitats laborals". De las Sías també ha destacat que és important poder aconseguir un grup heterogeni, de diferents àmbits laborals i nivells formatius "si les 20 persones de l'equip tenen els mateixos perfls apareixerà la competència a l'hora de buscar ocupació. En canvi si ss un grup molts divers fomentarem\nla col.laboració que tots busquin un lloc de treball per a tots".\nLes 20 persones que resultn seleccionades, es reuniran diversos dies a la setmana en locals cedits gratuïtament per Ajuntament de Gavà. Amb la guia i orientació d'un/a tècnic/a especialitzat/ada duran a terme diverses actvitats per optmitzar la seva cerca de treball: tallers d'autoconeixement i intel·ligència emocional, dinàmiques de comunicació, marca personal i cerca d'ocupació 2.0; entrenament d'entrevistes personals; elaboració de mapes d'ocupabilitat i visites a empreses.\n"La «Lanzadera de Empleo» no és un mer curs per actualitzar el currículum. Tampoc és una agència de col·locació on donem treball a les persones partcipants. És un programa intensiu per ajudar a persones en situació d'atur a actvar i optmitzar la seva cerca de treball al mercat actual, amb noves tècniques que els permeten guanyar confiança i seguretat a les entrevistes, i amb noves actvitats que els acosten al teixit empresarial", ha detallat el representant de la Fundación Santa María la Real.\n"Les «Lanzaderas de Empleo» són un projecte il·lusionant i innovador en el seu enfocament i en la seva aposta per entendre el treball col·lectiu com una manera de superar la situació de desocupació. Des de Fundació Telefònica recolzem aquesta iniciatva buscant ser un agent multplicador que potenciï els seus bons resultats, ajudant a persones en situació d'atur a trobar el seu camí laboral", ha agregat Joan Cruz.\nLes persones interessades a participar al programa, de caràcter gratuït i voluntari, disposen fins al 2 de maig per inscriure's a través de la weeb de «Lanzadera de Empleo» (htp://wawawa.lanzaderasdeempleo.es/formulario-de-inscripcion) o en format presencial, sol·licitant i presentant el corresponent formulari al Centre de Suport a l'Empresa (carrer del Progrés, 27) en horari de 9 a 15 hores de dilluns a divendres; i de 16 a 19 hores els\ndimarts i dijous. També podran sol·licitar informació addicional en el telèfon 93 633 34 50.


Al 2016, la Montse Abbad, en Quique Camín i l’Oscar Vallés vàrem plantejar-nos la necessitat de realitzar un projecte sense ànim de lucre per donar suport al talent barceloní tot contribuint a donar-li més visibilitat. Vam començar per la fotografia i ara també amb la poesia i la il·lustració.\nTenim molt d’entusiasme, passió per la creativitat i el talent i un espai singular: el d’Utopia. Antxón Gómez, molt conegut per ser el director artístic de les pel·lícules d’Almodóvar, s’afegí immediatament al projecte de forma desinteressada juntament amb l’arquitecta Merche Alcalá. Ells han dissenyat l’espai i les parades del mercat. També per generositat pura, l’Enric Aguilera s’encarrega de la imatge dels Markets i Cuca Canals ens ajuda amb la publicitat.\nA més, també ens donen suport i assessoren desinteressadament un grup de col·laboradors i grans coneixedors dels diferents sectors perquè els UtopiaMarkets es facin realitat: els Còmplices de Fotografia, Poesia i Il·lustració.


Rudolf Diesel, creador del primer motor dièsel - El blog de la ingeniería\nEl motor dièsel ha revolucionat el món de l’automòbil. Amb més de 80 anys d’història, va suposar un gran avenç tecnològic que ha arribat fins als nostres dies. L’autor d’aquesta innovació és l’enginyer alemany Rudolf Christian Karl Diesel. De pares bavaresos, va néixer a París el 1858 i va viure els seus primers anys a França, Alemanya i Anglaterra. Va estudiar a l’Escola Politècnica de Munic el 1883, després d’haver cursat estudis a Anglaterra. Va ser a la ciutat alemanya on va entrar en contacte amb l’empresari alemany Carl Ritter von Linde, inventor del termointercanviador. El 1880, l’enginyer alemany va començar a treballar amb Von Linde a París com a enginyer de refrigeradors, i durant una dècada va treballar amb motors solars i calderes.\nEl 1892, ja a Berlín, va registrar la patent del motor de combustió interna, el mateix motor que porta el seu cognom. Aquest motor es caracteritzava perquè utilitzava la combustió espontània del combustible, amb un elevat rendiment tèrmic a costa d’un grau de compressió molt elevat. Fins aleshores existien els motors de combustió interna, que en aquella època eren altament ineficients: tot just convertien al voltant del 10 % de la calor en energia mecànica. De fet, Rudolf Diesel es va basar en els desenvolupaments del també enginyer alemany Nikolaus Otto, que va dissenyar el motor de combustió interna. Diesel es va adonar que era viable desenvolupar un motor de combustió interna en una conferència sobre termodinàmica a la Universitat Reial Politècnica Bavaresa de Munic (Königlich Bayerische Technische Hochschule München). Al principi només va aconseguir-ne una eficiència del 25 %, de manera que es va centrar a millorar-lo en les versions successives. Però va deixar de banda la fiabilitat del motor, cosa que li va suposar pèrdues importants, en haver de retornar els diners als seus clients quan el motor fallava, quelcom que passava amb freqüència.\nAmb el suport financer de les empreses Krupp i Maschinenfabrik Augsburg, l’enginyer alemany va iniciar la producció en sèrie de models cada cop més eficients. El 1897 va presentar un motor de quatre temps capaç de desenvolupar una potència de 25 cavalls de vapor. El primer motor dièsel es va usar en una fàbrica de llumins de Kempten l’any 1898. El 1899, Rudolf Diesel va posar en marxar la seva pròpia empresa a Augsburg per fabricar els seus motors. El seu èxit comercial va ser rotund i, d’aquesta manera, va iniciar una nova etapa com a empresari. Una de les innovacions de l’enginyer alemany va ser utilitzar el motor dièsel amb combustible vegetal, com l’oli de cacauet. En aquell temps, l’Institut d’Enginyers Mecànics li va concedir l’Ordre del Mèrit per aquests treballs.\nNo obstant això, Rudolf Diesel es va centrar a protegir la propietat industrial del seu invent reclamant a altres inventors que no utilitzessin la seva patent en comptes de desenvolupar comercialment la seva innovadora empresa. Aquesta situació el va portar a endeutar-se i a convertir en inviable el seu projecte empresarial.\nLa mort de Rudolf Diesel segueix sent encara un misteri a dia d’avui. El 29 de setembre de 1913 va desaparèixer del vaixell en què viatjava pel canal de la Mànega. Va passar en un viatge des de Bèlgica en direcció a Londres. En aquell temps, l’enginyer alemany tenia deutes importants que no podia afrontar. La versió oficial sosté que Rudolf Diesel es va llançar al mar i es va suïcidar aquella fatídica nit tempestuosa de setembre de 1913, però això no està corroborat, ja que no se li va poder practicar l’autòpsia ni es va investigar amb profunditat què havia passat. Algun mitjà de l’època va suggerir que l’enginyer alemany havia estat assassinat per evitar que vengués la seva patent del motor dièsel al govern britànic. Un final tràgic i inexplicable per a un enginyer brillant que va marcar un abans i un després en la indústria de l’automòbil.\nPrevAnteriorLes sis millors prediccions de Nikola Tesla\nSegüentDia Internacional de la Dona i la Nena a la CiènciaNext\nLes EAFI són empreses d’assessorament financer. La EAFI és una figura dins de les empreses del sector de serveis d’assessorament financer i gestió patrimonial. Aquesta\nTales de Milet: (Milet, actual Turquia, 624 aC- ?, 548 aC) Filòsof i matemàtic grec. En la seva joventut va viatjar a Egipte, on va


Refugiats a Moçambic: vides marcades per la pobresa, el canvi climàtic i la violència. Sant'Egidio als camps de refugiats i desplaçats interns. #WorldRefugeeDay | NOTÍCIES | COMUNITÀ DI SANT'EGIDIO\nINICI > NOTÍCIES > REFUGIATS A MOçAMBIC: VIDES MARCADES PER LA POBRESA, EL CANVI CLIMàTIC I LA VIOLèNCIA. SANT'EGIDIO ALS CAMPS DE REFUGIATS I DESPLAçATS INTERNS. #WORLDREFUGEEDAY\nRefugiats a Moçambic: vides marcades per la pobresa, el canvi climàtic i la violència. Sant'Egidio als camps de refugiats i desplaçats interns. #WorldRefugeeDay\n20 Juny 2020 - MOÇAMBIC\nÁfricaMIGRANTESJornada Mundial del RefugiadoCiclón IDAIcoronavirusCovid-19\nRefugiats, persones desplaçades. Amb motiu del Dia Mundial del Refugiat, s'han visitat els camps de refugiats a Moçambic, on convergeixen la humanitat marcada per la pobresa, el canvi climàtic i la violència. En aquestes regions, la Comunitat de Sant'Egidio promou la pau, a través de la solidaritat i la pregària.\nEls violents atacs a la província de Cabo Delgado. L'ajuda de Sant'Egidio als grans camps de desplaçats interns.\nDes de 2017, l'extrem nord de Moçambic, concretament la província de Cabo Delgado, ha estat víctima de violents atacs d'extremistes islàmics. És l'àrea del país més rica en recursos naturals, hi ha grans dipòsits de gas però també robins i altres minerals preciosos.\nEls atacs violents a pobles pobres de grangers o pescadors, a més de causar centenars de morts, estan causant la fugida de milers de dones, homes i nens. S'estima que 200.000 refugiats interns busquen seguretat a les portes de la ciutat de Pemba, la capital de la província de Cabo Delgado, així com a la província contigua, Nampula. Juntament amb la Càritas Diocesana de Pemba, la Comunitat recentment ha portat ajuda alimentària i sabó a un dels camps prop de Pemba, en Metuge, on actualment hi ha unes 15.000 persones. En els propers dies, també es durà ajuda a altres dos camps situats a la província de Nampula, a Namialo i Nacarroa.\nPropers als refugiats ambientals, als camps hi ha reubicació de les víctimes del cicló Idai.\nA prop de Beira hi ha tres camps de reubicació per a les víctimes del cicló Idai, que el març del 2019 va destruir o danyar el 90% dels habitatges de la ciutat. Fins avui, unes 1.500 famílies viuen entre els tres camps. Algunes han viscut en carpes durant més d'un any, d'altres han construït cases de palla i fang.\nTot i la relativa proximitat a Beira, alguns camps estan aïllats i han anat creixent en àrees desforestades per deixar espai als nouvinguts. Des del començament de l'emergència, la Comunitat ha realitzat diverses distribucions d'aliments, sabó i desinfectant per a l'aigua. Continuaran en les properes setmanes.\nLliurament de kits de necessitats bàsiques al camp de Maratane.\nAliments per a nens i famílies al camp per a refugiats africans de Maratane.\nOriginalment era una leproseria i un centre per al tractament de la tuberculosi. Maratane és avui un camp de refugiats, a 30 km de Nampula, la ciutat més gran del nord de Moçambic. Allotja uns 9.000 refugiats procedents principalment de la República Democràtica del Congo i Burundi, però també d'Etiòpia, Somàlia i Rwanda.\nLa Comunitat ha visitat el camp des de 2011, any en què hi va haver una gran onada de refugiats procedents principalment de la Banya d'Àfrica, afectats per una greu sequera. Posteriorment, el 2015 van arribar refugiats procedents de Burundi i la regió del Kivu, al Congo.\nDes de fa quasi deu anys, la Comunitat ha ofert menjar als nens del camp cada setmana, així com a molts altres nens moçambiquesos que viuen al camp amb les seves famílies. Normalment es compten entre 300 i 350 infants. La cita per dinar també és una oportunitat per crear moments de celebració amb tots ells. Amb l'inici del lockdown, aquest dinar s'ha hagut de suspendre, però les famílies segueixen rebent un paquet d'aliments de la Comunitat.


ICARO - Informació sobre la marca\nMarca ICARO a Espanya\nInformació sobre la marca ICARO amb el nombre M2664002(3)\nLa marca ICARO amb el nombre M2664002(3) va ser sol·licitada el 27/07/2005. Es tracta d'una marca a Espanya pel que aquest registre no ofereix protecció en la resta de països. La marca ICARO amb el nombre M2664002(3) va ser sol·licitada per CARLOS MANUEL LOPEZ SANTIAGO.\nRenovació de la marca ICARO amb el nombre M2664002(3)\nAltres marques sol·licitades per CARLOS MANUEL LOPEZ SANTIAGO\nÉs possible conèixer totes les marques sol·licitades per CARLOS MANUEL LOPEZ SANTIAGO, entre les quals es troba la marca ICARO amb el nombre M2664002(3). Si es desitgen conèixer més marques sol·licitades per CARLOS MANUEL LOPEZ SANTIAGO clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les marques publicades a Espanya entre les quals es troba la marca ICARO. El nostre portal www.patentes-y-marcas.com ofereix accés a les publicacions de marques a Espanya. Conèixer les marques registrades en un país és important per saber les possibilitats de registrar una marca a Espanya.\nData de sol·licitud 11/07/2005


La Unitat d'Insuficiència Cardíaca del Trueta rep la màxima acreditació de qualitat de la Societat Espanyola de Cardiologia\nSalut eleva a 20 els brots de sarna declarats aquest any\nEl dispositiu es va crear fa 12 anys i es basa en un model interdisciplinari que ha permès reduir els ingressos de pacients complexos.\nGirona .- La Unitat d'Insuficiència Cardíaca (UIC) del Trueta de Girona ha rebut l'acreditació SEC-Excellence de la Societat Espanyola de Cardiologia. El Trueta es converteix així en el primer centre de la Regió Sanitària a obtenir aquesta distinció, que és la de més categoria que atorga l'ens. El reconeixement es basa en l'estricte compliment dels estàndards de qualitat i certificació vinculats als processos assistencials que es duen a terme, tant a les unitat assistencials com entre els professionals que les conformen. La UIC del Trueta està formada per professionals de cardiologia, medicina interna, infermeria clínica especialitzada i infermeria de gestió d'atenció primària (IG-AP), que atenen un grup de pacients molt fràgils, amb una mitjana d'edat d'entre 65 i 75 anys. La unitat es va crear fa 12 anys i es basa en un model interdisciplinari que ha permès reduir els ingressos hospitalaris de pacients complexos.\nLa insuficiència cardíaca és la malaltia del cor que provoca més freqüentació hospitalària (23,1%) i afecta un 2,7% de la població, a més de ser una causa important de reingressos i mortalitat.\nEl Trueta ha rebut l'acreditació de la Societat Espanyola de Cardiologia juntament amb 23 hospitals de més d'onze comunitats autònomes, que se sumen als 14 centres que la van rebre l'any passat en el marc de la primera fase del projecte.\nLa UIC es va crear el 2006, basant-se en un model de treball interdisciplinari que ha permès, per exemple, que els cinc primers anys de funcionament es reduïssin un 70 % els ingressos a urgències i les estades hospitalàries, i que s'assolís un índex que es manté. Una de les claus de l’èxit de la Unitat és l'agilitat i accessibilitat a tots els dispositius que la conformen i que es troben situats al Trueta, com les unitats d'Hemodinàmia, Electrofisiologia i Arrítmies, a més de la cirurgia cardíaca que també es presta al centre gironí.\nLa unitat va atendre l'any passat 243 primeres visites i 1.254 de successives. El model de la UIC es basa en un programa d'atenció als pacients i la seva família —que inclou el tractament de la malaltia, l'educació per a la salut especialitzada, l'atenció a les descompensacions i una gestió coordinada entre l'àmbit hospitalari i l'atenció primària. Aquests pacients s’atenen a la consulta de la UIC, on la infermera clínica especialitzada, el cardiòleg i l'internista visiten el pacient i en valoren l'estat clínic i l'evolució, l'optimització del tractament, la prescripció de fàrmacs, així com també els coneixements que té de la seva malaltia.\nUn element fonamental per abordar la malaltia complexa és la formació especialitzada de les infermeres. Durant els 12 anys de funcionament de la Unitat se n'han format una cinquantena, seguint la línia del Pla de salut pel que fa a les infermeres gestores de casos. La UIC acull aquestes professionals que, durant un mes, es formen en l'entorn hospitalari i després a l'atenció primària.


Un documental amb presència molinenca recull vivències de confinament de diferents dones | Viu Molins de Rei\nEl projecte compta amb el testimoni de la molinenca Houda Joudi // Roger Cuartielles\nDes del món de les cures i les feines domèstiques fins a tasques de serveis essencials com personal de neteja, personal sanitari, conductores d’autobús, metgesses, infermeres… Les dones han estat el pal de paller en molts àmbits durant la crisi de la Covid-19.\nVisibilitzar totes aquestes tasques i posar-les en valor ha estat l’objectiu del projecte documental ‘Dones en temps de crisi: any 2020’, que l’Observatori de Dones en els Mitjans de Comunicació ha confegit amb testimonis de dones que viuen als municipis que són membres de l’entitat, com és el cas de Molins de Rei.\nEl projecte documental està format per 12 càpsules i cadascuna d’elles recull vivències d’una desena de dones des de diferents perspectives: des de com van viure l’inici de la pandèmia i quins horaris i espais van haver d’habitar, fins al paper d’educadores que van haver de desenvolupar a moltes llars i la precarietat que algunes van experimentar quedant-se sense feina.\n“El projecte vol ser un homenatge a les dones que han sostingut el sistema durant la crisi de la Covid-19”, ha emfatitzat la productora Cristina Almirall, que és una de les persones que ha capitanejat el projecte i que aquest dimecres l’ha presentat a la biblioteca El Molí acompanyada de la regidora de Feminismes, Jessica Revestido.\nAlmirall ha detallat que cadascuna de les 12 càpsules dura entre cinc i deu minuts i està formada per un mosaic d’entrevistes a diferents dones. “Cada dona ens parla des d’un lloc que ha estat simbòlic en el seu confinament i també en un pla mig perquè justament puguem veure aquell espai”, ha explicat Almirall, que ha dit que les entrevistes es van gravar entre juliol i setembre del 2020, quan la situació de la pandèmia era més estable.\n“Tot i que hi hagi testimonis que potser ara ja ens puguin quedar lluny, val la pena veure què hem viscut i analitzar què en traiem”, ha reflexionat la productora. Almiral també ha agraït a les dones participants haver compartit el seu testimoni, així com als ajuntaments que formen part de l’observatori haver confiat en el projecte, com és el cas del de Molins de Rei que hi és des de l’any 2000.\nDe fet, en el projecte documental hi ha participat la molinenca Houda Joudi, que justament treballa al consistori com a tècnica de la regidoria de Nova Ciutadania i que en el documental explica com va viure el confiament de fa un any, quins horaris va haver d’establir a casa amb els seus fills, com va gestionar la falta d’escola i el teletreball.\n“No ha estat fàcil, però del confinament agraeixo haver pogut passar més estona amb els meus fills i haver-los conegut més”, diu Joudi en una de les peces audiovisuals del projecte que justament s’ha projectat aquest dimecres a la sala d’actes de la biblioteca El Molí.\nDes de la regidoria de Feminismes i LGTBI, la seva responsable, Jessica Revestido, ha agraït a Joudi i a la resta de dones d’altres municipis haver participat en el projecte, així com l’empenta de l’observatori.\n“És un projecte que val la pena i que vol posar al centre les dones”, ha dit Revestido, que també ha explicat que el consistori col·labora amb l’observatori des de fa temps a l’hora de fer activitats de sensibilització.\nLes 12 càpsules que integren el projecte documental es poden trobar al canal de YouTube de l’entitat.\nEl projecte s’ha presentat aquest dimecres a la Biblioteca El Molí // Roger Cuartielles\nEtiquetes:8M Ajuntament de Molins de Rei confinament dones Jessica Revestido Molins de Rei Observatori de les Dones en els Mitjans de Comunicació regidoria Feminismes