Queralt - Itinerari de les Capelles. Centenari de la Coronació Any de la Misericòrdia - Pànxing\nFent Camí amb el Russi… en companyia de Marc Majà Guiu, Rector de Berga.\nLa serralada de Queralt ens ofereix una gran varietat d’atractius, panoràmiques meravelloses, una orografia molt escarpada i un teixit de camins que permeten recórrer-la per totes les seves vessants. El dia 7 de cada mes, des de l’octubre de 2015 fins l’agost de 2016 es fa una caminada, des de la plaça de Sant Pere de Berga fins el santuari de Queralt, organitzada conjuntament per la parròquia de Santa Eulàlia de Berga i el Club Esquí Berguedà (CEB). S’emmarca dins dels actes de la celebració del centenari de la coronació de la Mare de Déu de Queralt. Pot participar-hi tothom qui vulgui, només cal que estigui a la plaça de Sant Pere a dos quarts de nou del vespre i portar un entrepà, beure i un lot o frontal, ja que tan la pujada com la baixada es fan de fosc.\n20h 30’.- Plaça de Sant Pere (Berga) – Més de 40 persones ens trobem a la plaça fent petar la xerrada mentre esperem l’arribada de mossèn Marc que ha d’arribar de dir missa. El veiem sortir del carrer dels Àngels amb la seva guitarra a l’esquena. Després de les salutacions de rigor emprenem el camí. Pugem les escales de l’església i ens dirigim cap al carrer Castellar del Riu, costerut a més no poder. Tot just passem la font de la Rata girem a la dreta i per unes escales emprenem la pujada per un estret callissot que ens deixa a la carretera de Sant Llorenç de Morunys, sota la muralla del castell de Berga. La seguim cap a l’esquerra uns metres, fins la casa de cal Diumenge, aquí agafem la carretera que surt just davant d’aquesta, en direcció cal Nen i Sant Marc. A mà dreta ens queda el dipòsit de Berga i a mà esquerra el descampat on hi havia hagut l’antiga fàbrica tèxtil de cal Patata. Passem pel costat de l’antic oratori de Queralt Xic, avui garatge de cotxes. Les marques del camí pugen a mà esquerra, però com que és fosc nosaltres seguim per la carretera, seguint el curs de la riera de Metge (Aquesta riera va desenvolupar un paper clau en la industrialització de Berga des de l’època medieval). A mà dreta, a l’altre cantó de la riera, veiem un antic edifici on encara avui hi viu gent, aquí hi havia hagut la fàbrica del Franquesa. Després passem per sota d’un antic aqüeducte, l’aigua del qual alimentava la turbina de la fàbrica tèxtil de Lluís Ne, també coneguda com “Villa Rosa”. Més amunt, a l’altra costat de la riera, es pot veure encara, mig en ruïnes, l’edifici de l’antiga fàbrica tèxtil del Garrigà. Totes elles, construïdes al segle XIX, van ser cremades durant la Guerra Civil de 1936-39.\nArribem al restaurant de Sant Marc, davant d’aquest girem a l’esquerra i passem pel costat de la capella del mateix nom. Després girem a la dreta i arribem a la casa de Fumanya. Pel cantó dret de la casa comencem a pujar pel camí conegut com “el Dret”. Després de fer unes quantes ziga-zagues, en un revolt surt un corriol a mà dreta. Aquest ens portaria fins a l’església de Sant Pere de Madrona (romànica). Nosaltres seguim el nostre camí, que és força costerut, però fem parada a cada una de les tres capelles que hi trobem, la de Sant Jacint, la de Sant Jaume i la dels Dolors. Un cop a dalt, asseguts a les escales de la plaça del santuari de Queralt, sopem tots junts. Una nit, aquí varem trobar un alemany que venia a peu des del seu país (això és caminar).\nCom va sorgir la idea de pujar a Queralt el dia 7 de cada mes durant l’any de la celebració del centenari de la coronació de la Mare de Déu de Queralt? Quan vaig estar estudiant a Roma, vaig poder participar en un pelegrinatge molt particular: una caminada nocturna des del Circo Massimo fins al Santuario del Divino Amore. Es tracta d’un pelegrinatge ja força arrelat a la “ciutat eterna” i que es fa setmanalment (cada dissabte, des de Pasqua fins a l’octubre). La gent es reuneix a la nit i… arriba al santuari a les 5 de la matinada! L’experiència va ser molt maca: entre els pelegrins hi havia els típics parroquians romans sempre fidels a aquestes cites, joves de moviments diversos, famílies i… fins i tot algun turista! Per sumar-te al pelegrinatge no calia apuntar-se enlloc. Simplement, s’havia de ser a l’hora convinguda al lloc de partida. D’aquí, doncs, la iniciativa d’una caminada nocturna periòdica al nostre santuari!\nTambé es vol fer una caminada des de Montserrat a Queralt, és veritat? Entre els “pelegrins mensuals” a Queralt, està agafant embranzida el desig de fer una caminada Montserrat-Queralt aprofitant l’escaiença del Centenari. Si bé aquest desig encara no està del tot confirmat, és molt probable que prosperi. En cas que sigui així, tu, Russi, ja ens ajudaràs a fer-ne difusió! Jo m’apunto, podem fer una bona parella tots dos, tu com a guia espiritual i jo com a guia terrenal buscant els camins (li dic, tot fent broma).\nCanviant de tema. El passat 8 de desembre el Papa va obrir la “Porta Santa” de la basílica de Sant Pere de Roma, com a signe de l’obertura de l’Any Sant de la Misericòrdia. Què és la misericòrdia? Podríem definir misericòrdia com amor entranyable envers aquell que és feble, vulnerable o, fins i tot, envers aquell que no mereix ser estimat. De fet, la paraula “misericòrdia” ve del llatí i la seva etimologia significa tenir un cor “pels petits” o “amb els petits”.\nPer què el Papa ha convocat un Jubileu de la Misericòrdia? El mateix Papa ho explica en el document “El rostre de la misericòrdia”: el nostre món, amb tots els seus avenços tecnològics però, simultàniament, amb tots els seus drames socials i existencials, té una gran necessitat de misericòrdia. I Jesús, si llegim atentament els Evangelis, apareix precisament com la personificació de la misericòrdia de Déu.\nCom proposa el Papa Francesc viure aquest any sant? El Papa proposa que les comunitats cristianes d’arreu es posin en “sortida missionera” per portar arreu l’Evangeli de la misericòrdia de Déu, és a dir: que els creients en Jesús es decideixin a anar a trobar els seus contemporanis per testimoniar-los la pròpia experiència de fe i, també, el compromís per l’amor i la justícia que aquesta fe els genera.\nQui són els missioners de la misericòrdia de que parla a la butlla? Són sacerdots que l’Església enviarà arreu (allà on se’ls cridi) perquè parlin sobre la misericòrdia de Déu, animin a posar-la en pràctica i, també especialment, perquè l’administrin a través del sagrament del perdó.\nQuins actes o accions es duran a terme a la diòcesi de Solsona? Cada parròquia mirarà de tirar endavant les iniciatives que consideri a partir del propi tarannà i, també, és clar, del seu entorn. Més concretament, ara les parròquies del bisbat estan treballant amb la “missió popular”, és a dir: uns dies intensos d’activitats vàries (xerrades, cinefòrums, caminades, testimonis, concerts…) amb l’objectiu de crear l’oportunitat per proposar, o re-proposar, la fe cristiana als nostres pobles.\nI en concret quins actes o accions es durant a terme aquí a Berguedà? Hi haurà una mica de tot: des del ja habitual “sopar solidari del pa amb oli”, organitzat per Mans Unides, passant per caminades (una “caminada nocturna jove” a Sant Pere de Madrona i una “marxa popular” a Santa Maria d’Avià), un cinefòrum al Patronat (a partir de la pel·lícula “Mandarinas”), testimonis de cristians perseguits, concerts de música cristiana jove a Sant Joan…\nL’any sant es viurà només a l’Església catòlica? Com a “iniciativa” aquest any es promogut, efectivament, per l’Església catòlica. Tanmateix, en el mateix document de convocatòria, el Papa anima els catòlics a organitzar encontres i activitats conjuntes amb altres confessions cristianes i, també, amb altres religions.\nUn cop sopats, els qui volen, pugen al cambril de la verge a estimar a la Mare de Déu i fer una pregària guiada per mossèn Marc. Des de Queralt les vistes són impressionants, sobretot en direcció sud, motiu que li ha valgut el sobrenom de balcó de Catalunya. De nit es pot veure com la ciutat de Berga il·luminada té la forma d’un drac. Per retornar cap a Berga, al ser fosc, baixem per la carretera de l’obaga, a aquestes hores no puja ni baixa cap cotxe. De dia és més curt fer servir el corriol senyalitzat que baixa pel mig. De baixada passem pel costat de la capella de Sant Antoni i de la Sagrada Família, i també pel costat de la font Negre, la font Nostra, la font del Segadors i la font de Mossèn Guiu. Travessem el mític pas de l’Estret, per on s’escorre la riera entre alts penya-segats, i en arribar a la primera desviació seguim la carretera que baixa a mà esquerra. Aquesta ens retorna al restaurant de Sant Marc, i a partir d’aquí desfem el camí ja fet de pujada.\n24h 00’.- Plaça de Sant Pere (Berga).\nPunt de sortida i arribada: Plaça de Sant Pere (Berga).\nDurada: Depenent del pas de cadascú aquesta ruta concreta que hem fet avui es pot fer entre 1h 30’ i 2h (trobareu molta gent que hi va a córrer, aquests, no cal dir-ho, ho fan en molt menys).\n• Aconsello anar variant el camí de pujada i baixada, tots ells estan senyalitzats i tenen el seu atractiu particular.\n• El temps marcat a la ruta és l’invertit per nosaltres, amb parades incloses.\n• Per estar assabentats dels actes que es realitzaran durant l’any del centenari de la coronació de la Mare de Déu de Queralt consulteu la web: www.queralt2016.cat


L’11,06% dels vilassarencs estan a l’atur – Vilassar Ràdio\nL’11,06% dels vilassarencs estan a l’atur\nL’Observatori de desenvolupament local del Consell Comarcal del Maresme ha fet públiques les dades d’atur per municipis durant el mes de novembre. A Vilassar de Mar hi havia 1.100 persones a l’atur, 8 més que a l’octubre i 314 persones més que el mes de novembre de l’any passat, del 2008. Per tant, la taxa d’atur a Vilassar de Mar actualment és de l’11,06%.\nPel que fa a la resta de la comarca, l’atur torna a castigar amb més força el Maresme Nord, on el mes de novembre s’ha concentrat prop del 70% de la gent que no tenia feina. El sector de serveis continua experimentant la davallada més gran i això explica en gran part que Pineda de Mar ja hagi superat el llindar del 20% de desocupats i es mantingui com la població que té la taxa d’atur més alta de la comarca. La segueixen de ben a prop Tordera amb gairebé el 19,5%, Mataró amb el 19% i Malgrat de Mar amb el 18,5%.\nEn dades generals, al Maresme hi ha un 15,5% de la població activa de la comarca. Aquest percentatge és superior al que es va registrar a la demarcació de Barcelona i al conjunt de Catalunya, que és de poc més del 14%.\nNotícia anteriorLa trama urbana de Berlín i Barcelona, reflectida en una exposició\nSegüent notícia“La rateta presumida” a l’Ateneu Vilassanès


Mostrant articles per etiqueta: ple - Nou Horta\nDimecres, 20 Novembre 2019 12:54\nL'Ajuntament de Benetússer ha celebrat per dosè any consecutiu un ple municipal infantil amb motiu del Dia Internacional dels Drets de la Infància. En la sessió han participat escolars dels col·legis Cristóbal Colón, Vicent Ricart, Blasco Ibáñez i La nostra Senyora del Socors amb l'objectiu específic per a aquesta edició de visibilitzar els drets de la infància a través de la història de dones que han treballat pels drets de la infància o el seu treball ha redundat en favor de la seua promoció i defensa.\nMés de 30 representants, dos per centre més dos per cicle, dels centres citats van exposar en el ple municipal el resultat del treball realitzat prèviament a les aules. Per a això, des de les àrees municipals d'Igualtat i Educació es va elaborar, com en edicions anteriors, un projecte i un dossier que es va compartir amb els centres. La regidora de totes dues àrees Ana Martín ha volgut destacar durant l'acte la “implicació i bon acolliment de la direcció i professorat dels centres a aquesta iniciativa”.\nEn aquesta ocasió es van seleccionar 16 articles de la Convenció dels Drets de la Infància, aprovats també per la Carta Municipal Infantil. La selecció es va efectuar considerant la rellevància de l'article triat i la seua relació amb la defensa i la trajectòria de cadascuna de les dones proposades i a cada centre se li van assignar quatre dones respectivament associades a un dret.\nAixí, la líder indígena guatemalenca premi Nobel de la Pau Rigoberta Menchú es va associar al dret a la pau. La fundadora Save the Children, Eglantyne Jebb, al dret de reconeixement de la infància en igualtat. La política, escriptora i professora valenciana Carmen Alborch, referent de la defensa del protagonisme de les dones en la vida pública, es va associar al dret a la participació. L'escriptora Gabriela Mistral, autora dels drets del xiquet en 1927, al dret a la justícia. La defensora del dret a l'educació de les xiquetes i dones i també Nobel de la Pau Malala Yousafzai, va anar de la mà del dret a l'Educació. En la mateixa línia, Gilma Jiménez, al dret a la Protecció; Matilde Salvador, al dret a la cultura; Pilar Mateo, al dret a la salut; Elizabetz Magie Phillips, creadora del Monopoly, al dret al joc; Sofia Kovalébvskaya es relaciona amb el dret a l'intercanvi i a la tradició cultural i Patricia Campos, primera dona pilot de l'Exèrcit que a més va estar present en l'acte, al dret a l'oci.\nTanquen la llista Marion O’Brien Donovan i el dret a un nivell de vida adequat; Wangari Maathai i el dret a gaudir del medi ambient sa i a créixer en un entorn saludable; Elisabeth Eidenbenz i el dret al refugi i a gaudir de tots els drets sense consideració de procedència o ètnia; Ashwini Angadi i el dret a una societat inclusiva per a persones alguna diversitat funcional, i, finalment, Judith Ennew i el dret a la informació i a conèixer els meus drets.\nA cada centre se li van lliurar quatre panells amb les siluetes dels rostres d'aquestes dones i el dret a elles associat. A partir d'ací, els col·legis van plantejar activitats a l'aula, entre elles una de caràcter artístic per a completar el panell. En el ple, presidit per l'alcaldessa Eva Sanz, els representants escolars han explicat les decisions adoptades amb el professorat i els ensenyaments adquirits en el procés. Posteriorment, els resultats han sigut exposats en la Plaça de l'Ajuntament.\nDijous, 24 Octubre 2019 16:58\nEl Ple de Foios aprova rebaixar la pressió fiscal als veïns en 32.000 euros\nEl dimarts 22 d'octubre, l'Ajuntament de Foios ha disposat una sessió Extraordinària del Ple, en la que s'han aprovat, entre altres, punts importants com la modificació de l'Impost de Béns Immobles, que augmentarà lleugerament. Però en contraposició i per compensar la pujada, s’elimina la controvertida taxa de fems, que en especial, afectava negativament als comerços locals, i que suposarà un menor pagament per a la majoria de veïns.\nSergi Ruiz, alcalde de Foios, ha assenyalat que “amb aquesta modificació, la pujada de l’IBI és menys del que s’estava pagant de mitjana com a taxa de fems, de manera que la pressió fiscal sobre els veïns de la localitat es a veure reduïda en 32.000 euros”. A més, amb aquest ajust, s’unifica en un sol rebut “que es podrà pagar fins en 6 terminis, el que facilita tant la tasca de l’Ajuntament en la recaptació, com dels veïns a l’hora de fer els pagaments”, ha continuat Ruiz. Amb aquesta pujada, l’impost passa d’un tipus del 0’50 al 0’53%, “el que deixa a Foios com al tercer poble de la comarca amb l’IBI més baix, el 37 si comptem tota la província. Això dona mostra de l’esforç que l’Ajuntament de Foios fa per a la prestació de serveis i amb quins recursos ho porta a terme” ha conclòs l’Alcalde.\nTambé s'ha portat al Ple la incoació de licitació de l'obra del Pla Edificant, que portarà diverses millores al col·legi Rei en Jaume, així com la proposta de reglament sobre denominació i retolació de les vies urbanes i d'edificis públics, que posa especial atenció en la utilització de més noms de dones.\nAmb previsió de les pròximes Eleccions Generals del 10 de novembre, el Ple ha servit també per a la realització del sorteig i nomenament de les meses electorals. Així doncs, l'ordre del dia s'ha completat amb les declaracions de compatibilitats sol·licitades per MªJosé Climent Vilaplana dels anys 2018 i 2019, l'aprovació de la modificació de la jornada de l'arquitecta municipal, el reconeixement del dret de reducció de jornada per conciliació familiar i la rectificació d'errors materials en relació amb els llocs de treballs.\nTots els punts de l’ordre del dia han sigut aprovats en una sessió que ha transcorregut amb normalitat.\nDilluns, 08 Juliol 2019 12:03\nEl ple de Paterna aprova per unanimitat que els partits no reben assignació econòmica\nEl ple de l'Ajuntament de Paterna ha aprovat per unanimitat que els partits polítics no reben cap assignació econòmica, una opció que contempla la Llei de Bases de Règim Local en el seu article 73.3 i que no s'aplicarà a Paterna, com sí que ocorre en molts altres municipis.\nA més, durant la sessió plenària d'Organització també ha tirat avant per unanimitat mantindre la despesa de Personal, reduint el nombre d'assessors i alliberaments. El nombre d'assessors descendeix de 12 a 7,25; i el nombre de regidors alliberats es redueix de 19 a 15,25, una mesura aprovada per tots els vots dels regidors i regidores del ple.\nTots els grups polítics amb representació plenària (PSOE, PP, Ciutadans, Compromís i Vox) tindran recursos per a poder exercir el seu treball de forma eficaç. D'aquesta forma, se'ls proporcionarà un despatx amb mobiliari, terminals i línies de telefonia fixa, dos dispositius mòbils amb trucades i dades, dos ordinadors amb connexió a Internet, servei d'impressió i copisteria, correus electrònics personalitzats i material d'oficina.\nTambé tots els grups polítics tindran consellers en les empreses públiques municipals, punt aprovat per unanimitat en la sessió plenària de l'Ajuntament de Paterna.\nDilluns, 08 Juliol 2019 11:27\nDilluns, 01 Juliol 2019 10:17\nDijous 27 de juny, es va celebrar el primer ple de la nova corporació de l’Ajuntament de Godella. En primer lloc es va donar compte de la constitució dels grups polítics d’esta nova corporació per a la legislatura 2019-2022.\nComençant pel PP, els cinc regidors que ocuparan els seients del saló de plens seran José Maria Musoles Granada (portaveu titular), Mª Carmen Alonso Rovira, José Luis Martí Bosch (suplent), Vicente Estellés Valls i Mª Cristina Sarasqueta Mayans (suplent). En Compromís repetiran Eva Pilar Sanchis Bargues i Tatiana Prades Castells (portaveu titular), acompanyades de Carles Albert Duran Giner (suplent) i Adolfo J. Rodríguez Dolz. En el PSOE també continuaran María Teresa Bueso Marqués (portaveu titular) i Fernando Oliveros (suplent), i se’ls sumarà Natalia Garrido Villén i Antonio Segura Mármol. Ciudadanos estarà representat per Francisco Javier Beltrán Giner (portaveu titular), Andrés Roig Murillo i Amparo Brunchú Caballer (suplent). I, per últim, Unides Podem-EU tindrà a Irene Ferré Manzanero com a regidora i portaveu.\nPer unanimitat es van aprovar diversos punts de l’ordre del dia. En primer lloc, la periodicitat de les sessions plenàries, que continuaran celebrant-se cada últim dijous de mes a les 19:30 h, a excepció del mes d’agost. En segon lloc, la composició, número i competències de les comissions informatives permanents: de Governació, de Benestar Social i Econòmica, d’Urbanisme i d’Activitats Socioculturals; així com la Comissió Especial de Comptes. I, per últim, la determinació de la periodicitat de les sessions de la Junta de Portaveus, que es celebraran amb caràcter mensual, a excepció del mes d’agost, el dimarts de la mateixa setmana en què es celebre la sessió ordinària del ple.\nD’altra banda, s’aprovaren els nomenaments de representants de la corporació en les entitats supramunicipals:\nConsorci Comarcal de Serveis Socials de l’Horta Nord\n- Representant Titular: Eva Pilar Sanchis Bargues\n- Representant Suplent: Tatiana Prada de Conflent Castells\nBombers - Consorci Provincial de València\n- Representant Titular: Fernando Oliveros Moral\n- Representant Suplent: Natalia Garrido Villén\nEntitat Metropolitana de Serveis Hidràulics (EMSHI)\n- Representant Suplent: Antonio Segura Marbre\n- Representant Titular: Antonio Segura Marbre\n- Representant Suplent: Eva Pilar Sanchis Bargues\n- Representant Titular: Natalia Garrido Villén\n- Representant Suplent: Fernando Oliveros Moral\nConsorci del Pacte Territorial per a la Creació d'Ocupació - Pactem Nord\n- Representant Titular: Teresa Bueso Marqués\n- Representant Titular: Tatiana Prada de Conflent Castells\n- Representant Suplent: Carles Albert Durán Giner\nTambé es va aprovar en esta sessió, amb l’única abstenció del PP, la determinació del règim de dedicació i de retribucions dels membres de la corporació, amb dedicació exclusiva o parcial i la quantia de les assistències i indemnitzacions. Segons l’acord, podran exercir en règim de dedicació exclusiva, a més de l'Alcaldia, com a màxim, dos càrrecs de Regidor Delegat, amb jornada completa. En el cas de la dedicació parcial, podran exercir, a més de l’Alcaldia, un màxim de vuit càrrecs de Regidor Delegat, amb una jornada mínima de 20 hores setmanals, equivalents al 53,3% de la jornada del personal de l'Ajuntament.\nPel que fa a les retribucions brutes anuals seran les següents:\n- Càrrec d’Alcaldessa amb dedicació exclusiva: 37.800 euros, dividits en 14 mensualitats.\n- Càrrec de Regidor Delegat amb dedicació exclusiva: 25.200 euros, dividits en 14 mensualitats.\n- Càrrec d’Alcaldessa o de Regidor Delegat amb dedicació parcial: 12.600,00 euros, dividits en 12 mensualitats.\nEls membres de la Corporació que no tinguen dedicació exclusiva ni parcial percebran assistències per la concurrència efectiva a les sessions dels òrgans col·legiats de la Corporació que formen part en les següents quanties:\n- Ple: 150 euros.\n- Junta de Govern Local: 75 euros.\n- Comissió Informativa: 75 euros.\n- Junta de Portaveus; 100 euros.\n- Mesa de Negociació: 150 euros.\n- Mesa de Contractació: 100 euros.\nPer últim, també va eixir endavant l’assignació econòmica a percebre pels grups polítics municipals, que serà d’una quantia fixa de 100 € al mes per a cada grup polític i una altra variable de 25 € al mes per a cada regidor o regidora.\nFinalment, es va anunciar que el proper ple tindrà lloc el dimecres 24 de juliol, doncs s’ha avançat un dia per no fer-lo coincidir amb el concert del bicentenari que la banda del Casino Musical celebrarà en el Palau de la Música de València.\nPERIODICITAT SESSIONS PLENÀRIES: APROVADA\nCOMPOSICIÓ, NÚMERO I COMPETÈNCIES DE LES COMISSIONS INFORMATIVES PERMANENTS: APROVADA\nNOMENAMENTS DE REPRESENTANTS DE LA CORPORACIÓ EN ENTITATS SUPRAMUNICIPALS: APROVAT\nFavor: Compromís, PSOE, UP-EU\nDETERMINACIÓ RÈGIM DEDICACIÓ I RETRIBUCIONS MEMBRES DE LA CORPORACIÓ MUNICIPAL, AMB DEDICACIÓ EXCLUSIVA/PARCIAL I QUANTIES DE LES ASSISTÈNCIES I INDEMNITZACIONS: APROVADA\nFavor: Compromís, PSOE, UP-EU, Cs\nASSIGNACIÓ ECONÒMICA A PERCEBRE PELS GRUPS POLÍTICS MUNICIPALS: APROVADA\nFavor: Compromís, PSOE, UP-EU, PP\nCREACIÓ PLACES PERSONAL EVENTUAL/CONFIANÇA\nDETERMINACIÓ DE LA PERIODICITAT DE LES SESSIONS DE LA JUNTA DE PORTAVEUS: APROVADA\nDijous, 23 Mai 2019 14:28


Homenatge a Lluïsa Bonet pels 25 anys treballant per l’Administració — Ajuntament de Salou\nHomenatge a Lluïsa Bonet pels 25 anys treballant per l’Administració\nHomenatge a Lluïsa Bonet pels 25 anys treballant per l’Administració La funcionària que actualment desenvolupa la seva feina a l’àrea de Comerç i Consum ha rebut el pin de plata de mans de l’alcalde https://www.salou.cat/ca/noticies/homenatge-a-lluisa-bonet-pels-25-anys-treballant https://www.salou.cat/ca/noticies/homenatge-a-lluisa-bonet-pels-25-anys-treballant\nLa funcionària que actualment desenvolupa la seva feina a l’àrea de Comerç i Consum ha rebut el pin de plata de mans de l’alcalde\nL’alcalde de Salou, Pere Granados, ha rebut a la funcionària Lluïsa Bonet a alcaldia com a homenatge pels seus 25 anys al servei de l’Administració local. En aquest acte, també ha estat present, la regidora de Comerç, Reyes Pino que ha destacat la professionalitat de la funcionària. El batlle li ha lliurat el pin de plata pels seus 25 anys de treball a l’Administració i li ha volgut traslladar-li l’agraïment en nom de la Corporació municipal per la feina realitzada des dels seus inicis. Bonet, que va començar fa 25 anys a Saragossa, es va incorporar fa 16 anys i 6 mesos a l’Ajuntament de Salou. Actualment ocupa el lloc d’auxiliar administrativa a l’àrea de Comerç i Consum.\nGranados l’ha felicitat per la bona feina, per la dedicació i el servei a la ciutadania i l’ha encoratjada a continuar desenvolupant les seves tasques amb la mateixa energia. En finalitzar l’acte s’han fet una foto de família.


Duggal's Nova Delhi i NCR Índia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nPlot 1285, Sector 46, Gurgaon, Nova Delhi i NCR, Índia, 122001 - Veure al mapa\nMés informació sobre Duggal's\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Duggal'S es troba a la zona de Gurgaon de la ciutat de Nova Delhi i NCR. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Duggal'S és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, servei de despertador, escriptori, ventilador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma a cada habitació. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Duggal'S.\nTemple Lotus - 23,24 km\nRashtrapati Bhavan - 24,06 km\nTomba de Humayun - 25,44 km\nPorta de l'Índia - 25,65 km\nGurudwara Bangla Sahib - 25,68 km\nConnaught Place - 26,82 km\nFort Vermell - 30 km\nGold Souk Mall - 2,38 km\nILD Trade Centre - 2,58 km\nRaheja Mall - 2,58 km\nSpazedge - 2,73 km\nOmaxe Celebrations Mall - 2,76 km\nNinex City Mart - 2,9 km


L'huracà - TRESC\nTeatre Nacional de Catalunya - Barcelona\nLa dramaturga i traductora Carme Montoriol, amb la seva breu però subtilíssima obra dramàtica, mereix un lloc privilegiat entre els grans clàssics moderns del teatre català. A L'huracà, estrenada l'any 1935, retrata amb enorme subtilesa psicològica el conflicte angoixant d'una dona tràgicament absorbida per la possessiva relació que el seu fill li reclama d'una manera obsessiva.\nL'endemà de l'estrena al Teatre Poliorama, dins la temporada oficial subvencionada per la Generalitat republicana, la crítica del diari La Noche afirmava que el text de Montoriol era la millor peça que aquella temporada s'havia estrenat al Teatre Català. Després de la Guerra Civil, l'autora va adoptar un estricte silenci literari, i la seva obra dramàtica va veure's igualment allunyada dels escenaris durant dècades.\nDireccióDirecció: Mònica Bofill / Dramatúrgia: Anna Maria Ricart\nDurada1 h 15 min aproximadament\nIntèrprets:Quim Àvila / Montse Germán / Júlia Jové / Josep Julien / Gemma Martínez\nde dimarts a dissabtes de 15h a 21h. Diumenges de 15h a 18h\n19:00 h Teatre Nacional de Catalunya\n19:00 h Teatre Nacional de Catalunya - Barcelona Afegeix a calendari Afegeix a calendari de Google\n18:00 h Teatre Nacional de Catalunya\n18:00 h Teatre Nacional de Catalunya - Barcelona Afegeix a calendari Afegeix a calendari de Google\nPresentació dels Terrats en Cultura 2021\nEt convidem a la Presentació dels Terrats en Cultura 2021\nDilluns 19 d'abril de 2021 19 d'abril de 2021 a les 17:00h\nPegados El Musical\nEls protagonistes, que estaran literalment "PEGADOS", es veuran condemnats a entendre's.\nPruna - Festival Grec 2020 "De Grec a Grec"\nUn conte barrejat de testimonis reals, que ens mostra la realitat dels abusos infantils. I també ens mostra una vida de tantes.\nDel 21 d'abril al 9 de maig\n20€ des de 13€\nJALEIU de Guillem Albà & La Marabunta\nGUILLEM ALBÀ torna als escenaris amb `JALEIU', un espectacle que farà esclatar de riure tothom.\nDel 27 al 27 d'abril i Del 4 al 18 de maig\nUn espectacle de la companyia La Calòrica sobre l'emergència climàtica\nLa Pilar i la Carme van viure i treballar tota la vida en una de les colònies tèxtils que van florir a finals del segle XIX.\nTarda de Musicals\nNo us perdeu un concert que remourà els vostres propis records i que, alhora, us oferirà alguna sorpresa.\nDiumenge 9 de maig a les 18:00h\nJo també vaig al TNC: Galatea + Taller "Vens al circ?"\nL'obra més personal de Josep M. de Sagarra, juntament amb "Ocells i llops" i "La fortuna de Sílvia"\n24€ des de 10€


Convocatòria: Estudi Pobresa Energètica i món rural - ESF\nConvocatòria: Estudi Pobresa Energètica i món rural\nOferta finalitzada | Convocatòria: Estudi Pobresa Energètica i món rural\nObjectiu final estudi:\nRealitzar un estudi que cerqui trobar i analitzar en profunditat els diferents impactes que té la pobresa energètica en el món rural, tot vinculant la realitat del Nord i del Sud Globals a través de les pràctiques de les grans transnacionals.\nL’estudi té per objecte, primerament, realitzar una recerca bibliogràfica i estadística sobre l’estat de la qüestió. El segon i principal objectiu d’aquest estudi és donar veu a diferents realitats a través de les vivències d’entitats, col·lectius i ens públics, a les quals se’ls dedicaran capítols exclusius de la recerca.\nElements del contingut de l’estudi:\n1.- Corpus teòric de l’estudi\nRecerca de bibliografia i de dades estadístiques\n2.- Veu de les entitats, col·lectius i ens públics\nRecollit a través de visites sobre el terreny i entrevistes a afectats, activistes i treballadors públics.\nCada capítol aniria destinat a una experiència o visió diferent. Alguns exemples, a mode de proposta, podrien ser:\nVisió institucional: tasca dels consells comarcals.\nLluites en poblacions afectades per talls de distribució (Lleida / Montoliu de Segarra).\nEnvelliment al món rural i gènere: entitats especialitzades en la tercera edat.\nDificultats per mantenir la llar a una temperatura adequada a l’hivern: ús de butà, llenya.\nXarxa amb entitats del Sud Global (Moçambic, Equador i el Salvador, Perú, Brasil/MAB)\nImpacte de l’accés a l’energia i als combustibles fòssils en un futur: com s’adaptarà el món rural en comparativa al món urbà\n3.- Conclusions i connexió entre la precarietat al Nord i al Sud Globals\nParal·lelismes entre les experiències observades a Nord i Sud\nImpacte de les pràctiques de transnacionals\n3. Estudis de diferents realitats\n4. Connexió Nord-Sud\n5. Conclusions públics, per tal de fer un primer cribratge i detectar visions i realitats que siguin interessants i enriquidores per a l’estudi. Després de realitzar una visita sobre el terreny, es pugui dedicar una part de l’estudi a explicar-la amb més profunditat, a través de la veu de les pròpies persones implicades. La proposta base és que cadascuna d’aquestes realitats ocupi un capítol de l’estudi i sigui d’una extensió limitada. Per exemple, entre 5-8 experiències de 7-8 pàgines cadascuna.\nL’estudi també haurà d’incloure una visió del Sud Global, pel qual es podrà aprofitar la xarxa d’entitats dels projectes que Enginyeria Sense Fronteres té a països com Moçambic, El Salvador o Equador. Alhora, es requereix una connexió entre les realitats del Nord i del Sud, amb un èmfasi especial en l’impacte de la gestió de les grans transnacionals als dos àmbits.\nEn tot el procés s’inclourà explícitament la perspectiva de gènere, així com altres interseccionalitats que generen desigualtat, tals com migr\nEs demana un treball inicial de cerca i revisió bibliogràfica per tal de dotar el corpus teòric de l’estudi.\nContacte amb entitats, col·lectius i associacions, per exemple.\nDurant tot el procés es comptarà amb el suport del voluntariat d’Enginyeria Sense Fronteres, que donaran suport en l’orientació de l’estudi i en la revisió final d’aquest.\nAgost Setembre Octubre Novembre Desembre Gener Febrer Març\nCerca i revisió bibliogràfica\nVisites i entrevistes i\nPagament: 2.500,00€ bruts (a aquesta quantitat li seran aplicats els impostos corresponents).\nLes persones o entitats interessades poden enviar una carta de motivació i el seu Currículum Vitae (o experiència de l’entitat) en arxiu pdf a: sensibilitzacio@esf-cat.org indicant la referència REF: 28/EstudiEnergia.\nData límit de presentació de candidatures: 13 de juliol de 2021.


Quins pares entren a l'escola i quins es queden fora? – Blocdepares\nQuins pares entren a l'escola i quins es queden fora?\nCanvi de piles!!!!\n2 / juny / 2014\nL’escola i les famílies!!!\nAvui us proposem un vídeo que ens ha fet arribar el nostre col·laborador habitual Toni i que es tracta d’un vídeo que inclou els parlaments de diferents entesos en matèria educativa i que porta per títol : Quins pares entre a l’escola i quins es queden fora!!\nEntre els ponents que podem torbar al vídeo d’una durada de 19 minuts hi ha:\nMarta Comas, directora del projecte “Famílies amb veu”\nMaria Jesús Comellas, doctora en psicologia i experta en orientació familiar\nMontserrat Ruiz, directora de l’escola Tanit de Santa Coloma de Gramenet\nNoelia Fontana, mare de l’Ampa de l’escola Salvador Espriu de Sant Feliu de Llobregat.\nEl missatge principal del vídeo és el fet de relacionar la participació directa dels pares i mares a l’escola amb el rendiment dels infants i el seu nivell de felicitat a l’escola.\nTal com explica el projecte Famílies amb veu:\n“A l’escola hi ha un contacte proper. Els pares saben que poden trucar. Poden venir sempre que vulguin. I l’acolliment vol dir això, que sempre que vulguin poden venir aquí a l’escola, sempre seurem en una taula i en parlarem. Que se sentin, doncs, escoltats, que quan tenen un suggeriment o..”\nAixò és el que busquen les escoles i sobretot el que també ens agradaria que tingués lloc en totes les escoles.\ntot seguit us proporcionem el vídeo :\nTambé us proporcionem el vincle del projecte Famílies amb veu, ja que el considerem molt interessant!!!!\nEsperem que aquest vídeo us agradi i ajudia a conciliar pares i mares amb escola !!!!


El programa de Garantia Juvenil de la Cambra de Terrassa tanca el 2018 amb 347 joves nous\nFins a 1.197 joves han participat en les formacions i un 46% s'han incorporat al mercat laboral\nTerrassa - Dijous, 10/01/2019 - 14:56\nEl programa de Garantia Juvenil de la Cambra de Terrassa ha incorporat 347 nous joves en el transcurs del 2018, la qual cosa suposa un 25% més que l’any anterior.\nDel total d’inscrits el 2018, 201 participants van rebre una formació troncal, 168 van fer formació específica i 156 joves van rebre un servei d’acompanyament de visites a empreses, segons ha informat la Cambra de Terrassa.\nEn total, 1.197 joves han participat en el programa de Garantia Juvenil de la institució egarenca des que es va posar en marxa el 2015, i un 46% s’han incorporat al mercat laboral i actualment està treballant.\nLa Cambra de Terrassa té previst iniciar en el primer semestre del 2019 diferents formacions en especialitats relacionades amb el disseny de pàgines web, mossos de magatzem, hostaleria, assistència sanitària, auxiliar de comerç i auxiliar d’estètica.\nEl pla de capacitació del Programa de Garantia Juvenil de la Cambra de Terrassa forma part del programa integral de Qualificació i Ocupació que s’integra al conjunt d’accions del Sistema de Garantia Juvenil que està promogut pel Ministeri de Treball i Seguretat Social i cofinançat pel Fons Social Europeu (FSE).


Qualitat dels Serveis-Cartes Marc\n> Cartes Marc\nSón aquelles Cartes que contenen una descripció de serveis, objectius i indicadors comuns a distints centres que reuneixen unes característiques homogènies, amb l'objectiu de crear una base compartida d'informar a la ciutadania dels compromisos de Serveis, quan elaborin les seves pròpies Cartes.\nCartes Marc publicades\nDurant el 2008, es va posar en marxa el projecte d'elaboració i implementació de Cartes Marc, tal i com està previst en el programa número 9 de compromisos amb la ciutadania del Segon Pla Estratègic de Qualitat del Govern de les Illes Balears.\nEl projecte pretén que els grans àmbits sectorials de les unitats o dels centres del Govern de les Illes Balears participin d'una manera activa en l'elaboració i la implementació de Cartes Marc en la seva xarxa de serveis.\nEn aquest espai s'inclouen les xarxes prestadores de serveis en les quals el projecte s'ha desenvolupat i les Cartes publicades.\nServei d'Atenció i Informació a la Ciutadania. Govern de les Illes Balears\nAquesta xarxa està formada per les oficines d'informació i registre de les conselleries del Govern, el call center de la Fundació Bit que actualment presta el servei telefònic del 012 i el Servei d'Atenció i Informació a la Ciutadania de la Conselleria d'Administracions Públiques.\nSecretaries d'Instituts d'Educació Secundària (IES). Conselleria d'Educació, Cultura i Universitats\nLes Secretaries som un servei dels instituts d’educació secundària (IES), que depenem directament de la Conselleria d’Educació, Cultura i Universitats.\nActualment a les Illes Balears hi ha un total de 67 Instituts repartits entre Mallorca, Menorca, Eivissa i Formentera i cadascun d’ells disposen de la seva Secretaria.\nDes de les secretaries facilitem la relació entre la Conselleria, l’Institut i els usuaris i proporcionem als alumnes i a les seves famílies informació i gestió dels processos acadèmics.\nL’àmbit d’aplicació dels continguts d’aquesta Carta Marc abasta progressivament les 67 secretaries d’institut repartides per les Illes Balears.\nXarxa Infojove. Conselleria d'Educació, Cultura i Universitats\nLa Xarxa Infojove, està integrada dins l'estructura de la Conselleria d'Educació, Cultura i Universitats. La Direcció General de Cultura i Joventut n'exerceix la coordinació i en formen part el Consell de Joventut de les Illes Balears, consells insulars, mancomunitats, ajuntaments, i entitats sense ànim de lucre de les Illes Balears.\nFou creada l'any 1999 i consisteix en un conjunt d'activitats d'informació, orientació i assessorament, dirigides als joves i ofertes directament al públic, promogudes i desenvolupades per entitats públiques o entitats privades sense ànim de lucre.\nL'àmbit d'aplicació dels continguts d'aquesta Carta Marc abasta un total de 83 entitats dividides en 26 centres d'informació jove i 57 punts d'informació jove repartits per les Illes Balears, que conformen la Xarxa Infojove.\nAgència Tributària de les Illes Balears (ATIB). Vicepresidència Econòmica, de Promoció Empresarial i d'Ocupació\nL'Agència Tributària de les Illes Balears és una realitat des de l'1 de gener de 2009. El seu principal objectiu és acostar l'Administració tributària a la ciutadania, oferint en tot moment informació actualitzada, fent més fàcils els tràmits i lluitant contra el frau fiscal en benefici de tothom.\nL'Agència es constitueix, en compliment de l'Estatut d'autonomia de les Illes Balears, com a ens autònom responsable de la gestió, la recaptació, la liquidació i la inspecció dels tributs propis de la Comunitat Autònoma i dels tributs estatals cedits totalment. Aquesta responsabilitat, la durà a terme sota els principis de transparència, de legalitat,d'objectivitat, d'igualtat, de responsabilitat i d'eficàcia. Per tal que els usuaris siguin part activa de la millora contínua de l'Administració tributària, és important conèixer les seves expectatives.\nPorts de les Illes Balears. Conselleria de Turisme i Esports\nPorts de les Illes Balears, esta integrada a l'estructura de la Conselleria de Turisme i Esports i té encomanat l'exercici de les competències executives de l'administració autonòmica en matèria de ports i d'instal·lacions portuàries i marítimes, incloses les potestats de caràcter autoritzador, les de recaptació tributària i la sancionadora.\nL'àmbit d'aplicació dels continguts d'aquesta Carta Marc abasta un total de 13 Ports de gestió directa de Ports de les Illes Balears\nServei d'Ocupació de les Illes Balears (SOIB). Conselleria d'Educació, Cultura i Universitats\nEl Servei d'Ocupació de les Illes Balears (SOIB), depenent de la Conselleria d'Educació, Cultura i Universitats, és un servei de gestió de l'ocupació per a les Illes Balears.\nActualment disposem de 14 oficines distribuïdes a Mallorca, Menorca, Eivissa i Formentera.\nEl SOIB és un servei públic i gratuït, adreçat a tots els ciutadans en edat laboral i als empresaris de les Illes Balears. El seu objectiu és la intermediació laboral, la promoció i accés a l'ocupació, la formació per a l'ocupació, a més de la realització de les gestions administratives que té encomanades.\nL'àmbit d'aplicació dels continguts d'aquesta Carta Marc abasta un total de 14 oficines repartides per les Illes Balears, que conformen el Servei d'Ocupació de les Illes Balears.\nGerència d'Atenció d'Urgències 061. Servei de Salut de les Illes Balears\nEl Servei d'Atenció Mèdica Urgent 061 és el servei públic d'emergències mèdiques del Servei de Salut de les Illes Balears que assumeix la responsabilitat de l'assistència sanitària de les urgències i emergències que ocorren a l'àmbit territorial de les Illes Balears.\nL'àmbit d'aplicació dels continguts d'aquesta Carta Marc abasta un total de 26 Bases de Recursos de les quals 17 a Mallorca, 4 a Menorca i 5 a Eivissa i Formenterera conformen la xarxa de Servei d'Atenció Mèdica Urgent 061.\nConsorci de Transports de Mallorca (CTM). Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient i Territori\nEl Consorci de Transports de Mallorca (CTM) és una entitat pública adscrita a la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient i Territori, creada amb la finalitat de planificar, establir i mantenir un sistema comú de transport públic regular de viatgers a l'illa de Mallorca. Els mitjans de transport que agrupa el CTM són principalment el ferrocarril, el metro i l'autobús.\nEl CTM assumeix l'organització tècnica i administrativa dels transports terrestres regulars, i des d'una concepció global del sistema cerca una millora dels serveis, optimitzant els recursos existents.\nL'àmbit d'aplicació dels continguts d'aquesta Carta Marc abasta totes les línies de transport terrestre interurbanes (el 100% de les empreses concessionàries), tots els trajectes de la línia de metro de Palma i tots els trajectes del Tren interurbà de SFM.\nAtenció Primària. Àrea Salut de Menorca. Servei de Salut de les Illes Balears\nAtenció Primària de l’Àrea de Salut de Menorca forma part de l’ordenació territorial sanitària del Servei de Salut de les Illes Balears, que és un ens públic de caràcter autònom, al qual es confia la gestió dels serveis públics sanitaris de caràcter assistencial de les illes Balears.\nL’Àrea de Salut de Menorca està integrada per un grup de professionals a la disposició de tota la població de Menorca per donar resposta a les seves necessitats de salut, oferint tant assistència com educació sanitària i activitats de promoció de la salut.\nL’àmbit d’aplicació dels continguts d’aquesta Carta Marc abasta un total de 5 centres de salut, 4 unitats bàsiques i 3 consultoris repartits per tota l’illa de Menorca i conformen la xarxa d’Atenció Primària de l’Àrea de Salut de Menorca.\nAtenció Primària. Àrea Salut d'Eivissa i Formentera. Servei de Salut de les Illes Balears\nAtenció Primària de l'Àrea de Salut d’Eivissa i Formentera forma part de l’ordenació territorial sanitària del Servei de Salut de les Illes Balears, que és un ens públic de caràcter autònom, al qual es confia la gestió dels serveis públics sanitaris de caràcter assistencial de les illes Balears.\nL'Àrea de Salut d’Eivissa i Formentera està integrada per un grup de professionals a la disposició de tota la població d’Eivissa i Formentera per donar resposta a les seves necessitats de salut, oferint tant assistència com educació sanitària i activitats de promoció de la salut.\nInstitut Balear de l'Habitatge (IBAVI). Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient i Territori\nL'Institut Balear de l'Habitatge (IBAVI) és una entitat pública adscrita a la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient i Territori creada amb la finalitat de promoure habitatges de protecció pública i gestionar el seu parc immobiliari, amb l'objectiu de posar-los a disposició dels ciutadans de les Illes Balears, com també tramitar ajuts i subvencions destinats a facilitar l'accés a l'habitatge.\nL'àmbit d'aplicació dels continguts d'aquesta Carta Marc abasta cinc oficines repartides per les Illes Balears: tres a Mallorca, una a Menorca i una a Eivissa.\nCentre Balears Europa (CBE). Conselleria de Vicepresidència,Innovació, Recerca i Turisme\nEl Centre Balears Europa és un consorci de dret públic, que té com a missió documentar, assessorar, formar i informar la societat de les Illes Balears, sobre qüestions relacionades amb la Unió Europea i les seves institucions.\nA més de tota la comunicació bàsica i institucional relacionada amb la Unió Europea, ofereix informació especialitzada sobre qüestions pràctiques i d'interès, com ara viure a la Unió, treballar-hi, fer-hi negocis, estudiar-hi, els drets del consumidors, la sanitat, etc.\nFires i Congressos de les Illes Balears. Conselleria de Turisme i Esports\nFires i Congressos de les Illes Balears és un potent centre de negocis del Govern de les Illes Balears que, a través de la Conselleria de Turisme i Esports, incentiva l'activitat i la promoció econòmica de les empreses i la seva projecció internacional, alhora que desenvolupa una gran quantitat d'activitats culturals, socials i artístiques.\nActualment Fires i Congressos de les Illes Balears desenvolupa la seva activitat en dos recintes firals: el de Palma, a Mallorca, i el de Maó, a Menorca. Anualment, organitza aproximadament catorze certàmens relacionats amb els principals sectors econòmics de les Illes, com la nàutica, l'alimentació, l'artesania, la restauració o la construcció, entre d'altres.\nInstitut d'Innovació Empresarial de les Illes Balears (IDI). Conselleria d'Economia i Competitivitat\nL'Institut d'Innovació Empresarial de les Illes Balears (IDI) és un organisme públic adscrit a la Conselleria d'Economia i Competitivitat del Govern de les Illes Balears.\nLa missió de l'IDI és impulsar el desenvolupament empresarial de les Illes Balears amb criteris de sostenibilitat i de reequilibri territorial i sectorial, informant les empreses, especialment les petites i mitjanes, dels mitjans adequats per millorar la seva gestió i augmentar la seva competitivitat, com també posant al seu abast aquests mitjans, potenciant la innovació, el disseny, la comercialització i la qualitat amb la màxima transparència, equanimitat i eficiència.\nUnitat d'Informació i Tràmit (UDIT). Conselleria de Treball, Comerç i Indústria\nLa Unitat d'Informació i Tràmit (UDIT) és una unitat adscrita a la Direcció General Política Industrial que té les funcions d'informació, registre general i tramitació, seguiment i/o resolució d'expedients de la Direcció General d'Indústria i Energia.\nÉs la nostra voluntat esforçar-nos, dins l'objectiu general de millora de l'Administració, per prestar als usuaris un servei més pròxim, eficient i de major qualitat.\nServeis Ferroviaris de Mallorca (SFM). Conselleria de Medi Ambient, Agricultura i Pesca\nServeis Ferroviaris de Mallorca (SFM) és una empresa pública depenent de la Conselleria de Medi Ambient, Agricultura i Pesca del Govern de les Illes Balears, que està integrada al Consorci de Transports de Mallorca (CTM), formant part de la Xarxa de Transport Públic TIB, de l'Illa de Mallorca. SFM es constitueix com a tal l'any 1994, com a resultat del procés de transferència a la Comunitat Autònoma de les Illes Balears dels serveis que explotava fins al moment l'empresa Ferrocarriles Españoles de Vía Estrecha (FEVE), depenent de l'Administració Central de l'Estat. Actualment l'equip de treball està format per unes 250 persones que desenvolupen les seves tasques en les diferents àrees que formen l'organització.\nL'objectiu de SFM és gestionar els serveis i les infraestructures ferroviàries per mitjà de dues grans àrees: la xarxa de ferrocarrils i el Metro de Palma. D'aquesta manera, l'essència d'aquesta organització és contribuir al creixement i millora de la mobilitat a l'illa de Mallorca. Amb aquesta finalitat, s'està treballant la reobertura de les antigues línies ferroviàries, tancades en el passat i en el disseny i traçat de noves xarxes i rutes.


El mosquit i el camell: d’abril 2011\nPublicat per Mercè Solé a 9:32 Cap comentari:\nAquesta imatge és a terra, just davant de l'església d'Albaida. És el lloc on s'encén el foc nou dins la Vetlla Pasqual. No sé si ho podreu llegir fàcilment, però seguint la circular hi ha el començament del pregó pasqual. Una imatge molt bonica, sens dubte, però certament li cal una bona neteja.\nÉs una mica com em sento jo aquest any. D'una banda, perquè llevat dels quatre dies que vam ser fora, aquestes vacances de Setmana Santa es caracteritzen per haver de fer totes aquelles coses de casa que habitualment no faig: netejar a fons els plats de dutxa i les rajoles, desembossar bé tots els desaigües, enganxar i arreglar aquell calaix de la cuina que s'obstina tossudament a desencolar-se, treure les males herbes de l'eixida, podar el ficus voluntariós que s'entesta a tapar el llum i l'aixeta que té al costat, baixar la roba d'estiu d'en Jordi i endreçar-li la d'hivern; arreglar la funda de la guitarra d'en Jordi i cosir uns quants botons caiguts (això encara no he fet), escombrar bé la casa vella, netejar (ecs!) la cubeta del sabó de la rentadora (per què aquests llocs per on passa el sabó acaben esdevenint tan fastigosos?). La torna ha estat buidar un parell d'armaris perquè hi hem trobat humitat i caldrà cridar el lampista perquè hi ha un vessament per algun lloc. Feines que no m'agrada fer i que em fan rondinar, quan de fet hauria d'estar ben contenta de viure en una casa gran i en bon estat.\nAnímicament em passa una mica el mateix. Tinc unes quantes coses per escriure, que em fan més o menys mandra, i també hauria de fer neteja de l'ordinador. Aquestes coses m'agraden força més que els fregalls i escombres, per tant més aviat és una perspectiva agradable. Ahir al matí vaig ser a la trobada de Pasqua de l'ACO, a Prades, amb el contacte sempre estimulant dels amics. Al vespre, la Vetlla a Molins de Rei. Una bona injecció, però a mi em continua costant tirar. I de fet no tinc pas cap motiu de queixa o d'especial preocupació, fora que llegir el diari em deprimeix, perquè la sensació és que no anem pas bé. Però bé, bé, el món tampoc no hi ha anat mai del tot. I la Pasqua sempre ha estat aquesta convicció que tot es pot renovellar, que hi ha esperança, que del dol en surt nova vida, nous camins. Bé, això dels sentiments no deixa de ser més aviat subjectiu. Hi ha els anys de castanyoles, i els anys de grisor. Ara toca el gris. Però l'esperança es manté més enllà de la subjectivitat. Deu ser la fe. Bona Pasqua! Mercè\nPublicat per Mercè Solé a 11:59 3 comentaris:\nPublicat per Mercè Solé a 18:54 1 comentari:\nPublicat per Mercè Solé a 22:16 1 comentari:\nPublicat per Mercè Solé a 19:29 2 comentaris:\nLa que hem rebut avui: Manel Pousa no serà excomunicat perquè no hi ha cap motiu per fer-ho. I potser tot aquest personal tan amant de fer fogueres, que encara n'hi ha, haurà de buscar-se un altre boc expiatori. És una bona notícia que m'alegra i que diu molt de la intel·ligència de l'arquebisbe de Barcelona, el qual, per cert, estic segura que era el blanc on s'adreçava aquest projectil que englobava el pare Manel i la situació precària d'unes quantes dones. Lluites clericals, amb ressò mediàtic garantit, utilitzant els pobres com a roc. Com si en el món no hi hagués altra feina a fer. Els promotors del tema, per la forma com escriuen, no sembla pas que s'interessin pas pel benestar de cap persona nascuda o no, sinó pel raconet de poder que els pot quedar a palau. Però l'evangeli és tota una altra cosa. Com molt bé sap en Manel Pousa. Mercè\n[Nota de l’Arquebisbat de Barcelona]\nArran d’unes manifestacions públiques de Mn. Manuel Pousa i Engroñat contingudes en un llibre sobre la seva persona, el Sr. Cardenal Arquebisbe, Dr. Lluís Martínez Sistach, el 16 de març de 2011, va designar Delegat Episcopal el Rvd. Mn. Xavier Bastida Canal, vicari judicial emèrit de l’arquebisbat, i dos Assessors, el Rvd. Mn. Joan Benito Tolsau, vicari judicial de l’arquebisbat, i el Rvd. Mn. Ramon Batlle Tomàs, membre del Tribunal Eclesiàstic de l’arquebisbat, per realitzar un procediment administratiu establert pel cànon 1341 del Codi de Dret Canònic. Atès que aquests membres han conclòs amb la deguda certesa que, a tenor del cànon 1329, l’esmentat sacerdot no ha incorregut en la censura d’excomunió latae sententiae establerta pel cànon 1398, per no haver concorregut en la intenció de procurar l’avortament i per no haver tingut complicitat principal en els avortaments decidits del tot i portats a terme per dues noies en situació econòmica molt precària. D’acord amb les conclusions d’aquest procediment administratiu, i atès l’escrit del Secretari de la Congregació per a la Doctrina de la Fe, de 15 d’octubre de 2009, en què deia que “aquest Dicasteri, després d’haver examinat les respostes transmeses, considera que el Rvd. Pousa no sembla haver incorregut en cap pena canònica”, el Sr. Cardenal ha comunicat a l’esmentat sacerdot que no ha incorregut en aquella censura latae sententiae, i reitera a Mn. Pousa que el seu treball que fa al servei dels més pobres i marginats de la societat el realitzi sempre d’acord amb l’ensenyament de l’Església, amb la seva doctrina social i respectant tota vida humana des de la seva concepció fins a la mort natural.\nPublicat per Mercè Solé a 13:31 Cap comentari:\nPer la finestra veig un rellotge de sol en forma de xíndria. Una bona tallada roja sobre una façana blanca. Al matí, passejada entre tarongers i vinyes, algunes roses i més rellotges. L'entorn és d'una gran bellesa.\nDijous dinàvem amb uns quants amics, amb alguns dels quals no ens veiem gaire. Vam riure molt. Va ser un moment esperat i ben agradable. Segurament trigarem a repetir la trobada. Pensava en la seva diversitat i en els diferents camins que cadascun ha anat emprenent, que no sembla que distorsionin o entorpeixin l'amistat última.\nEm sento afortunada. Per aquestes estones i per moltes d'altres que he pogut viure recentment. És com poder abocar-se a alguna cosa molt més gran, que tot just es pot intuir i que no podem retenir, mentre el temps passa de pressa... Hi ha coses que són un regal. No les pots crear tu, només fruir-ne. Els camins, com deia el poeta, són dubtosos per la mar... però la travessia és apassionant. Estic decididament emboirada.\nPublicat per Mercè Solé a 16:45 1 comentari:\nSerenata sorpresa aquesta tarda de Rams. Mai no hagués esperat tants músics sota el meu balcó. Concert ben agradable i sana enveja: un poble de 400 habitants, amb banda pròpia d'una qualitat més que acceptable.\nUn bon preludi per a una Setmana que a casa necessitem de repòs, i de repensar unes quantes coses. Em sento cansada i una mica desanimada. Em pregunto si el camí de tanta activitat és realment el que cal fer. Mercè\nPublicat per Mercè Solé a 19:11 3 comentaris:\nI jo m'hi afegeixo, amb molt d'agraïment a la Dolores, per regalar-nos un text com aquest.\nPublicat per Mercè Solé a 14:23 Cap comentari:\nPublicat per Mercè Solé a 9:55 Cap comentari:\nPublicat per Mercè Solé a 17:54 Cap comentari:\nPublicat per Mercè Solé a 19:06 Cap comentari:\nPublicat per Mercè Solé a 19:33 Cap comentari:\nBon rotllo, ahir al vespre, a Piera en la taula rodona al voltant de la crisi. Més d'un centenar de persones, vingudes de tot l'arxiprestat de Piera-Capellades. La taula va resultar interessant, tot i que potser hagués estat bé, també, convidar algú que no provingués del camp eclesial.\nHi van haver dues aportacions vinculades a Càritas (la diocesana i la de Piera), que van deixar ben clar el desbordament general motivat per la crisi. Molta gent que fa molt de temps que les passa magres en aspectes diversos de la seva vida (atur, manca d'ingressos, pèrdua de l'habitatge...), cosa que a la pràctica vol dir que està passant d'una situació de pobresa a una d'exclusió, perquè la suma de factors multiplica la sensació de precarietat de la gent, també per la via emocional. Tant la Raquel (treballadora social) com la Susi (voluntària) van insistir en el fet que sovint no podien fer res més que acompanyar i escoltar la gent, perquè comptaven amb pocs recursos per ajudar-los. La Raquel va insistir que el "com" és important, ni que sigui com diem que no els podem ajudar. I la Susi va recordar que és important conèixer cada persona pel seu nom, perquè és una forma de fer-los sentir que la història de cadascun és valuosa per a nosaltres.\nEn Fermín, de la GOAC, va insistir en les causes socials i polítiques de tot plegat. La veritat és que les actuals retallades que vivim a Catalunya només fan que posar més llenya al foc on es couen totes aquestes persones que van quedant al marge: els joves, els sense papers, les dones. I la distància entre pobres i rics es fa més gran. Retallar en salut i en educació públiques en un context de desigualtat és posar les bases de la marginació del futur. La factura de la crisi la paguen sens dubte els més pobres, mentre que els principals responsables de la situació d'especulació econòmica que ens hi ha portat no semblen pas afectats de la mateixa manera.\nEn Miquel Àngel va explicar com la gent que viu a la presó i les seves famílies es veuen també directament afectats per la crisi. I, amb la participació d'algun altre voluntari de presons que era a la sala, vam constatar com el món de les institucions penitenciàries reprodueix amb escreix l'especulació del mercat: economats més cars dins la presó que fora, menys feina disponible per als presos, especulació amb productes bàsics com ara el calçat...\nEl bisbe va fer una aportació interessant i va posar l'accent en la necessària revisió del nostre sistema social, un sistema que ha donat preferència a l'economia financera per damunt de l'economia social. En termes cristians, d'això se'n diu pecat, pecat estructural, perquè només respon a una ambició econòmica desaforada. El bisbe va parlar dels valors cristians aplicats a l'economia: pagar els impostos, fer negocis amb honradesa, redistribuir la riquesa perquè la persona més necessitada pugui rebre el suport que necessita. Ho va lligar a la Doctrina Social de l'Església. He de reconèixer que alguns d'aquests documents estan bé, però que a mi no em motiven gaire. Me'ls miro com a relíquies històriques, però no acabo d'entendre perquè n'hem de fer més cas que a d'altres documents igualment interessants, vinguin o no de l'Església.\nEn el torn de paraules, la gent es va mostrar molt participativa. Em va agradar l'aportació que va fer una persona: retallem els pressupostos que afecten la major part dels treballadors, però no qüestionem em absolut les despeses futboleres ni televisives. "Ahí le has dao", que diria la Salo! Mercè\nPublicat per Mercè Solé a 15:11 Cap comentari:\nPublicat per Mercè Solé a 14:25 Cap comentari:\nAhir a la tarda tenia dues activitats interessants que se'm cavalcaven: una taula rodona sobre la política, que és un tema sobre el qual voldria aclarir-me una mica més perquè sóc conscient de la seva importància, però no m'hi acabo de trobar, i l'altra, l'assemblea anual d'Asdivi, l'entitat de lleure per a les persones amb discapacitat de Viladecans. M'he passat uns quants dies canviant d'opinió cada mitja hora aproximadament sobre la conveniència d'anar a un lloc o altre.\nA les set del matí em vaig acabar de decidir. Vaig acompanyar en Jordi,a buscar l'autocar. Anaven a Castellar de n'Hug d'excursió. Mentre ens esperàvem, vaig veure l'arribada de la persona que fa de tresorera i de secretària de l'associació. Arribava amb el seu cotxe. Al davant hi anava la seva mare, una dona força gran, amb un ull tapat, recent operada de cataractes. Tenien visita a primera hora a l'hospital. Al darrere, el seu fill, un adolescent amb problemes de mobilitat, força inquiet. Ens el va deixar: "si us plau, si algú se'n vol fer càrrec...". Dues mares el fan entomar, i li van estar fent companyia fins que els monitors se'n van fer càrrec. L'escena em va commoure. Vaig pensar que hi ha moments a la vida en què la motxilla va molt, molt plena. I que aquesta dona feia un bon servei, dels que porten feina, a l'associació, i que potser estaria bé participar de l'assemblea ni que fos com agraïment a la feina que es va fent.\nI hi vaig anar. No me'n vaig penedir gens. Hi ha una junta molt treballadora, uns monitors excel·lents i tots plegats fan una feina engrescadora i gens rutinària, amb voluntat d'acollir tothom. Hi ha molt bon rotllo. Però de setanta associats, només n'hi vam anar disset. Vam veure que calia treballar això de la participació, però la veritat és que no sabem gaire com fer-ho. Per què ens costa tant prendre part en les coses col·lectives? Em temo que deu formar part de la cultura dominant. Ens ho prenem tot com un servei a consumir i vivim la participació com una càrrega feixuga. És una llàstima. Mercè\nPublicat per Mercè Solé a 12:26 1 comentari:


Espanya: Poden les xarxes socials acabar amb la teleporqueria? · Global Voices en Català\nTraducció publicada 20 juny 2012 10:27 GMT\nLlegeix aquesta notícia a Français, English, Português, Italiano, Español\nEls avenços tecnològics no són necessàriament un sinònim de qualitat. El cas de la programació televisiva espanyola n'és un clar exemple. Des de fa anys s'emeten continguts anomenats teleporqueria, un model de negoci molt rentable per a les cadenes de televisió degut al seu baix cost i a la gran atracció d'audiència que suposa. Aquests programes es guanyen la vida amb la pitjor faceta de l'ésser humà, atret en molts casos per la morbositat i l'escàndol. Fan servir el sensacionalisme amb finalitats econòmiques encara que això comporti greus faltes ètiques i la desinformació del públic. Es disfressen i pretenen fer periodisme, una gran quantitat de reality shows i programes on apareixen xafarderies, falses tertúlies … és així com ho defineix el Manifiest contra la teleporqueria [es], obra de la Plataforma per una televisió de qualitat:\nAmb una hipòcrita aparença de preocupació i denúncia, els programes de teleporqueria gaudeixen amb el patiment; amb la mostra més mesquina de la condició humana; amb l'exhibició gratuïta de sentiments i comportaments íntims. Desencadenen una dinàmica en la que el típic “més difícil encara” dels circs anuncia una espiral sense fi per sorprendre l'espectador.\nMitjans de comunicació de masses contra xarxes socials\nNo obstant això, la teleporqueria ha estat clarament en perill gràcies a l'audiència activa que ha sabut aprofitar el gran poder de les xarxes socials i la força de les campanyes digitals. Des del 2008, el periodista i blocaire Pablo Herreros denuncia al seu bloc, Comunicación se llama el juego [es], allò que ell mateix anomena el crim pagat a la televisió. Consisteix en fer entrevistes a criminals o a les seves famílies per tal que parlin del seu delicte al plató a canvi de grans quantitats de diners.\nL'octubre del 2011, Pablo Herreros va aconseguir, mitjançant el seu bloc, que 33.000 persones firmessin i difonguessin una petició que exigia als anunciants que castiguessin els programes d'aquesta mena. Entre aquests programes, La Noria, que va emetre una entrevista amb la mare d’El Cuco, culpable de l'assassinat de Marta del Castillo [es]. Els anunciants van fer cas a la demanda col·lectiva i van aconseguir que, per primera vegada, el programa no tingués anuncis. Això va fer que el programa es deixés d'emetre poques setmanes després.\nEl blocaire ha difós també un vídeo que mostra el dolor ocasionat a les famílies de les víctimes amb aquest tipus d'entrevistes pagades:\nLa lluita a les xarxes per una televisió responsable que deixi de ser còmplice de delictes continua amb els hashtags #NomáscrímenpagadoenTV y #Otratelevisiónesposible. L'objectiu és que la petició compti amb el recolzament suficient perquè arribi als polítics i a les televisions. De moment, ha estat escoltada per diversos anunciants. Un gran èxit.\nAlguns mitjans de comunicació parlen ja d'una possible decadència de la teleporqueria [es], principalment aquella que paga els criminals però també la que dóna privilegis a la premsa sensacionalista. La crisi publicitària a Espanya podria ser el moment perfecte per reflexionar sobre quin tipus de televisió seria el més desitjat per la societat i per actuar en aquest sentit.\nCal confiar en les iniciatives populars a Internet i en la seva influència però sense oblidar que fa quatre dies el reality Gran Hermano, després de dotze anys a les pantalles, continuava batent rècords d'audiència amb un milió tres-cents mil espectadors.


SEO que fa una agencia - Marketing Digital\nSEO que fa una agencia\nEl primer de tot: per què necessites fer SEO?\nContractar una agència SEO no és una decisió que s’ha de prendre a la lleugera, ja que pot suposar una inversió significativa, sobretot per a petites i mitjanes empreses. Però hi ha molts motius pels quals val la pena:\nPerquè multiplica la teva visibilitat. A dia d’avui, Google i altres cercadors suposen el punt de partida per investigar productes en línia, per la qual cosa són una font essencial d’usuaris que podrien estar interessats en el teu producte o servei. Si aconsegueixes posicionar entre els primers resultats de l’cercador, estaràs posant-te davant de milers de clients potencials.\nPerquè trauràs més partit al teu web. Crear una pàgina web de marca és una inversió important de temps i recursos, però sense un posicionament adequat, estaràs perdent trànsit i per tant oportunitats de rendibilitzar aquesta inversió.\nPerquè aporta reputació, confiança i credibilitat. En general, els usuaris atribueixen un valor positiu a estar entre els primers resultats de cerca de Google i perceben aquestes webs com més rellevants, la qual cosa contribueix a millorar la percepció de la marca.\nPerquè és una fantàstica inversió a llarg termini. El treball de l’agència SEO d’avui es traduirà en el tràfic orgànic de demà. Com més aviat comencis a posar en marxa el teu pla SEO, abans gaudiràs dels beneficis.\nPerquè millora la teva web. L’objectiu de Google i altres cercadors és oferir el millor resultat possible als usuaris. Per això, les tècniques que ajuden a posicionar en cercadors estan alineades amb millorar l’experiència d’usuari i amb això, els resultats en general.\nPerquè augmenta la teva impacte en xarxes socials. Un benefici secundari de fer SEO és millorar els teus resultats en xarxes socials. L’optimització de títols i descripcions fa que les vistes prèvies dels enllaços web siguin més amigables i per tant animaran a més usuaris a fer clic i compartir.\nPerquè aporta resultats mesurables. El posicionament SEO es tradueix en resultats concrets i quantificables, pel que resulta molt fàcil veure quins resultats està donant la teva estratègia i corregir el rumb si cal.\nPerquè a la llarga et sortirà més rendible. Potser pensis que contractar una agència SEO és una inversió molt costosa. Però si ho valores en termes de quant et costaria formar el teu equip i dedicar recursos a fer SEO in-house, o dels beneficis que t’estàs perdent per no fer un SEO de qualitat, veuràs que pot ser una solució molt rendible.\nQuè és una agencia SEO?\nUna agencia seo és una empresa que es dedica a millorar el posicionament i la visibilitat dels seus clients en els motors de cerca (a casa nostra, fonamentalment Google). Per a això, l’objectiu és aconseguir que les seves marques, productes i webs apareguin entre els primers resultats de cerca quan els usuaris introdueixin termes relacionats.\nEl posicionament web depèn d’una multitud de factors, per tant, el normal és que dins d’una agència SEO trobem professionals especialitzats en diverses àrees com:\nCreació de continguts: els articles d’un blog, les diferents pàgines d’un lloc web, les descripcions de producte en un ecommerce i fins i tot els vídeos de YouTube d’un canal de marca han d’estar correctament optimitzats per millorar el posicionament.\nSEO on page: aquí entrarien aspectes com els títols i descripcions o l’estructura de les pàgines. També cobreix diferents aspectes tècnics, com garantir una bona velocitat de càrrega i evitar la duplicació de URL.\nExperiència d’usuari: no hem d’oblidar que el públic de les pàgines web són les persones, no els robots. Per tant, SEO i UX sempre han d’anar de la mà.\nSEO off page: enfocat sobretot a millorar la reputació d’un lloc web mitjançant la creació d’enllaços entrants de qualitat.


Entrevista a Joana M. Camps by TinTypes Team - issuu\nJOANA MARIA CAMPS: “LA RESPONSABILITAT ÉS ACABAR AMB EL FRACÀS ESCOLAR”\nJoana Maria Camps, consellera d’Educació del Govern de les Illes Balears, durant l’entrevista. Foto: Eva Fernández\nEntrevista a Joana Maria Camps, Consellera d’Educació i Cultura Per Antònia Crespí / Maciana Castelló / Ana Porcel / Eva Fernández Palma. 20 de març de 2014 EPDE 14\n! Aquest curs escolar va començar amb la vaga educativa més extensa de la democràcia: quasi bé un mes de vaga indefinida convocada per l’Assemblea de Docents, un col·lectiu d'educadors format l’estiu de 2013 i que ha passat per sobre de la iniciativa i la capacitat mobilitzadora dels sindicats. El motiu principal fou l’anunci de l’administració d’implantar un sistema trilingüe (TIL) que eliminava la immersió lingüística vigent des de fa trenta anys.\nCamisetes verdes, la manifestació més nombrosa de la història de les Balears (29S), fracassos negociadors, etc. La comunitat educativa bull. I la màxima responsable de l’Educació a les Illes Balears, Joana Maria Camps (Ciutadella, 1965), Consellera d’Educació i Cultura, i el seu home més proper, Guillem Estarelles (Palma, 1957), Secretari General d’Educació, ens reben a la Conselleria d’Educació i Cultura del Govern de les Illes Balears per tractar el conflicte educatiu, els seus projectes i les esperances dipositades en la llei més emblemàtica i polèmica del govern Bauzà: el TIL.\n! P. Vostè és advocada, menorquina, mare i Consellera d’Educació de Balears: com es du una feina així? Joana M. Camps. La feina és apassionant. Potser el pitjor és que m’he de traslladar entre dues illes. Tenc dues filles, més o manco de la vostra edat, la família a una altra illa… Potser per a un mallorquí és més difícil d’entendre: anar i venir cada setmana amb l’avió “Ningú no fa una llei s’arriba a fer feixuc. Però per ara, bé.\nP. Quant a l’educació de la nostra comunitat i d’Espanya, els estudiants podem estar tranquils? Fins a quin punt ens afectarà aquesta reforma educativa?\n“Ningú no fa una llei per perjudicar els estudiants: a l’inrevés”\nJ.M.C. Jo crec que sí que us afectarà: la idea és que us afecti, però per bé. La idea és que tengueu bones competències. Ningú no fa una llei per perjudicar els estudiants: a l’inrevés. A Balears tenim un fracàs educatiu terrible des de fa anys, i s'ha de solucionar. Els nostres estudiants aniran a la universitat; avui dia pots treure matrícules d’honor i no et donaran una titulació si no tens el B2. Amb això em vull referir a l'important canvi que ha de suposar el Tractament Integrat de Llengües (TIL). Hi ha pares que poden pagar cursos d’idiomes a l'estranger o classes particulars; però hi ha pares que no poden: d’aquests, quants sortirien amb una acreditació de B2? Ni un. Per tant, aquest govern vol millorar que els estudiants puguin ser competitius, puguin anar per tot. L'altre dia, visitant universitats de Madrid i Barcelona, vaig veure que oferien carreres en EPDE 14\nper perjudicar els estudiants: a l’inrevés. A Balears tenim un fracàs educatiu terrible des de fa anys, i s'ha de solucionar. Els nostres estudiants aniran a la universitat; avui dia pots treure matrícules d’honor, i no et donaran una titulació si no tens el B2. Amb això em vull referir a l'important canvi que ha de suposar el Tractament Integrat de Llengües (TIL)” Joana M. Camps\nanglès, o a bona part dels cursos, i vaig demanar als rectors què exigien per poder cursar aquests estudis; la contesta: el B2. Volem facilitar que en l’educació pública i gratuïta es pugui estudiar i obtenir el B2. A més, vaig demanar que a la llarga es pogués habilitar el B2 als estudiants, tal i com es fa amb el català. A Madrid, quan acaben l’ESO, obtenen el First Certificate. Jo vaig demanar al Ministeri que, si assolíssim un bon nivell, hauríem de poder acreditar-ho de la mateixa manera. Però de moment això és un somni.\nTot és per bo, no per dolent!\nP. Segons El Mundo (18-12-2013), referint-se a una avaluació de FEDEA, a Madrid hi ha hagut seriosos problemes amb el bilingüisme implantat; a més, vostè deia al Diari que les seccions europees funcionaven bé i les han eliminades. J.M.C. En primer lloc, no és veritat que s'hagin eliminat les seccions europees. Això és informació errònia, no contrastada. Les seccions europees preveien que voluntàriament un col·legi pogués impartir anglès a una assignatura no lingüística. Però el que passa és que agafaven els millors estudiants, a banda que la titulació del professorat no requeria ni tan sols el B2. El TIL diu que s’ha d'aplicar forçosament aquest programa en anglès, però no desapareixen altres programes: és a dir, el TIL és un mínim. Si a un institut, a un col·legi, es vol seguir fent seccions europees, a més del TIL, es pot fer.\nLa idea és que s’interactuï en anglès. No es puntua si es parla millor o pitjor anglès, sinó que s’interactuï en anglès. No suspendrà un alumne pel fet que parli millor o pitjor en anglès, el que\nJoana Maria Camps, durant l’entrevista. Foto: Eva Fernández\ns’espera és que es participi a l’aula. Fa poc vaig anar al col·legi Joan Alemany de Maó. La majoria de l’alumnat és immigrant: va ser increïble, tothom aixecava la mà, tothom volia participar (era una classe de medi). El que es pretén és que interactuïn els nins. Si els alumnes ho diuen malament, s’equivoquen, és igual: ja ho milloraran. Vosaltres estudiau molt d’anglès però, si ens trobam una persona anglesa enmig del carrer, no sabem com actuar. La idea és perdre aquesta por.\n“Consider que, a la llengua, se la respecta, se l'estima i se la pot cuidar ben igual amb el trilingüisme, amb un equilibri entre català, castellà i anglès”\nP. En el programa electoral del PP de la nostra comunitat, ens prometien les autopistes de l’educació i el consens amb la comunitat educativa: hi ha una voluntat real d’arribar a aquest consens? J.M.C. Aquest Govern vol el consens. Per lògica, qui governa no vol conflictivitat; qui governa vol pau. És absurd que un governant vulgui tenir conflictivitat dins del món educatiu. Altra cosa és que es pugui assolir. Per dialogar hi ha d'haver dues parts, no només n'hi pot haver una.\nAquí vull entrar en l’altre punt important, que és la qüestió del català. Molta gent ha dit que nosaltres volíem destruir el català, que el volíem eliminar. Això és absurd, per dues coses: primera, la que us parla, que és la màxima autoritat després del president pel que fa a l'aspecte educatiu a Balears, és un exemple d’una persona que sempre ha parlat en menorquí, la llengua dels meus avis, dels meus pares, de les meves filles -de fet tenim més problemes per “La immersió en llengua catalana no és girar la llengua i parlar en castellà que no en català-. A les meves filles jo un avanç per a sempre els he parlat en menorquí. Jo aplic a la meva vida estimar la meva nosaltres, perquè llengua: com em poden dir que vull destruir la llengua si som l'exemple consideram que amb d’allò contrari? I segon: una altra cosa és una discrepància que es pugui el trilingüisme es tenir quant a la defensa de la nostra llengua, i aquí han de respectar respecten les tres tothom: consider que se la respecta, se l'estima i se la pot cuidar ben llengües. Entenem que hi hagi gent que igual amb el trilingüisme, amb un equilibri entre català, castellà i anglès. Hi defensi una immersió ha gent que pensa que no, i ho respect moltíssim. Les divergències en total en llengua democràcia hi han de ser. Però nosaltres tenim una obligació, i vam dir el catalana, però no és que faríem. Un trilingüisme no es pot aplicar si no és amb el sacrifici de el que nosaltres creim les tres llengües. El trilingüisme no vol dir eliminar ni català ni castellà, a en aquests moments. I consideram que això l’inrevés.\nEn conseqüència, qui governa ara ha intentat dialogar moltíssim en aquest tema. De fet jo m'he reunit aquí amb assemblees de docents, amb sindicats durant hores. Se’ns va dir que el llevàssim (el TIL) de l’ESO, per així aconseguir un consens. Nosaltres crèiem que s'havia d'aplicar per tot, però per arribar a un acord amb vista a un consens, aquest govern cedeix la voluntarietat a l’ESO -a part, no hi ha cap estudi que et digui que s'aconseguiran pitjors resultats pel fet de fer-ho en anglès-; se'm va respondre al moment, i se'm va dir que això no era l’important, l’important EPDE 14\nno era incompatible amb l’aprenentatge i estimar la pròpia llengua” Joana M. Camps\n“Per consensuar hi ha d'haver dues parts que vulguin arribar a un acord. Seria important comptar amb totes les idees polítiques i asseure’ns a parlar d’educació. Quan hi ha parts que són esclaves d'idees polítiques no et deixen arribar a acords. A vegades, si ens asseguéssim i deixàssim tota la resta, podríem arribar a acords més fàcilment”\nera a primària. Dies abans, molta gent -l’Apa d’Eivissa, etc.em va dir que cedíssim la voluntarietat a l’ESO, que amb això bastaria. No va ser així. Estam parlant d'entre dues i dues hores i mitja més d’anglès a la setmana. Va arribar un moment, però, que ja vaig dir: “S'ha acabat”.\nEn temes laborals teníem propostes tancades, volíem arribar a un acord; la voluntat hi era, però és com l'anècdota que cont públicament: vam estar mitja hora per redactar una clàusula, que si un punt, que si una coma,… Al cap d'un parell de dies, se'm va dir que tot allò que s’havia redactat no es podia signar, perquè s'havia fet un sistema assembleari i s'havia votat que no a les propostes. Necessitam gent davant amb la qual poder parlar i adoptar decisions, perquè si no, no acabàvem mai. Després, des del govern vam dir que, si el problema era el TIL, s’aparcava tot l’aspecte laboral i, centrats en el TIL, nosaltres cedíem la voluntarietat a l’ESO. D’altra banda es va demanar la derogació del TIL i la implantació voluntària del tractament integrat de llengües juntament amb la immersió lingüística. Nosaltres vam considerar que això ja hi era: les secciones europees.\nLa immersió en llengua catalana no és un avanç per a nosaltres, perquè consideram que amb el trilingüisme es respecten les tres llengües. Entenem que hi hagi gent que defensi una immersió total en llengua catalana, però no és el que nosaltres creim en aquests moments. I consideram que això no era incompatible amb l’aprenentatge i estimar la pròpia llengua. A partir d’aquí, jo vaig dir que si tenien una nova proposta me la duguessin per escrit, que ja ens asseuríem les vegades que fes falta, i ho dic de veritat. Ara bé, per consensuar hi ha d'haver dues parts que vulguin arribar a un acord. Seria important comptar amb totes les idees polítiques i asseure’ns a parlar d’educació. Quan hi ha parts que són esclaves d'idees polítiques no et deixen arribar a acords. A vegades, si ens asseguéssim i deixàssim tota la resta, podríem arribar a acords més fàcilment.\nP. Què proposa a les parts implicades per assolir un\nenteniment que tranquilitzi la comunitat educativa? J.M.C. Nosaltres seguim fent feina per arribar al consens. Ja ho veureu als noticiaris, que seguim fent feina per això. Seguim fent feina amb directors de centres, seguim anant a veure escoles. Perquè resulta que jo no tenc un interlocutor vàlid: m'he de cercar la vida per saber com va la cosa, i veure els problemes que tenen els respectius centres, i com podem ajudar. I jo, a la conclusió que he arribat és que el TIL s'està implantant: els professors ja ho tenen assumit.\n20 de marรง de 2014\nLa responsabilitat és acabar amb el fracàs escolar. Aquí la tenim tots, a la responsabilitat: els polítics, els primers; els professors; la societat civil. No hi ha culpables, un únic culpable. Diuen que la victòria té molts de pares i la derrota no en té cap; tots hem d'assumir el mea culpa i hem de veure què podem fer. El que és segur és que el govern té l'obligació de fer el canvi, però tot canvi provoca una resistència: la selectivitat, per exemple, és molt estressant, però hi estam avesats i ja no passam tanta pena. Un canvi en això ja és més complicat: tots els canvis provoquen cert rebuig. No conec cap cas en què un canvi en educació no hagi implicat que tothom no hi estàs d'acord. El que és segur és que no hi ha hagut més fracàs. Nosaltres tenim les estadístiques del Gestib (dades de gestió educativa de l’administració) de tots els centres, i això no és d’ara. No hi ha hagut més fracàs escolar perquè s'hagi aplicat el TIL, ni a primària ni a secundària.\nP. Per tant, encara que hi hagi hagut aquesta política de retallades, si un institut necessita un professor o si hi ha una baixa, el Govern ho soluciona?\n“La responsabilitat és acabar amb el fracàs escolar. Aquí la tenim tots, a la responsabilitat: els polítics, els primers; els professors; la societat civil. No hi ha culpables, un únic culpable. Diuen que la victòria té molts de pares i la derrota no en té cap; tots hem d'assumir el mea culpa i hem de veure què podem fer. El que és segur és que el govern té l'obligació de fer el canvi, però tot canvi provoca una resistència”\nJ.M.C. La comunitat autònoma enviarà tots els recursos que facin falta. Joana Maria Camps S’ha de complir el dèficit, queda molt per fer encara. Però començam a respirar. Aquest mes de desembre, per primera vegada, s'han posat al dia tots els retards en els pagaments que tenien els col·legis i instituts. De totes maneres tot això s'havia d’ajustar: en una família, si entren 1000 € no en poden gastar 2000. O augmentes els impostos o disminueixes les despeses, el que faria una família normal. La comunitat autònoma ha hagut d'ajustar moltíssim, però no hi ha hagut tantes retallades. Es va augmentar una hora i mitja l'horari del professorat; quant a les baixes, moltes vegades hi ha temes burocràtics: els professors tenen tres dies per comunicar-la. Si la baixa ha de ser llarga i es presenta un informe del metge, immediatament es tramita la baixa; si la baixa és d'un o dos dies, els col·legis de primària tenen professors que poden suplir l'absència. Si són baixes curtes, un col·legi té prou recursos per redistribuir els professors: moltes “El director és el cap vegades és un tema d'organització interna del col·legi, els professors de personal; hi ha tenen hores de reforç.\ncentres amb 20 grups i 50 professors. Els centres es poden reorganitzar, hem de saber bé de què parlam, quina és la informació. A vegades no arriba la informació com hauria d'arribar als alumnes, a les famílies. Ara bé, si una cosa falla, s'ha d'intentar millorar” Guillem Estarelles\nGuillem Estarelles. Jo voldria saber quants de professors us han faltat enguany al vostre centre. Hem de valorar el que passa en aquest curs, perquè no hi érem fa 10 anys. Estau fent una pregunta i sabeu que enguany no heu tengut problemes. Potser que n'hi hagi hagut fa un any o dos. El professor té dret a estar de baixa. Hauríem de tenir tota la informació i saber què passa. El director és el cap de personal; hi ha centres amb 20 grups i 50 professors. Els centres es poden reorganitzar, hem de saber bé de què parlam, quina és la informació. A vegades no arriba la informació com hauria d'arribar als alumnes, a les famílies. Ara bé, si una cosa falla, s'ha d'intentar millorar.\nP. Twitter és una xarxa social molt utilitzada pels polítics avui dia: sou 7\n“Que vegin les famílies que tenim professors competitius, que són capaços de capgirar els resultats d’aquestes illes, d’ajudar. Ara bé, hi ha professors que adoctrinen? Sí, n’hi ha, n’estic segura, però igual que hi ha advocats negligents, o metges… No hi ha sants i dimonis. Un professional d’un sector no és bo per se, ho ha de demostrar”\ntuitera? J.M.C. Jo crec més amb el contacte directe, això del twitter es desborda, falta molt per regular jurídicament i no es garanteixen tots els drets de les persones citades a twitter. A vegades s'ofèn, es diuen coses impunement; això no pot ser en una societat democràtica que defensa el dret de les persones i la llibertat d'expressió. Tuitejam, però no m’agrada, i manco entrar en discussions. M’agrada conèixer la persona que tenc davant.\nP. El paper dels professors al nostre país s’ha posat en qüestió: adoctrinament, falta de professionalitat. On és el límit?\nJ.M.C. És veritat que s’han posat en entredit certes coses. Jo em plantejava que, tal vegada, tota aquesta vaga tan brutal que hi va haver, crec personalment que va ser un error, perquè va descobrir als pares i a la societat en general una cosa que mai no s’havien plantejat: va anar en contra del concepte que es tenia del professorat, i això no pot ser. A mi se m’ha dit que havia dit coses en contra dels professors, i això no és veritat. Jo sempre he dit que s’han d’agafar les gravacions del parlament -que per certes coses les agafen- i veureu que mai no he fet cap desqualificació global de cap sector professional: mai. A l’inrevés, jo, quan he vengut aquí, he dit que estic segura que la majoria de professors d’aquesta comunitat autònoma són excel·lents professionals, que, amb independència de la ideologia política, són professionals i volen que els alumnes aprenguin. Però també he dit que un no és bo o dolent per ser mestre, advocat, metge; un és bo o dolent pel que fa, pels seus actes. I en cada professió hi pot haver persones negligents, o que no actuen com haurien d’actuar. I en aquest cas s’ha d’investigar, perquè si això es tapa, si s’hi dóna immunitat, aniria en desprestigi del propi sector professional. Si la majoria de mestres i professors són excel·lents professionals, el fet que un d’ells adoctrini i que es tapi aquest fet va en perjudici del sector afectat. La majoria no adoctrinen: a vegades una minoria perjudica aquesta majoria.\nTambé crec, no sé si per bo o dolent, que aquesta vaga va despertar les consciències de moltes famílies d’una realitat que no s’havien plantejat mai: i això hem d’aprofitar-ho perquè vagi per bé, és a dir, que vegin les famílies que tenim professors competitius, que són capaços de capgirar els resultats d’aquestes illes, d’ajudar. Ara bé, hi ha professors que adoctrinen? Sí, n’hi ha, n’estic segura, però igual que hi ha advocats negligents, o metges… No hi ha sants i dimonis. Un professional d’un sector no és bo per se, ho ha de demostrar.\nP. Idò, fins a quin punt creu que podem parlar d'ensenyament o d'adoctrinament? J.M.C. Això es veu tot d’una. Jo record professors de diferent ideologia política a la meva, tant a l’institut com a la universitat, que han estat fantàstics. Quan un descriu les coses amb normalitat, no adoctrina. Quan es critica públicament determinats càrrecs polítics dins les aules, quan es crema la figura d’un president de govern dins el pati d’una escola, crec que és adoctrinament. Que cadascú sigui de la ideologia o del partit que vulgui, però no es pot reconduir l’alumnat a una idea determinada: no prediquem la bondat dels uns i la dolentia dels altres, i deixem que l’estudiant triï les seves opcions. No es tracta de reconduir ningú cap a la dreta o l’esquerra.\nG.E. O posar a un examen preguntes sobre què es pensa d'un partit polític. Aquest fet s'ha produït a Alcúdia i el Director General de Planificació i Centres ha hagut d'intervenir i amonestar aquest professor. El límit és que si som professor de matemàtiques només parlaré de matemàtiques, i si som d'història només parlaré d'història. Altra cosa és que després, al carrer, fent un cafè, un doni l’opinió sobre certs temes.\nP. A Portugal posen les pel·lícules en versió original i tenen un nivell en anglès molt superior al nostre: IB3 ho ha eliminat (només es projecten en castellà). Ajuda això que el canvi del sistema d’immersió lingüística al trilingüisme pugui ser un èxit? És només una feina a l’escola? G.E. No és veritat que hagin llevat les versions originals de les pel·lícules a IB3. Tots tenim l’opció, amb la TDT, de veure-les. A part, hi ha dibuixos per als més petits en anglès. A més, hi ha un compromís de posar un programa en anglès els matins. A banda d’això, també hi ha voluntat d'emetre sèries -que sempre són més atractives- en anglès. Tothom pot veure les pel·lícules en versió original.\n“L’aplicació del trilingüisme ha de ser global a la J.M.C. L’aplicació del trilingüisme ha de ser global a la societat: societat: de la de la mateixa manera que estam fent campaments d’estiu en anglès des de la Direcció General de la Joventud, l’actuació ha mateixa manera de ser molt més global.\nque estam fent P. El darrer informe de l’Institut de Convivència i l’Èxit campaments Escolar de la Conselleria diu que la conflictivitat als centres d’estiu en anglès s’ha triplicat, quasi bé. Els estudiants amb dificultats d’aprenentatge no assoleixen el nivell en anglès. S’hauria de des de la revisar algun aspecte? Direcció General J.M.C. L’informe és molt recent, de l’any passat. Primer se’m va de la Joventud, dir que era pel TIL, cosa il·lògica perquè l’informe fa referència al l’actuació ha de curs passat; és evident que la conselleria té un departament encarregat de l’aspecte de la conflictivitat, i fan una excel·lent ser molt més feina: pretenem potenciar molt més l’Institut de la Convivència, global” sobretot a Eivissa, on es detecten més casos, i hem de mirar de EPDE 14\nprendre les mesures adequades.\nG.E. Primer, aquest institut s'anomena de la Convivència i de l’Èxit Escolar (Convivèxit); segon, és un informe del curs passat; i tercer, també es parla en aquest informe de l’èxit escolar, no només de la conflictivitat. No creim que la conflictivitat sigui molt més elevada ara perquè abans no es feia informe, vull dir que s’han tret dades de molt enrere i s’ha canviat el model d’ítems per a la seva valoració. De totes maneres, s’està fent ara una tasca de valoració a través de la Inspecció Educativa per treure'n una de nova, d’anys enrere. És un informe global sobre conflictivitat i èxit, i no es pot parlar del TIL perquè en cursos passats no hi havia aquest programa. Hem de saber de quin tipus de conflictivitat parlam: una podria ser merament quant a l’ordre, una altra, la que va més enllà de l’ordre, en què parlaríem d'una situació extrema.\nJ.M.C. El que m'ha agradat és que has especificat la font d'on has tret la informació. En el parlament em van treure xifres de conflictivitat sense donar les fonts per poder-les contrastar. I tornant a l'informe, la metodologia emprada és totalment diferent a l’anterior. Els percentatges de variació del curs 12-13 són fins i tot inferiors als informes anteriors. No és que les xifres siguin falses, és que segons si agafes el valor absolut o el relatiu les dades són diferents. A vegades hem de veure la distorsió periodística i la manipulació de xifres que es poden arribar a fer en política.\nP. I l'informe d'enguany, no se sap com va? G.E. No heu demanat res sobre l'informe que es va publicar sobre el fracàs escolar a causa del TIL. Som lents, no podem ser ràpids. Al Gestib, els centres introdueixen les dades i nosaltres les extrapolam. La diferència és mínima tenint en “Com a persona compte la vaga i la situació horrorosa del primer trimestre. No podem política que som, us donar dades al primer trimestre, hem d'esperar a donar les dades globals diré que intentarem fer un esforç per a final de curs.\nP. Aquest vídeo sobre l’èxit educatiu a Finlàndia ens ha fet un poc d’enveja: les reformes educatives d’aquests dos darrers anys i la Lomqe tenen aquest mateix esperit: consens, professionalisme i excel·lència del professorat, educació artística i musical, etc? J.M.C. Allà el personal és laboral i són elegits pel propi director de cada centre. El sistema laboral influeix moltíssim en el sistema educatiu. El que vull repetir és que cap professor aquí ha de tenir angoixa pel canvi educatiu plantejat.\narribar a un consens amb totes les parts implicades; això vol dir que tots haurem de renunciar a alguna cosa, hi ha d'haver cessions per les dues bandes.” Joana M. Camps\nQuant al consens, tant de bo que hi fos. Per desgràcia, a Espanya no hi ha hagut cap llei educativa que hagi estat consensuada. Logse, Lomqe, Loe… Jo crec que s’ha de demanar a tots els partits polítics un esforç per arribar a un consens, però tots. No val demanar-ho quan governa un partit determinat i no demanar-ho quan governen els altres. Com a persona política que som, us diré que intentarem fer un esforç per arribar a un consens amb totes les parts implicades; això vol dir que tots haurem de renunciar a alguna cosa, hi ha d'haver cessions per les dues bandes.\nEntrevista a Joana M. Camps\nTreball per a El País de los Estudiantes XIII


B&B AntiQua & Qook Tongeren Bèlgica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDescompte a B&B AntiQua & Qook\nHoogbroek 9, Lauw, Tongeren, Bèlgica, 3700 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre B&B AntiQua & Qook\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Tongeren, no busqui més enllà de B&B AntiQua & Qook. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl B&B AntiQua & Qook, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Els clients de l'hotel poden gaudir de magatzem d'equipatge, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, caixa forta, lloguer de bicicletes.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, escriptori, despertador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses bany, piscina exterior, jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. B&B AntiQua & Qook és una elecció inteligents per a viatgers a Tongeren, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Convé saber cuidar-se - Diari de Girona\nConvé saber cuidar-se\njavier cuervo 23.09.2020 | 23:36\nConvé saber cuidar-se Diari de Girona\nEl públic va suspendre la funció de diumenge 20 de setembre d' Un ballo in maschera al Teatro Real de Madrid perquè no es va sentir segur i per a això va representar una òpera popular sobre la situació espanyola en la pandèmia, l'argument de la qual coneix ara tot Espanya.\nEl Teatro Real va ser el primer gran coliseu del món que va obrir. El teatre té regles sobre quan aplaudir i quan no, i no es va aplaudir el públic en entrar a la sala, com sí es va fer a Mallorca amb els primers alemanys que van arribar volant –en més d'un sentit– el dia en què els hotelers van vèncer els viròlegs perquè eren més i tenien lobby. Encara que a Espanya sempre és així, a això se li va dir la «nova normalitat», que –com la vella– ens té de campions d'Europa en pandèmia.\nEn nom de la llibertat, tal com l'entenen a Madrid, al Teatro Real podia posar en venda el 75% de l'aforament. En nom de la prudència, la direcció va decidir no treure a taquilla més del 65% de les localitats. En nom del mercat i de l'autoresponsabilitat dels aficionats es van vendre el 51% de les entrades.\nAixò va ficar, en fila que respectava la distància, 905 persones en un espai tancat per un temps superior a dues hores. En asseure's, els de les plantes superiors es van adonar que estaven colze amb colze, sense mantenir la distància interpersonal amb butaques buides pel mig, i es van queixar als acomodadors (en aquest cas, incomodadors). Les seves entrades eren les més barates i van voler veure la semblança entre les plantes altes de teatre i els barris baixos de Madrid, però en algunes de les localitats més cares els espectadors també estaven com polls en costura. Sense que comencés «El ball de màscares» un aforament en mascareta va començar a picar de peus i de mans. Uns van marxar i altres van decidir rebentar la funció.\nAra que es demanen prohibicions clares, fins i tot controlades per l'exèrcit, l'ensenyament del públic del Real és que va anteposar la salut a l'apetència i no va voler veure una òpera en condicions de botellón permeses per l'autoritat. Van saber cuidar-se. Salut.


Atenció docents! Encara podeu sol·licitar Lletres a les Aules fins al 31 d’octubre!. Departament de Cultura\nAtenció docents! Encara podeu ...\nAtenció docents! Encara podeu sol·licitar Lletres a les Aules fins al 31 d’octubre!\nAmb Autors a les Aules un autor o autora inclòs al programa estableix un diàleg obert i dinàmic amb l’alumnat, compartint experiències, dubtes i propostes al voltant de la creació i la lectura. Podeu trobar el llistat d'autors inclosos en el programa aquí.\nUn taller amb un actor o actriu que llegirà en veu alta una antologia de textos treballada prèviament a classe per l’alumnat. Cada antologia està elaborada entorn un eix temàtic i pensada per a unes edats concretes:\nAntologia literària sobre l’amor per a segon cicle de secundària i batxillerat\nSelecció de textos literaris per a un bestiari per a primer i segon cicle de primària\nSelecció de textos literaris per a un bestiari per a tercer cicle de primària i primer cicle de secundària\nAntologia de textos literaris sobre la postguerra i el franquisme per a tercer cicle de primària i primer cicle de secundària\nPodeu fer una sol·licitud a través de l'aplicatiu Lletres a les Aules 2.0. Per accedir-hi haureu de posar el vostre codi de centre (numèric i sense lletres) com a usuari i també com a paraula clau, és a dir, l'haureu de posar dues vegades.\n- per En Veu Alta (antologia, recital o espectacle),\nEn tots dos casos haureu de triar 3 dates orientatives per fer l'activitat (que hauran de ser del segon o tercer trimestre, és a dir, de gener a juny), i indicar la persona de contacte que es farà càrrec de l'activitat i que rebrà totes les notificacions relatives al programa via correu electrònic. És important que empleneu tots els camps que contenen un asterisc vermell perquè són obligatoris, si els deixeu en blanc el programa no desarà la sol·licitud.\nLa ILC us demanarà una memòria final de l'activitat per avaluar el resultat de la visita, la feina feta pel centre i fer-ne difusió per les xarxes. Aquesta memòria serà un requisit si voleu tornar a participar en aquest programa el curs vinent. En cas de participar per primera vegada, seria convenient que escrigueu a la persona responsable de la gestió del programa, Noemí Martinez (noemimartinez@gencat.cat), i li expliqueu les activitats de foment relacionades amb la lectura que feu al centre.\nI molt important! Des de la ILC us recomanem la compra del llibre de lectura per tal d'incentivar que els alumnes construeixin una biblioteca personal.\nLlista d'autors inclosos al programa [30,28 KB]\nGuia de l'aplicatiu [495,05 KB]\nAmiga Mercè [1,18 MB]\nRecital Dones en Veu Alta [143,57 KB]\nRecital Joan Margall [166,11 KB]\nDossier Mirall Trencat [247,29 KB]\nDossier Vers La Poesia [139,28 KB]\nAntologia de textos literaris sobre la postguerra i el franquisme [104,73 KB]\nSelecció de textos literaris per a un bestiari [68,88 KB]