Divendres, 25 Març 2022 15:08\nLa Policia Local d'Alaquàs posa en marxa una nova campanya de difusió dirigida a la ciutadania en general per a apropar la nova normativa de circulació aprovada per la Direcció General de Trànsit (DGT) i que ha entrat en vigor recentment.\nPrèviament a aquesta iniciativa, la policia local d’Alaquàs va impartir diverses sessions coordinades amb els instituts del municipi per tal de concienciar i apropar la normativa dels vehicles de mobilitat personal a l’alumnat. També es va editar un vídeo amb la recopilació de la normativa per a la seua difusió en el xarxes socials.\nPer a la posada en marxa de la nova campanya de control de trànsit ha sigut elaborat un material gràfic complementari, concretament una infografia que recopil.la tota la informació sobre l’ús dels vehicles de mobilitat personal.\nEn concret, algunes de les noves obligacions o prohibicions més destacades són:\n1.Places i velocitat: es tracta de vehicles d'una o dues rodes, d’una única plaça i amb motors elèctrics. Velocitat entre 6 i 25 Km/h.\n2. Selló: no poden portar selló, excepte vehicles amb autoequilibrat.\n3.Circulació: prohibida la circulació amb aquesta mena de vehicles en voreres, zones per als vianants, vies interurbanes, autovies, autopistes, travessies i túnels urbans.\n4.Equipació: equipats amb catadiòptrics en la seua part frontal (blanc) laterals (blanc o groc auto) i posterior(roig).\n5.Il•luminació: iIl•luminació davantera (blanca) i posterior roja obligatoria de nit.\n6.Vestimenta: portar prendes reflectants de nit o en cas de visibilitat reduïda com ara pluja o boira.\n7.Senyals: obligació de respectar els senyals de circulació com qualsevol altre vehicle: semàfors, stop, direcció prohibida o prioritat de vianants.\n8.Controls: la persona que condueix està obligada a sotmetre's als controls d'alcohol i drogues igual que els conductors de vehicles de motor.\n9. Ús del móvil: no es pot conduir portant auriculars o fent ús del telèfon mòbil.\nDijous, 17 Març 2022 10:16\nL'Ajuntament de Foios, a través de la Regidoria d'Educació, ha obert la convocatòria per a les ajudes de mobilitat dirigides a estudiants d'educació postobligatòria en el curs 2021 – 2022. Això és, alumnat que estiga cursant graus universitaris, formació professional, batxillerat o ensenyaments de règim especial, amb l'objectiu de cobrir les despeses que poden originar aquests desplaçaments.\nPer això, l'Ajuntament de la localitat destinarà un total de 6.000 euros, que es repartiran entre les persones beneficiàries, amb un import màxim de 200 euros per sol·licitud. El termini màxim per a sol·licitar aquestes ajudes finalitzarà el pròxim 5 d'abril.\nEl regidor d'Educació, Juan José Civera, ha recordat que "es tracta de la segona edició d'aquesta línia d'ajudes amb la qual busquem alleujar la càrrega econòmica que suposa l'haver de desplaçar-se, cada dia, al centre d'estudis i, a més, incentivem que els i les estudiants del nostre poble accedisquen a ensenyaments superiors".\nTota la informació sobre com sol·licitar l'ajuda i la documentació a presentar està disponible a la web de l'Ajuntament de Foios, en l'apartat d’'Ajudes'.\nDilluns, 31 Gener 2022 13:28\nMobilitat sostenible i ecològica però amb límits perquè vianants i conductors convisquen sense sobresalts. Aquest és un dels objectius de la Primera Ordenança de Mobilitat de Quart de Poblet.\nEntre els aspectes que més interés generen, tant per a usuaris com per a la ciutadania en general, és la regulació del patinet elèctric, convertit en el vehicle estrela d'aquests últims anys. Els avantatges de desplaçar-se en patinet han provocat un espectacular augment del seu ús. El patinet elèctric s'ha convertit en un mitjà de mobilitat molt econòmic i molt àgil. A més, evita embossos, no comporta esforç físic i és fàcil de portar, transportar i guardar. I, el més important, no contamina. Així es redueixen les emissions de CO₂ i es recorre menys als vehicles de combustió fòssil.\nAl principi de posar-se de moda, qualsevol persona es podia muntar a un d'ells en una absència de regulació que perjudicava principalment els vianants. Amb la nova ordenança municipal s'estableix de forma molt clara quins són els drets i deures dels patinadors elèctrics millorant la convivència en la circulació urbana.\nEn l'actualitat, s'estima que hi ha més de 20.000 patinets per tota Espanya, especialment en grans ciutats i encara així són moltes les preguntes que es plantegen els mateixos usuaris: Es pot circular amb patinet elèctric per carretera? És obligatori l'ús del casc?\nEncara que això d'anar en patinet puga semblar cosa de xiquets i xiquetes, a partir d'ara, amb la regulació del patinet elèctric, passa a considerar-se un Vehicle de Mobilitat Personal (VMP). És per aquesta raó que l'edat mínima permesa per a conduir un patinet elèctric és de 16 anys.\nLa regulació estableix que el límit màxim de velocitat és de 25km/h llevat que la senyalització indique una menor com, per exemple, en les zones limitades a 20 o pròximes a centres escolars.\nTots els vehicles de mobilitat personal que sobrepassen la velocitat de 25km/h en la seua fitxa tècnica seran considerats ciclomotor i, per tant, tindran l'obligació d'incloure una matrícula, permís de circulació i una assegurança. Queda totalment prohibit trucar el patinet perquè aconseguisca una major velocitat, exposant-se si es fa a sancions molt elevades.\nEn cap cas es podrà circular per travessies, vies interurbanes, autopistes, autovies dins de poblat, túnels en àmbit urbà, zones per als vianants, voreres i carril bus. Els patinets tampoc podran anar per zones per als vianants llevat que se circule a peu al costat del vehicle.\nLa circulació dels patinets elèctrics es reserva a la calçada, i només podran utilitzar els carrils bici quan es troben en ella i no hi haja senyalització que ho prohibisca. En cap cas podran compartir espai amb les bicis si el carril discorre per damunt de les voreres.\nRespecte al casc, els patinadors elèctrics s'han d'anar acostumant a portar el seu cap cobert quan pose un peu damunt del Vehicle de Mobilitat Personal. També s'han d'oblidar d'escoltar música amb cascos o utilitzar el mòbil, que en moltes ocasions són els causants de greus accidents.\nUn altre dels aspectes que regula l'ordenança de mobilitat aprovada pel Ple i que ara es troba en exposició pública és el fet que les bicis no es puguen tancar amb clau al mobiliari urbà ni a altres elements com a arbres. En breu s'ampliaran els punts d'ancoratge per a assegurar que sempre hi haja un punt lliure on deixar la bicicleta.


Ajuntament de Riba-roja d'Ebre | La renovada Unió de Comerç i Serveis de Riba-roja d’Ebre comença a treballar\nTot i que diumenge el temps no va acabar d’acompanyar, un bon nombre de persones es va acostar fins a la plaça del Forn per tal de gaudir de la Festa del Comerç. Un esdeveniment que va servir per presentar la renovada Unió de Comerç i Serveis de Riba-roja (UCSR) i la seva junta, presidida per Núria Guerrero.\nDes de l’entitat estan “molt contents” per la jornada, en què es va viure un molt bon ambient, encara que la pluja la va aigualir lleugerament, ja que “no va permetre que es realitzés el sorteig que estava previst, ni tampoc alguna sorpresa final”. Malgrat això, la desena de comerciants que van muntar parada van valorar molt positivament la participació i les vendes. Així mateix, els més petits poder van gaudir d’un espai de pintura, on van acolorir dibuixos d’una clotxa, mentre que la vessant musical la va posar el saxofonista Alfonso Montuenga, amb jazz en directe que va servir per amenitzar la festa.\nDes de la regidoria de Promoció Econòmica, Josep Maria Piñol, també es fa una valoració positiva de la festa, així com de la recuperació de l’entitat. En aquest sentit, ha apuntat que “tot i la dificultat, la Unió ajuda a cohesionar gent que fins ara no estava acostumada a treballar conjuntament”. Finalment, Piñol ha assegurat que “els mateixos comerciants ja tenen ganes de repetir i fer altres iniciatives similars pròximament, aprofitant celebracions locals”.\nTags: Comerç, Promoció Econòmica\nEl pont de l’1 de maig es presenta ple d’activitats L’Associació de Dones serveix 400 clotxes en el 30è Dia de la Clotx...


Sempre és perillós fer història-ficció a partir d’hipòtesis contrafàctiques. Però sembla raonable pensar que, si el 2006 les institucions de l’Estat haguessin respectat l’Estatut pactat, hauria sigut molt més difícil que el procés independentista arrelés amb la força amb què ho va fer. I si, entre el 2010 i el 2012, les institucions representatives espanyoles haguessin maniobrat per oferir alguna alternativa de millora del finançament i l’autogovern, és probable que el govern d’Artur Mas no hagués optat per la via independentista. I l’Estat s’hauria estalviat una crisi i una font d’inestabilitat que amenaça amb cronificar-se.\nÉs la paradoxa de l’ atado y bien atado, que amenaça amb repetir-se ara: la rigidesa extrema de les institucions espanyoles en dificulta l’adaptació a un context canviant, i contribueix a intensificar les crisis. La correlació de forces que hi havia el 1978 va quedar fossilitzada en una arquitectura institucional que és incapaç d’adaptar-se a determinats canvis sociopolítics. És una rigidesa determinada tant pel marc institucional com per la ideologia dominant. D’una banda, hi ha la Constitució, que té un procediment de reforma per als seus elements nuclears que els fa, de facto, gairebé irreformables. El sistema electoral, el bicameralisme, el TC i el poder judicial actuen com a assegurances addicionals per dificultar les reformes del sistema. Atado y bien atado.\nPerò no són només les regles institucionals: també hi ha una determinada ideologia dominant a Espanya. Es basa en la mitificació de la Transició i la Constitució del 78, i considera aquell pacte com una mena d’obra mestra, que frega la perfecció i que, per tant, difícilment es pot millorar. És una ideologia relativament transversal, que s’expressa amb diferents accents i matisos però que coincideix en la resistència gairebé absoluta a plantejar reformes de fons. En el cas de determinada esquerra (excomunista) que sembla atrapada en el 78, això s’expressa més aviat com un neguit: no remogueu les coses perquè encara en podríem sortir malparats. En el cas de la dreta, més que defensa el que s’ha produït és un procés progressiu d’apropiació del pacte constitucional. Paradoxalment, alguns dels que van ser crítics amb la Constitució i la Transició avui s’han convertit en els seus defensors més abrandats. No és casualitat: han entès que la Constitució del 78 és la millor garantia de la defensa dels seus interessos. Entremig hi ha el PSOE, que és segurament el partit que encarna millor la mentalitat del constitucionalisme espanyol. La carta que Pedro Sánchez es va veure obligat a enviar a la seva militància per mirar de justificar la seva gestió de la fugida del rei emèrit era força paradigmàtica: “ Todo el pacto es la Constitución y no se puede trocear y seleccionar a capricho ”.\nLa crisi de la monarquia és un nou exemple del que va passar amb la crisi catalana. En contra de la percepció que impera en determinats entorns, la monarquia espanyola no sembla estar a punt de caure: atado y bien atado. Els escàndols han accelerat la pèrdua de credibilitat d’una institució que descansa sobre bases de legitimació molt febles. La monarquia s’ha anat erosionant, sí, però d’aquesta crisi a l’adveniment de la Tercera República encara hi va un bon tros. El blindatge institucional, polític i mediàtic és molt ferm. Probablement per això Pablo Iglesias, republicà convençut, ha decidit mantenir-se en el terreny de la gesticulació, però no anirà més enllà: no vol arriscar la posició institucional que ha aconseguit per una batalla amb poques possibilitats d’èxit immediat.\nAra bé, és evident que aquesta aparent fortalesa de l’entramat institucional del 78 té els seus riscos. Els materials molt rígids poden acabar trencant-se si la pressió és prou forta. No sabem si en els propers mesos l’onada d’indignació amb la corrupció de la monarquia depassarà els entorns del republicanisme tradicional, però podria passar. També podria passar que aquesta indignació es retroalimentés amb el descontentament inevitable que vindrà després d’una caiguda inèdita del PIB en aquest primer semestre, i una crisi que amenaça amb allargar-se. És evident que les institucions espanyoles no afronten en les millors condicions la crisi del coronavirus. Potser el pacte constitucional sobreviurà a les turbulències que venen. Potser no tomba, però patirà. Perquè els sotracs són de fons, i van desgastant els materials. I, de moment, no sembla que hi hagi una elit amb prou reflexos per fer les reformes que ajudarien les institucions a sortir-ne més indemnes.\nJoan Carles I crisi monarquia


Notícies - Aprovats els cinc projectes proposats per l'EMD al FEOSL\nAprovats els cinc projectes proposats per l'EMD al FEOSL\nLa junta de veïns de Valldoreix debat si delega a la Diputació la recaptació tributària del mercadet (11/feb/10)\nL'Estat ja ha aprovat vuit del 23 projectes de Sant Cugat al FEOSL (28/gen/10)\nL'equip de govern aprova els 23 projectes que rebran finançament del nou fons estatal (17/des/09)\nEl darrer projecte aprovat afecta el CEIP Ferran i Clua\nel 26/feb/10 Anna Bernadó Urbanisme PDF\nEl govern espanyol ha donat llum verda als cinc projectes presentats per l'EMD de Valldoreix al Fons Estatal per l'Ocupació i la Sostenibilitat Local (FEOSL). L'última proposta valldoreixenca, que ha rebut el vistiplau aquesta setmana, consisteix a millorar els accessos a la nova escola bressol i suprimir les barreres arquitectòniques al CEIP Ferran i Clua.\nL'última junta de veïns de Valldoreix va ratificar un decret presidencial que sol·licitava a l'Ajuntament canviar un dels projectes del territori que optaven al FEOSL. L'EMD va substituir un projecte original d'enllumenat públic per un de nou, que ha de servir per garantir l'accessibilitat a la nova escola bressol i suprimir les barreres arquitectòniques al CEIP Ferran i Clua. L'actuació, que ja té el vistiplau de Madrid, té un pressupost de 300.000 euros.\nLa presidenta de l'EMD, Montserrat Turu, explicava a Cugat.cat la setmana passada els motius del canvi.\nL'Estat va considerar que el primer projecte no quedava prou inscrit en els objectius dels ajuts.\nA part d'aquest projecte, les obres que ha proposat Valldoreix que tenen un major pressupost són les de millora de la xarxa de clavegueram en diferents punts del territori, amb un cost de 238.000 euros. Amb el FEOSL també es finançarà la reparació de la xarxa d'aigua calenta sanitària i la instal·lació de plaques solars tèrmiques al Complex Esportiu, un projecte de 120.000 euros.\nFinalment, amb 50.000 euros cadascun, els darrers dos projectes que tenen el vistiplau de l'executiu espanyol són els treballs per establir franges de seguretat forestal i recuperar vies d'accés a zones forestals, i la creació d'una xarxa de banda ampla entre els diferents edificis de l'EMD.\nAmb aquests cinc projectes, les propostes de Sant Cugat que estan aprovades dins el FEOSL són 22 de les 27 que ha presentat l'Ajuntament.\nObertes les inscripcions per participar al Desperta!


DIÀLEGS - EXPOSICIÓ CULTURA I DEMOCRACIA — Orfeó Lleidatà\nEsteu aquí: Inici › ca › Programació › DIÀLEGS - EXPOSICIÓ CULTURA I DEMOCRACIA\nDIÀLEGS - EXPOSICIÓ CULTURA I DEMOCRACIA\nDm - 16 - Oct - 2018\nDiu - 28 - Oct - 2018\nVestíbul de l'Espai Orfeó\n+ DIÀLEGS - EXPOSICIÓ CULTURA I DEMOCRACIA\nDes del dia 8 d'octubre el vestíbul de l'Espai orfeó acull l’exposició ‘Recordant Sixena’.\nUna mostra que naix a partir d’una proposta que els organitzadors del Cicle Diàlegs fan als artistes d’Arts de Ponent i del Cercle de Belles Arts. D’aquesta crida, oberta també a tots els artistes d’arreu de Catalunya, en resulten 31 obres. Aquestes són fruit de l’evocació de les peces del Museu de Lleida que van ser traslladades a Sixena el passat 11 de desembre de 2017, així com de la impressió que els artistes van tenir dels successos viscuts aquella jornada. L’exposició ha estat coordinada per Rafa Borlänsa d’Arts de Ponent i per Divina Drudis del Cercle de Belles Arts.\n7è CICLE DIÀLEGS


slogan, xampú i “fulano” tres paraules amb molta història. – marionamar\nslogan, xampú i “fulano” tres paraules amb molta història.\nNo sé si us ha passat mai de fixar-vos un dia en una paraula concreta que sabeu del cert que ve d’una llengua estrangera i és un préstec i intentar deduir de quin idioma l’hem adoptada. I la veritat és que la majoria de vegades n’encertarem l’origen, sobre tot ara, perquè la majoria del que ens arriba és de l’anglès. Avui m’agradaria parlar-vos de tres paraules d’ús estès i de la seva procedència, perquè potser no la coneixeu.\nLa primera la emprem molt sovint en la societat actual en què el màrqueting ho és tot. Contràriament al que la gent pot pensar el mot no ve de l’anglès sinó que aquesta llengua el va adoptar de l’escocesa, que és una llengua gaèlica pertanyent al grup celta. La paraula original era composta de “sluagh-gharim”, amb un primer terme que vol dir “exercit” i un segon que vol dir “crit o plor”. Slogan és una de les poquíssimes paraules modernes que s’ha exportat i ha arrelat arreu perquè, per desgràcia, del gaèlic en queda ben poc i el seu rastre romandrà dintre de poc reduït inexorablement als toponímics. Són d’origen celta els que porten els sufixes –briga com Vallabriga o – dunum com en Londres- que va ser Loudun- i Lió que va ser Lugdunum, o el nostre Besalú que era Bisuldunum. El Celta també ha quedat en prefixes com Cambo-, en Cambridge i verno- com en Verona i en molts d’altres prefixes i sufixes que costa reconèixer si no es mira les denominacions antigues dels nuclis de població.\nEl gaèlic va ser introduït a Escòcia pels invasors Irlandesos al segle V després de Crist i es va mantenir com a llengua majoritària en un vast territori fins la primera meitat del segle IX. Els manuscrits que ens han arribat daten del segle VII. Al segle XIII la llengua evolucionà de diferent manera en les diverses regions i donà lloc a l’ irlandès per una banda i al gaèlic de Gran Bretanya per una altra i només dos segles més tard encara naixerien dues altres branques, el gaèlic d’Escòcia i el de la Illa de Man.\nÉs un miracle que hagi arrelat la paraula slogan i ja cal que la cuidem perquè el gaèlic està, des de fa molt temps, en retrocés i clar perill d’extinció tant a Irlanda com a Escòcia i sobreviu, amb respiració assistida, només a la regió de la Bretanya Francesa on se l’anomena Bretó.\nEl 1093 morí el darrer rei d’Escòcia capaç de parlar gaèlic com a llengua materna. La dominació britànica sobre la illa tampoc no va ajudar res perquè els anglesos prohibiren durant molt de temps les llengües minoritàries. I curiosament, el 1960, any el que el govern Britànic va reconèixer l’estatus de llengua oficial del gal·lès, va morir el darrer parlant de la variant gaèlica de la illa de Man. Quina ironia!\nSi parlem del gaèlic d’Irlanda, que oficialment s’anomena irlandès, les coses no estan tampoc molt millor. Només un 94% de la població parla irlandès regularment i de manera fluida i el procés d’abandonament de la llengua va començar inclús abans de l’èxode de centenars de milers d’Irlandesos a causa de l’episodi de fam del 1845.\nCom el català, el gaèlic va ser durament reprimit durant molt temps. Tanmateix, des de fa ja unes dècades, el govern britànic s’ha esforçat per reviscolar-lo però el seu grau de dificultat vers la llengua franca universal, que és la del país veí, ha fet que els seus parlants l’oblidin cada cop més. Fixem-nos només en tres noms de ciutat: “Llwchmynydd”, “Bwlchtocyn” “Dwygyfylchi” i “Cwmystwyth”. Una de les ciutats amb un nom més llarg seria “Llanfairpwllgwyngyll”, no és cap Password i m’he l’he hagut de mirar tres vegades. Desglossat vol dir “ Llan”- església- “fair”- Maria- “Pwll” –estany- “gwyn”- blanc i “gyll” “avellanat”. Com per estar pendent de veure en nom de l’estació des del tren! No resulta gaire difícil esbrinar per quin motiu al príncep Charles li va costar tants esforços parlar la llengua abans de poder ser envestit “Princep de Gal·les” el 1969.\nI per cert. Slogan és una paraula que només fem servir al vell continent. El mateix concepte als EEUU s’anomena “taglines”. Bé i amb slogan o sense cal esperar que el cor dels escocesos, irlandesos i gal·lesos bategui ben fort per la seva llengua perquè només és necessària la voluntat del poble per mantenir-la viva.\nLa segona paraula que us porto avui és xampú. Un mot que per la seva fonètica sempre ha seduït les meves orelles perquè amb la seva “x” em fa pessigolles com el nostre verb onomatopeic “xiuxiuejar”. Aquesta paraula també ha passat als nostres respectius idiomes a partir de l’anglès però prové del mot de la llengua Hindi “Champo” amb vocal llarga “a”, que alhora el va treure del Sànscrit Champayati, que com a verb equival a prémer o pastar. La paraula va arribar a l’anglès el 1762 i del costum oriental se’n va fer un producte de cura personal que ara utilitzem tots. Curiós que aquesta paraula provingui del Sànscrit que és una llengua de culte que ja no parla ningú ni parlava ningú quan Sir William Jones, un jutge enviat a servir a la Índia, va començar a estudiar-la per passar l’estona. L’afició d’aquest amateur lingüista el portaria a descobrir la semblança entre mots de diversos idiomes tan llunyans com el llatí, el grec, el persa el celta i el gòtic i a afirmar que totes devien provenir d’una mateixa font que ara anomenem Indoeuropeu. Qui havia de dir-nos que el xampú venia d’un verb tan antic oi?\nLa darrera paraula d’avui és la castellana “fulano” o “fulana” que ve de l’àrab, on no té cap sentit pejoratiu i que designa només a una persona determinada i equival a un “tal”. Al segle XIII encara s’emprava com a adjectiu en construccions com “fulán río” com a “tal río”. Ja veieu que els parlants adaptem a les nostres necessitats expressives el material lingüístic d’on sigui, transformant-ne tot sovint el significat inicial de tal manera que rarament descobrim la semàntica que embolcallava la paraula primitiva.\nPintor de Boira (X)\nQuè va ser la RDA? Part I


El concepte vegetarià data del segle VI a.C., quan Pitàgores va eliminar la carn de la seva alimentació, justificant-ho com a respecta a la vida i per millorar la salut. A l’Edat Mitjana es va intentar instaurar una dieta vegetariana entre el clergat, però va durar un curt període de temps, finalment es va acabar instaurant la prohibició de menjar carn un dia a la setmana.\nNo va ser fins al segle XIX quan va néixer el moviment vegetarià, estretament relacionat amb l’església. El primer representant va ser el reverent William Cowhered, que va fundar a Manchester el grup “Cristians de la Bíblia”, on seguien literalment la part de la Bíblia on es defensava la dieta vegetariana com la única indicada per Déu en el Gènesi.\nEl principal llegat fou instar a la gent a utilitzar farina integral de blat. Al 1840 van establir la Societat Vegetariana de Gran Bretanya, que també va ser creada a Amèrica i a d’altres països. A Alemanya i França també es van crear societats vegetarianes, però en aquest cas promogudes pel món mèdic per a mantenir la salut i guarir malalties.\nUn altre grup religiós amb gran impacte en el vegetarianisme va ser els “Adventistes del Setè Dia” (d’EEUU, fundat cap al 1840). El membre més conegut és John Harvey Kellog, director del sanatori Battle Creek, on s’imposava un estil de vida saludable. Va ser el primer en elaborar cereals per a esmorzar, un producte similar a la carn a partir de la farina de blat i cacauet i la mantega de cacauet.\nA partir de la primera meitat del segle XX, l’alimentació vegetariana prèn un gran impuls tant a EEUU com a Europa. Al 1927, a Dinamarca, es fa una experiència on tota la població segueix una dieta vegetariana sense presentar-se alteracions de salut negatives. A partit d’aquí, ha anat creixent la tendència a seguir una alimentació vegetariana per diversos motius: ètics, filosòfics, ambientals o de salut.\nLa dieta vegetariana és aquella exempta de carns, peixos i dels seus derivats, tanmateix hi ha varietats de dietes vegetarianes:\nLa segueixen la majoria de vegetarians i a més dels aliments d'origen vegetal, consumeixen alguns aliments d’origen animal com la llet i derivats i els ous. Hi ha dos petits subgrups: els lactovegetarians (consumeixen làctics i derivats i no ous) i els ovovegetarians (consumeixen ous i no làctics i derivats).\nUna alimentació variada dels aliments permesos cobreix totalment les necessitats nutritives, tant a l’edat adulta com en altres situacions fisiològiques: infantesa, embaràs, lactància, vellesa. Cal tenir en compte que, quan la ingesta de llet i derivats complets (amb tot el greix) és abundant, hi ha una aportació elevada de greix total i de saturat en particular.\nVegetariana pura, estricta o vegana (VE)\nNo prenen cap tipus d’aliment d’origen animal, ni subproductes, ni derivats (no es pot consumir mel, caseïna, ni additius d’origen desconegut).\nLes persones que segueixen aquest tipus d'alimentació vegetariana estricta, poden presentar carències nutricionals en vitamina B12, vitamina D, zinc, i altres.\nL'alimentació macrobiòtica segueix els principis xinesos del yin i el yang. Proposa un estil de vida basat en l’equilibri i l’harmonia amb la naturalesa i l’univers, en la consciència. Promou el consum d'aliments frescos i de la zona, per tant, el clima i la geografia marcarien grans diferències en els components de la dieta tanmateix, els principals aliments són d’origen asiàtic: arròs, algues marines, condiments especials (tamari, miso) i arrels com el loto. És una alimentació basada en els cereals (el 50-60% de l’aportació calòrica) i els vegetals, i en petites quantitats de llegums. Aliments, com la fruita fresca, la fruita seca, les llavors i el pa es consumeixen poques vegades a la setmana. Es prohibeix el consum de carns i derivats, làctics i ous, així com el consum dels vegetals de la família de les solanàcies (patates, tomàquets, pebrots i albergínies), fruites tropicals i edulcorants artificials. Alguns seguidors inclouen petites quantitats de peix a la dieta.\nAquesta dieta pot cobrir totes les necessitats nutricionals dels adults, potser amb l’excepció de la vitamina B12, D, i el calci.\nAquesta dieta està basada en el consum de fruites, incloent la fruita seca i les llavors. També es permet el consum de verdures que botànicament són fruites com els tomàquets, pebrots i albergínies.\nAmb tot això, és molt difícil de cobrir els requeriments nutricionals de proteïnes i minerals, principalment el calci. Per poder-ho assolir cal augmentar el consum de fruita seca i llavors, el que implica una ingesta elevada de greixos.\nNomés permet el consum d’aliments crus. Els seus defensors argumenten que a més de preservar la integritat dels components alimentaris, com els enzims, és la manera natural d'alimentar-se els humans. Es permet el consum en cru de verdures, fruites, fruita seca, llavors, i cereals i llegums germinats.\nLa ingesta de productes crus presenta avantatges i inconvenients. És veritat que la cocció pot destruir quantitats importants de nutrients, principalment vitamines, però també millora la digestibilitat de la majoria dels aliments, al mateix temps que destrueix els antinutrients presents. Es considera difícil poder aconseguir els requeriments nutricionals consumint exclusivament aliments crus.\nÉs una variació de la dieta crudívora. Està basada en la ingesta, preferentment en cru, de verdures, fruites, fruita seca i aliments germinats (llegums, llavors i cereals). Dins aquesta dieta podem trobar variacions, des de l’ús d’aliments cuits fins al consum de productes làctics i/o càrnics.\nTambé segueix unes normes estrictes sobre la compatibilitat entre aliments: evitar la combinació d'aliments rics en midó amb els proteics, ja que es creu que no poden ser ben digerits al mateix temps; ingerir les fruites a part d’altres aliments.\nAquesta dieta no ha evidenciat especials beneficis per al a salut, així com altres models vegetarians si.\nSi s’inclouen cereals i llegums cuits, pot cobrir totes les necessitats nutricionals.\nHi ha un sector de gent que preocupats per la seva salut limiten el seu consum de carn i s’autoanomenen semivegetarians. Aquest terme inclou des d'individus que consumeixen aliments càrnics en general, però limitant-los a poques vegades per setmana, fins als que en prenen només un o dos tipus (com pollastre o peix), però més freqüentment.\nSi es segueixen les normes d’una alimentació sana, poden resultar equilibrades i cobrir totes les necessitats nutricionals.\nQuina repercussió té l’alimentació vegetariana en la nostra salut?\nLa dieta vegetariana proporciona valors baixos en greix saturat, colesterol i proteïna animal i valors elevats en hidrats de carboni, fibra, magnesi, potassi, fòlic, antioxidants com les vitamines C i E i productes fitoquímics.\nSegons diversos estudis epidemiològics, les persones que segueixen una alimentació vegetariana o semivegetariana tenen una menor incidència davant algunes malalties:\nEls homes que segueixen una dieta vegetariana tenen aproximadament la meitat de risc de morir per una cardiopatia isquèmica en relació amb els que segueixen una alimentació omnívora. El risc entre els VE és fins i tot menor que pels OLV. En canvi, per a les dones, els estudis realitzats no donen resultats concloents.\nL’explicació d’aquesta reducció pot ser deguda a:\nDiferències en les concentracions de colesterol sèric. L’augment de colesterol sèric és un factor de risc per a la cardiopatia isquèmica i els OLV i VE tenen valors de colesterol sèric un 14 i un 35% inferiors, respectivament davant els omnívors.\nL’efecte de les proteïnes sobre el colesterol sèric. En alguns estudis, s’ha evidenciat que les proteïnes càrniques tenen un cert efecte hipercolesterolemiant. Altres estudis suggereixen que la proteïna de soja és colesterolemiant, sense determinar si l’efecte és degut a la proteïna en sí mateixa o per altres components associats com les isoflavones.\nMajor ingesta de fibra, sobretot soluble. Segons estudis, la ingesta de fibra soluble disminueix en un 10% els valors sèrics de colesterol.\nOxidació de les lipoproteïnes sèriques. Les lipoproteïnes sèriques oxidades són les responsables de la formació d’ateroma, que és un factor decisiu pel desenvolupament de l’arteriosclerosi (uns dels principals mecanismes responsables de quasi el 70% d’infarts de miocardi). Els vegetarians presenten una ingesta més elevada dels principals antioxidants (vitamina E, C i betacarotè), així com de substàncies fitoquímiques (com els flavonoides) distribuïdes en els aliments vegetals (fruites i verdures), que actuen com a potents antioxidants i amb un efecte protector cardiovascular.\nEl ferro no hemínic. Els omnívors ingereixen ferro, quasi exclusivament, en forma de ferro hemínic, associat directament amb la malaltia cardiovascular. En canvi, els vegetarians, presenten baixes reserves de ferro, i la ingesta d’aquest és, quasi exclusivament, en forma no hemínica, que juntament amb un consum elevat d’agents antioxidants podria inhibir l’oxidació de les partícules de colesterol LDL, i en conseqüència el risc de cardiopatia isquèmica.\nIngesta elevada de folat. Un valor elevat d’homocisteïna es considera un factor de risc per a l’arteriosclerosi. El folat redueix les concentracions sèriques d’homocisteïna. Una major ingesta de folat per part dels vegetarians, pot ser un altre mecanisme de reducció del risc cardiovascular.\nL’agregació plaquetària té un paper decisiu en la malaltia cardiovascular. L’agregació es veu afavorida amb el greix total i, particularment, amb el greix saturat. Les dietes vegetarianes són més baixes en greix total i saturat que les omnívores.\nBaixa incidència d’hipertensió entre els vegetarians. Això fa disminuir encara més el risc de malaltia cardiovascular. Només en el cas de persones obeses (amb un pes superior al 20% del pes ideal), no hi havia diferències en la tensió arterial entre vegetarians i no vegetarians.\nHi ha grans variacions en la incidència del càncer en diferents països, i malgrat que les diferències genètiques entre poblacions poden tenir una influència notable, diferents estudis epidemiològics posen de manifest la gran contribució dels factors ambientals en el desenvolupament de la malaltia. La dieta està implicada en una gran part (al voltant d’un terç) de totes les morts per càncer. Un dels principals factors de risc dietètic seria el consum elevat de greix saturat i baix en fibra. Amb to això, es podria pensar que, part de l’alimentació, també té rellevància els diferents estils de vida entre els vegetarians i els no vegetarians, tanmateix, diferents estudis realitzats amb grups similars (nivell socioeconòmic, estil de vida, mesures antopromètriques, etc.) entre vegetarians i no vegetarians, s’observava una disminució significativa en les taxes de mortalitat per càncer de pulmó i càncer de l’aparell digestiu (principalment colon).\nLes dietes riques en aliments d’origen animal (carns, peixos, llet i els seus derivats) estan associades a un augment de la incidència de diferents tipus de càncer (mama, colon, pròstata, ronyó i endometri). Amb això cal tenir en compte que aquestes dietes acostumen a ser altes en greixos, predominantment saturades, i baixes en aliments d’origen vegetal amb poca fibra, pocs hidrats de carboni complexes i substàncies fitoquímiques, que podrien ser els factors implicats en l’augment de risc.\nEl consum abundant de cereals, llegums, verdures, fruita seca i llavors, rics en substàncies fitoquímiques, és típic de la dieta vegetariana podent contribuir a promoure un bon estat de salut en la població vegetariana.\nDiabetis tips 2\nÉs clara la influència de la dieta i l’estil de vida en la diabetis tipus 2.\nLa prevalença de diabetis tipus 2 es veu augmentada amb les concentracions de colesterol sèric i la ingesta de greix total, àcids grassos saturats, proteïnes totals i d’origen animal i el sucre (característiques de la dieta occidental). En canvi, està disminuïda amb la ingesta d’hidrats de carboni complexos i àcids grassos insaturat (dieta vegetariana).\nEls vegetarians tendeixen a ser més prims que els no vegetarians. Podria ser perquè la dieta vegetariana és menys calòrica, però sobretot té menys densitat calòrica al contenir més fibra i menys greix que la dels omnívors.\nEn els vegetarians, la prevalença de càlculs renals presenta una disminució del 50% respecta la població general. Les proteïnes, particularment les càrniques, afavoreixen l’excreció urinària del calci i la seva cristal·lització formant càlculs. Per altra banda, les purines, precursores de l’àcid úric, es troben preferentment en el regne animal, i poc aliments vegetals presenten quantitats de purina valorables, a part dels llegums. A més, les dietes riques en proteïnes animals tendeixen a disminuir el pH de l’orina afavorint la cristal·lització de l’àcid úric.\nLa incidència en dones vegetarianes és inferior en un 50%, respecta la població general. Sembla ser que seguir una alimentació amb un consum elevat en fibra, en vegetals rics en lecitina i en proteïnes vegetals (particularment la soja) disminueix el risc de litiasi biliar.\nLa disminució del 50% en la incidència de diveticulosi respecta la població general, s’explica per l’elevada ingesta de fibra soluble i insoluble amb la dieta dels vegetarians.\nLlegir 1908 vegades\nMés en aquesta categoria: « Receptes amb verdures d’estiu Alimentació vegetariana (part 2) »


Blog del Col·legi Sant Antoni: de juliol 2014\nVÍDEOS FESTIVAL FI CURS 2013-2014\nSi no vàreu poder assistir al festival de fi de curs d'aquest any o simplement voleu tornar a veure'l, ja ho podeu fer. Hem pujat els dos vídeos relacionats al nostre canal de YouTube on també podreu veure'n d'altres que no publiquem en esta entrada del blog. Cada vídeo correspon amb el primer i el segon dia del festival que es va realitzar al teatre.\nEn aquesta entrada del blog i a la nostra web ja podeu consultar el calendari per al proper curs escolar 2014-2015 amb tots els dies lectius i el dies festius del curs (festes locals incloses). A l'esquerre el calendari d'ESO i a la dreta el d'Infantil i Primària.\nJa podeu consultar ací els llibres de text i el material escolar per al proper curs 2014-2015. Si hi ha cap modificació d'última hora vos ho farem saber a través d'aquest blog i també pel nostre Facebook i Twitter com sempre.\nL'ISBN del llibre d'Educació per a la Ciutadania de 2n d'ESO és: 978-84-294-4843-6.\nEls llibres de 1r i 2n d'ESO de l'assignatura "Llengua Castellana" no són de cap editorial. Abans posava OXFORD, ara ja està corregit.\nLLIBRES TEXT INFANTIL\nLLIBRES TEXT PRIMÀRIA (1r i 2n)\nLLIBRES TEXT PRIMÀRIA (3r 4t 5é i 6é)\nMATERIAL ESCOLAR 1r\nMATERIAL ESCOLAR 2n\nMATERIAL ESCOLAR 5é\nMATERIAL ESCOLAR 6é\nLLIBRES TEXT ESO\n"VOLEM AIRE PUR EN ELS NOSTRES PULMONS!"\nLa prevenció del tabaquisme a l'escola pretén com a primer objectiu que els escolars no comencen a fumar, i com a segon objectiu retardar l'inici en el consum de tabac. Tenint en compte que la introducció en aquest hàbit es produeix en començar l'adolescència, la Conselleria de Sanitat, dins de la política de prevenció per a la disminució del consum de tabac, posa a disposició dels centres docents L'AULA TABAC, un recurs didàctic preventiu del tabaquisme que té com a objectiu evitar o ajornar el consum de tabac, potenciar les habilitats escolars per a mantindre’s com no fumadors i reforçar les accions preventives sobre el tabaquisme.\nA més a més, proposa la realització d'un projecte-concurs per al grup classe de 1r d'ESO. Els nostres alumnes van decidir fer un vídeo educatiu: van escriure el guió, el van preparar i el van gravar. Aquest està basat en la problemàtica i les conseqüències del consum del tabac, en la seua composició i els grans beneficis que ens aporta NO FUMAR.\nNo van guanyar el concurs però s'ho van passar d'allò més bé creant-lo...\nSense més dilacions, ací teniu el vídeo que van gravar amb tanta il·lusió els alumnes de 1r d'ESO!!\nPROJECTES 4t ESO PLÀSTICA\nEls alumnes de 4t d'ESO de l'assignatura de Plàstica han treballat en un projecte personal durant el 3r trimestre. Es tractava de realitzar treballs lliures, inspirats en ells mateixos, en la seua vida, les seues inquietuds, els seus somnis...\nEl resultat ha estat genial i us convidem a què vegeu les seues creacions fent clic ací.\nCREACIONS DELS ALUMNES DE 1r d'ESO\nEn el 3r trimestre, els alumnes de 1r d'ESO van decidir realitzar creacions tridimensionals.\nAlguns van crear màquines però la gran majoria va provar a fer ninots de falla.\nEls resultats han sigut espectaculars!!\nFeu clic ací i veureu la resta de fotos.\nRAP 4 ESO\nEls alumnes de 4t d'ESO han estat treballant l'expressió corporal al tercer trimestre en l'assignatura d'educació física. Per grups han elaborat un RAP amb una lletra inventada per ells mateixos i amb l'ajuda d'una música de fons li han donat forma. Ací teniu una mostra d'uns dels raps creats per un del grups que ha volgut mostrar la seua obra.


Discussió:Arnulf de Caríntia - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nDiscussió:Arnulf de Caríntia\nHe canviat el terme "França oriental" per "Frància oriental". El castellà no distingeix entre ambdós conceptes, el català, per contra sí. Frància designa en català simplement el país dels francs, les fronteres del qual no es corresponen pas amb les de l'actual França. La Frància oriental és, a grans trets, el predecessor de l'actual Alemanya, Àustria, Suïssa i els estats del Benelux.—el comentari anterior sense signar és fet per Schwermut (disc. • contr.)\n@Schwermut: Hola, no sóc expert d'aquest període (tot i que sigui el primer autor per la via de traducció), i considero que -sigui quina sigui la veritat- els continguts haurien de ser coherents entre els articles relacionats. Per veure com es tractava el tema "Frància oriental" dins la VP, he mirat Història_de_França#Dinastia_carolíngia i penso que ho explica prou bé. És a dir:\n"Frància" és la totalitat del regne dels francs (com tu dius)\n"França Occidental" o "Frància occidental" és el territori similar a l'actual França després de la separació amb els fills de Carlemany\n"França oriental", "Frància Oriental", "Germània" o "regne franc d'Orient" és la part germànica. Penso (per lògica, no per història) que no hi ha confusió i que l'article de França oriental parla del mateix que tu dius que ha de ser "Frància oriental". Pot estar malament el nom o ser un sinònim, però el concepte que descriu l'article no es confon amb la França actual. Com ho veus ?--amador (disc.) 11:10, 24 març 2015 (CET)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Discussió:Arnulf_de_Caríntia&oldid=15047332»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 24 març 2015 a les 11:10.


ALBA CARETA | Cultura Tàrrega\nDOBLE CONCERT AMB JOANA CEBOLLA\nDesprés de rebre el Premi Enderrock 2018 a millor àlbum de jazz pel seu últim disc Orígens, va llançar el seu segon disc, Alades d’Alba Careta Group al mes de setembre de 2020. Alades és el recull de les últimes composicions de la trompetista avinyonenca inspirades en les vivències dels seus anys a Holanda, i que ara prenen forma en aquest nou treball a través del llenguatge del jazz més sincer, orgànic i emocional. Un enregistrament tan sorprenent, fresc i motivador com el seu àlbum debut, però més madur, més atrevit i més rodó. Recull algunes de les composicions inspirades a partir d’impressions i experiències que li han quedat, de tots aquest anys lluny de casa, una època vital tan important per a l’Alba i tan fructífera creativament.\nTotes les composicions són originals de la trompetista, menys la inspiradíssima i preciosa versió de les “Corrandes d’exili” de Pere Quart. Temes molt diversos, però tots molt interessants, amb els denominadors comuns de la frescor, l’energia i la intensitat amb què es toquen: “toco i componc a partir de les meves experiències intentant arribar a les persones que m’envolten”.


Urpada per seguir somiant\nL’AEM aconsegueix una brillant victòria davant del Saragossa amb gols a pilota parada d’Iris i Hisui || Firma el segon triomf fora d’aquesta temporada, el primer en tres mesos, i és a quatre punts de l’ascens\nL’il·lusionant viatge de l’AEM va fer ahir una parada a Saragossa i va sortir disparat a velocitat de bòlid cap a la següent. En contra de tot pronòstic per l’entitat del contrari, la dificultat del camp i les xifres lleidatanes a domicili, les de Roger Lamesa van firmar una brillant victòria davant d’un rival directe, llaurada minut a minut i planificada al mil·límetre amb dos gols de pura pissarra.\nFeia tres mesos que les blaves no guanyaven lluny del Recasens i just és la seua segona victòria fora. Per això tenia millor gust. Primer va colpejar Iris i, a poc del descans, Hisui va reaparèixer per ampliar un avantatge que l’AEM va mantenir fins al final i que només Maddy, pitxitxi de la Lliga, va poder maquillar ja avançat el temps afegit.\nLes lleidatanes van contenir l’intens assetjament inicial aragonès i, a poc a poc, van anar guanyant terreny per inaugurar el marcador al quart d’hora de joc. Feia tres jornades que no s’avançaven i fora de casa ho havien fet per última vegada en la jornada 5 davant de l’Sporting, precisament en el seu únic triomf, fins ahir, a domicili. Amb precisió quirúrgica, Barreira penjava a l’àrea una falta llunyana que, després d’una assistència de Pixu de cap, Iris rematava de cap a la xarxa (0-1).\nLes blaves, acostumades a remar contra corrent, van gestionar bé la renda i, després d’un parell de xuts d’Ali i Maddy, la van ampliar. De nou Barreira, en una altra jugada d’estratègia magistral, enviava un córner des de l’esquerra perquè Hisui, com ja va fer davant de l’Oviedo, rematés d’esquena a la xarxa (0-2). Dos cops que s’imposaven al domini zonal i de possessió local.\nDesprés del descans, les aragoneses, sense gaire a perdre, van provar de sorprendre l’AEM arribant amb perill i enviant Sanau una pilota al travesser. El seu ímpetu va anar decaient passats els primers deu minuts, encara que van continuar tenint ocasions malgrat el ferri entramat defensiu lleidatà.\nPerò allà va aparèixer Noèlia per fer una classe magistral sota els pals. Més enllà de les intervencions durant tot el xoc, va ser determinant repel·lint un xut d’Ali que es dirigia a l’escaire. Era el minut 75 i podria haver canviat el signe del matx. Va ser una recta final en la qual l’AEM va acabar gaudint del domini de l’esfèric i preservant l’avantatge, ja que el gol local, en el temps afegit, no va deixar temps per a un canvi de guió que va estar lluny de produir-se.\nL’AEM s’havia conjurat per revertir en la segona volta la seua única llacuna de la primera: els resultats fora de casa. Era un propòsit per al 2020 que no podria haver començat millor i que, més que tres punts, suposen una promesa: que les lleidatanes continuaran lluitant per aspirar a tot.\nExplicava Roger Lamesa en la prèvia que, per treure alguna cosa positiva ahir, l’equip havia d’incomodar les transicions del Saragossa i fer alguna esgarrapada al contraatac. Al peu de la lletra ho va complir l’AEM, però en comptes d’una esgarrapada va clavar una autèntica urpada. Que el reenganxa a dalt i l’empeny a continuar somiant amb l’ascens.


“No m’he contingut en explicar la meva pròpia història” | EL CINÈFIL\n“No m’he contingut en explicar la meva pròpia història”\nCine CatalàEntrevista 28 de Juny de 2017 JR Armadàs 0\nLa directora d''Estiu 1993', Carla Simón, encara l'estrena amb un molt bon aval de premis\nNo és gaire habitual veure que una pel·lícula catalana (i en català) arriba als cinemes amb un aval de premis tan extens. Els guardons que Estiu 1993 s’ha endut al Festival de Málaga, la Berlinale i el FIC-CAT són (segurament) només el principi d’una bona colla de reconeixements que encara estan per arribar. Ara però, el film té un nou repte: conquerir el públic. De tot plegat n’hem parlat amb la seva directora, Carla Simón, que debuta en el llargmetratge amb aquest film que portava dins des de feia anys ja que està basat, en gran part, en la seva pròpia història. Les vivències d’una nena que perd els seus pares i canvia la ciutat pel camp, s’ha adaptar a una nova família i una nova vida.\nVeient Estiu 1993 vaig tenir la sensació que era una pel·lícula que tenies al cap des de feia anys…\nHavia viscut la història des de sempre però no sabia que acabaria fent una pel·lícula sobre això.\nQuan va sortir la idea?\nL’any 2011 vaig anar a estudiar un màster de cine a Londres amb una beca de la Caixa. Abans però vaig començar a escriure la història de la meva mare que es va morir quan era nena. Vaig preguntar a amics i família però tot plegat es va quedar en un calaix. A Londres, ja l’any 2013, vaig fer un curt sobre dos nens que s’enfronten a la mort en trobar la seva àvia morta. Poc més tard recordo estar en un hotel i que hem vingués com un flaix de “has d’explicar el moment després de la mort de la teva mare”. Em vaig com il·luminar. Primer vaig voler fer un curt però al final es va haver d’allargar i va sortir Estiu 1993.\nTenies entre mans un material molt personal!\nMolt. Per això vaig compartir el guió amb molta gent incloent un laboratori de guió de l’SGAE on durant sis mesos vam compartir el guió en trobades cícliques per anar-lo millorant. I a sobre estva remunerat que ja és l’hòstia…\nCom vau aconseguir tanta compenetració amb les nenes actrius i el càsting adult?\nAmb assaigs. Des de la setmana Santa del 2014 que estic amb el projecte i tot i que el guió el vaig escriure relativament ràpid tota la resta ha estat força lent. Vam rodar l’estiu passat però abans vam estar cinc o sis mesos per trobar les nenes. Va ser molt intens. Volia que s’assemblessin als personatges ja escrits perquè no haguessin de crear tant el personatge i poder ser més elles mateixes. Amb els adults, en viure fora, no estava gaire al dia del panorama actoral català però vam veure molts candidats. També volíem que tinguessin alguna cosa del personatge en ells. Volia que em recordessin a les persones reals.\nHavent-hi nenes tan petites i volent una cosa tan natural va haver-hi certa improvisació rodant?\nDepèn de l’escena. Com deia, vam fer un procés d’assaigs molt llarg. Vam estar dos mesos trobant-nos a Barcelona cada cap de setmana perquè les nenes i els actors s’agafessin molta confiança. Vam fer com si rodéssim les escenes prèvies a la pel·lícula però sense gravar-les. També coses normals com anar a comprar al súper i altres més similars a la pel·lícula com anar a un hospital o que la nena em veiés a mi fumant molt tal com feia la meva mare. Els vam explicar a les nenes que s’havia mort la mare, que ara canviaria de família… Era com si ho visquessin tot abans de fer el que hi ha al guió ja davant la càmera. Tot això va servir molt perquè quan l’escena permetia més certa improvisació no quedés estrany. Després vam estar dues setmanes a la Garrotxa com repassant totes les escenes i finalment vam rodar sis setmanes vuit hores al dia. Vaig estar parlant amb elles molt perquè sabessin en tot moment què fer.\nFins quin punt vas voler explicar tot el que t’havia passat? Hi ha molta ficció o molta més realitat?\nNo m’he contingut en explicar la meva pròpia història. El que sí que és cert és que hi ha moltes coses que no les recordo perfectament. En ser tan petita i que et passi tot això la teva memòria fa com un reset i tornes a començar… Hi ha coses que són una mica diferents al que va passar però em vaig agafar molt més a les emocions que sí que recordava per explicar-ho visualment.\nAl film està molt present, encara que no se’l mencioni directament, el virus de la SIDA. Recordes molt refús social al voltant d’aquest tema?\nNo… però és que jo no vaig saber que els meus pares van morir de SIDA fins que vaig tenir 12 anys. En aquest sentit i des del punt de vista de la pel·lícula, la Frida, la nena protagonista, no s’adona gaire del que passa respecte això. Jo no vaig notar cap rebuig perquè tampoc no sabia res. De totes maneres, igual que a la pel·lícula, tot passa en un poble i va ser com molt secret. Ara perquè ja ho hem fet com públic però estic segura que molta gent s’ha adonat ara.\n“Als 90 l’estigma de la SIDA era una cosa molt bèstia”\nT’esperaves un debut tan premiat?\nCom estàs paint l’èxit?\nAra ja estic més tranquil·la. Però quan vaig tornar de la Berlinale estava que no m’ho creia… Hi ha moltes pel·lis! És molt fort que hagin premiat la meva. Al principi estava molt escèptica perquè el jurat pot ser molt sensible a una sèries de temes o per l’han premiat per la raó que sigui. Però clar, després veus que la reconeixen a altres llocs i cada vegada són més jurats…\nSi tants jurats estan d’acord serà per alguna cosa…\nEspero… El millor però és la resposta de la gent. La gent em diu “gràcies” i a mi em sembla una cosa molt forta. És la màgia de cine, suposo. A la gent li arriba la pel·lícula de maneres diferents.\nLa teva intenció era tocar molt la fibra sensible?\nSí però no d’una forma molt evident. Jo, sincerament, quan feia Estiu 1993 no pensava gaire en l’audiència. Les productores ho fan més i tenien clar que podia arribar a molta gent però jo em centrava en el que volia explicar.\nDirectora, guionista, productora, protagonista… Has fet una pel·lícula molt i molt femenina!\nEm vaig plantejar molt la configuració familiar dels protagonistes i vaig veure que la persona que la nena perd és la mare i és per tant la figura que ha de substituir. Em semblava molt interessant que no fos de la família directe i m’agrada que siguin rols femenins perquè penso que es poden definir de manera més complexa. Va sortir així i l’equip va ser molt femení. També maquillatge, so, perruqueria, vestuari… De fet hi ha molt pocs homes al projecte.\nVenint de fora com és que vas triar la llengua catalana per una història tan universal…\nNo vaig dubtar-ho en cap moment. És cert que és una història universal que pot passar a qualsevol lloc però per mi tota la història del SIDA no té res a veure com va ser a Espanya que en altres bandes. L’entrada de les drogues en morir Franco marca una generació sencera i aquest és un context únic d’aquí. Per mi també era important el retrat generacional d’uns avis amb un valors molt conservadors i catòlics que en canvi tenen un fills molt progres, hippies i molt d’esquerres.\n“La nostra generació és una conseqüència d’aquesta barreja de conservadorisme i alliberament”\nHas fet espai a les vitrines per Gaudis i Goyas?\nNo! Buf… No sé com anirà això. Molta gent m’ho pregunta i és impossible com d’entendre-ho tot. A més, hi ha pel·lis que han tingut molts premis i no han triomfat aquí… Els premis no són garantia de res. Mai se sap.\nNotes una certa pressió per quan et posis a fer la segona pel·lícula?\nMolta (riu). És que tot ha passat tan ràpid… Jo vull anar poc a poc. Tinc una parell d’idees i he de seure i desenvolupar-les. De fet, veient Estiu 1993 no tinc la sensació que sigui una pel·lícula perfecta. Jo veient-la ara canviaria algunes coses. Estava molt satisfeta amb la feina però tinc molt camp per córrer.\nQuè tens en ment ara? Què exploraràs en el segon film?\nEncara no ho sé del tot. Vull fer un viatge a l’inici i un altre projecte que és similar però a les terres de Lleida. Sigui com sigui seguiran sent temes familiars. Tinc una família molt gran i les històries no s’acaben, per sort.


La societat i les dones grans. - Esguard de Dona\nDona amb Cub: arreglo dinànic au MoMA\nAutor: Kaximir Malevich\nTreu cap aquesta post als articles publicats a The Guardian i a El Pais, amb motiu de la performance feta a la Tate Gallery, sota el nom de Silver Action (acció de plata) impulsada per Suzanne Lacy, que conté una reflexió sobre les actituds de la societat envers a les dones grans i on 400 dones de com mínim 60 anys participen.\nThe Guardian arrenca el seu article amb l’experiència d’una dona de 82 anys que fa un parell d’anys estant al metro a Londres en hora punta, va demanar educadament a un jove (amb vestit i corbata) que si podia deixar una mica d’espai, el jove se li va girar i li va dir que sent una dona gran com era allò era desaprofitar l’espai; la dona és va sentir trist i ferida.\nLa fita del projecte és plantejar la situació de la dona gran des d’una vesant emocionant no per cercar “mesures” cap a elles; perquè, tal com diu una de les participants, el sentiment de ser transparents es dona sovint en aquestes dones, dins societats desenvolupades com pot ser l’anglesa, però que podríem també traslladar a la nostra.\nLa reflexió per tant ens es plantejada a tots i fer sentir com a part viva de la societat a les dones grans esdevé a les hores un repte.


Com instal·lar Deceit Kodi Addon a Leia, Krypton, Jarvis amb One Nation Repo – kerneljanitors.org\nEl complement addicional Deceit Kodi és un complement d’entreteniment complet que es pot utilitzar per a totes les necessitats d’oci. Té pel·lícules, programes de TV, TV en directe i esports.\nUna gran cosa d’aquest complement és la disponibilitat d’integració Trakt i Real Debrid, que permet als usuaris mantenir la seva biblioteca de contingut.\nSi voleu reproduir totes les últimes pel·lícules i programes de TV en directe, necessitareu una VPN per desbloquejar els fluxos. Assegureu-vos d’escollir una de les millors VPN per a Kodi abans de començar a la transmissió.\n1 Dipòsit de Kodi Addon\n2 Com instal·lar engany a Kodi Leia i Krypton\n3 Com instal·lar la fal·làcia a la versió 16 o superior de Kodi Jarvis\n4 Descarregar fal·làcia Kodi\n5 Fal·làcia que no funciona / Errors / Correccions a Kodi\n5.1 No hi ha corrents disponibles\n5.2.1 Paraules finals\nDipòsit de Kodi Addon\nL’addon de fal·làcia està disponible a One Nation Repository. Aquest dipòsit té altres addons populars i també Sports Devil, Swim per a adults, YouTube, F4M Tester, etc..\nCom instal·lar engany a Kodi Leia i Krypton\nSeguiu aquests passos per instal·lar el complement de Deceit a les versions de Kodi Leia i Krypton per gaudir de les vostres pel·lícules, programes de televisió i molt més:\nLlançament Kodi des de l’escriptori de Windows > Veureu a Icona d’engranatge (configuració), feu clic a al damunt > a partir d’aquí apareixerà un nou menú Feu clic a endavant Gestor d’arxius.\nAra, veureu que apareixen dues columnes, feu clic a sobre Afegeix font des de la columna de l’esquerra.\nUn quadre de diàleg amb una barra d’adreces apareixerà, feu clic a on es diu i escriviu URL http://onenation.info/Repo/ > Feu clic a D’acord > Anomeneu aquesta font de suports com a Una Repo > Feu clic a D’acord > Un cop hàgiu introduït els detalls, comproveu dues vegades l’URL de l’origen i el nom de la font i feu clic a Feu clic D’acord per tancar el quadre de diàleg.\nAra torna a la secció Menú principal de Kodi > A la columna de l’esquerra, feu clic a la tecla Complements per obrir la pestanya Complements menú > Des d’aquest menú, feu clic a Instal·lador de paquets (Icona de la caixa), present a la cantonada superior esquerra.\nFer clic a Instal·leu des del fitxer Zip opció de la llista.\nVeureu una llista d’opcions, seleccioneu Una Repo de la llista > Feu clic a repositori.onenation-1.0.5.zip > Espereu que aparegui la notificació de “complement instal·lat”.\nDesprés que aparegui la notificació, feu clic a Instal·lació des del Repositori opció > Feu clic i navegueu OneNation Repo > Obert complements de vídeo > Desplaceu-vos cap avall per obrir la llista Complement de la fal·làcia Kodi5 > Feu clic a Instal·leu i espera > Apareixerà una notificació que confirmi la instal·lació del complement.\nCom instal·lar la fal·làcia a la versió 16 o superior de Kodi Jarvis\nPer enganyar-se, es pot instal·lar fàcilment a Kodi Jarvis seguint aquests passos:\nObert Kodi Jarvis V16 al dispositiu.\nAra, Feu clic a Sistema > Feu clic i obriu Gestor d’arxius.\nFeu doble clic a Afegeix font per entrar a l’enllaç font del dipòsit.\nFeu clic a <Cap> > Escriviu aquest text URL http://onenation.info/Repo/ i Feu clic a Fet > Anoteu aquest URL de la font del dipòsit com a Una Repo > Feu clic a Fet > Feu clic a D’acord.\nTornar a Kodi Home > Feu clic a Sistema > Feu clic a Complements.\nFer clic a Instal·leu des del fitxer Zip opció > Fer clic a Una Repo > Selecciona repositori.onenation-1.0.5.zip > Espereu que aparegui la notificació.\nAra selecciona Instal·lació des del Repositori opció > Obert OneNation Repo.\nObert Complements de vídeo carpeta.\nSelecciona Engany > Feu clic a Instal·leu > Espereu que aparegui la notificació.\nDescarregar fal·làcia Kodi\nBaixeu el fitxer zip > Menú principal de Kodi > Complements > Fer clic a Icona de caixa.\nFeu clic a Instal·leu des del fitxer Zip > Examineu i obriu el fitxer zip add-on descarregat, és a dir, feu clic a repositori.onenation-1.0.5.zip > Espereu que aparegui la notificació.\nFer clic a Instal·lació des del Repositori > Fer clic a OneNation Repo > Obert Complements de vídeo > Fer clic a Engany > Feu clic a Instal·leu > espereu a que aparegui la notificació.\nFal·làcia que no funciona / Errors / Correccions a Kodi\nPot ser que tingueu un error emergent en intentar reproduir una pel·lícula nova o, de vegades, una pel·lícula antiga, dient “No hi ha cap tipus de flux disponible”. Aquest error apareix quan no hi ha proveïdors disponibles per a fluxos d’aquest contingut multimèdia concret.\nPer solucionar aquest error, aneu a la configuració del complement, augmenteu el nombre de proveïdors i elimineu la memòria cau del complement. Això segurament corregirà aquest error i podreu reproduir la pel·lícula que desitgeu. Tanmateix, si l’error persisteix, no hi ha proveïdors reals disponibles per al contingut.\nDeceit és un paquet complet per a tots els amants de Kodi i streaming de frikis a causa de la varietat de categories de contingut que ofereix. Molts addons se centren en un segment determinat de contingut, com alguns complements se centren en la reproducció de pel·lícules, mentre que alguns esports i altres en directe a TV. No és el cas de Deceit, ja que ha cobert tots els segments principals de contingut.\nA més, tenir integracions Trakt i Real Debrid és un factor important que els usuaris ho prefereixin. L’engany ha guanyat un gran respecte a la comunitat per la seva bona funcionalitat i la gran varietat de continguts. Recomanem que els nostres usuaris intentin aquest complement afegint la nostra guia per veure com instal·lar Deceit addon a kodi.


Acaba el torneig NCAA de bàsquet: és temps de March Madness! | Fosbury\nAcaba el torneig NCAA de bàsquet: és temps de March Madness!\nCom cada març, la temporada del bàsquet universitari NCAA arriba als seus playoffs estatals. Un autèntic quadre d’eliminatòries directes que portaran a la Final Four de Houston, que es disputarà del 2 al 4 d’abril.\nEls playoffs s’agrupen de dues rondes a dues rondes en format de petita final a 4 i es van disputant a partir d’aquesta setmana, segons la zona geogràfica de les universitats en qüestió. Les quatre conferències són la South, la East, West i Midwest, i els campions de cada part del quadre disputaran la ja esmentada Final Four de Houston. Cadascuna d’aquestes eliminatòries a 4 es disputen a seus concretes, que es preparen per gaudir amb bogeria de l’espectacle del bàsquet universitari.\nEn tot cas, anem per feina, i desvetllem els favorits (les universitats que s’enduen el seed 1 de cada conferència) per accedir a la F4.\nKansas Jayhawks: Els de Kansas arriben amb el millor registre de tota la nació (30-4) i parteixen com els principals favorits. Els de Bill Self, després d’un discret 2015, arriben en plena forma al torneig de 2016. Subcampions el 2012, el seu últim títol, de tres, es remunta al 2008.\nOregon Ducks: Universitat puntera principalment al football, els d’Eugene arriben al torneig NCAA amb un balanç de 28-6. Els Ducks no guanyen el títol nacional des de fa 77 anys, en la que ha estat la seva única participació en una Final Four. I tan sols en quatre altres ocasions més ha arribat a l’Elite Eight (la ronda que classifica per la final a quatre). És evident que els de Dana Altman busquen trobar al seu lloc a la història de la Universitat d’Oregon.\nVirginia Cavaliers: L’altre “sorpresa” junt amb els Oregon Ducks que arriben amb un registre de 26-7. Amb el lideratge de Tony Bennett, els de Virgina han anat recuperant el rendiment i la importància a nivell nacional. Dels últims 5 anys, en quatre han arribat al torneig de la NCAA, intentant recuperar la glòria de la seva dècada daurada, els 80, on van arribar a dues Final Fours, tot i no guanyar-ne cap.\nNorth Carolina Tar Heels: No cal afegir gaires detalls dels de North Carolina, que arriben al torneig amb un registre de 28-6. Els Tar Heels, la mítica universitat d’on han sortit figures com Michael Jordan, són els favorits amb més solera, tot i que no guanyen la competició des del 2009. Precisament l’últim any que van arribar a la Final Four. Això sí, a nivell d’història, 5 campionats, 4 subcampionats i 18 participacions a la Final Four són una mostra prou sensible del seu potencial al món del bàsquet universitari. De fet, des de l’arribada de Roy Williams al 2003, només s’han perdut una sola edició del torneig NCAA.\nEls “famosos” brackets\nSi hi ha una tradició al voltant del torneig de la NCAA que aixeca autèntiques passions als Estats Units és la fer els brackets del torneig. No se’n salva ni el propi President Obama que, a més a més, resulta ser un gran aficionat al bàsquet.\nPerò, què és un bracket, us preguntareu. Doncs bé, la resposta és tan senzilla com el quadre amb les diverses eliminatòries del torneig de la NCAA fins arribar a la gran final. Així doncs, la gent fa els seus pronòstics des de la primera eliminatòria fins al vencedor final.\nA la Fosbury no hem volgut ser menys i també ens hem animat a fer uns brackets, i com que volem que vosaltres també hi participeu us animen a que ho feu dins la nostra lliga. I per posar-hi un altre al·licient, si algun dels participants encerta tot el quadre, s’endurà una samarreta esportiva SPOR de regal.\nSense afegir res més, cliqueu aquí i registreu el vostre bracket dins la lliga “Bracket la Fosbury”. Encara teniu un parell de dies per fer-ho!\nAlbert Roma, el català que va jugar el march madness L'osonenc va participar-hi fa 19 anys a les files de George Washington


SI VOLS QUE T’ESTIMIN, de David Monteagudo – Xarxa de Biblioteques de Cornellà\nSI VOLS QUE T’ESTIMIN, de David Monteagudo\nDavid Monteagudo va passar diversos anys treballant en una fàbrica dedicada a l’elaboració de cartonatge. Als 40 anys va començar a escriure, fora encara de tot cercle o moviment literari. L’any 2009 va publicar la seva primera novel·la, Fi, obra que va rebre l’aplaudiment de la crítica i que va ser portada al cinema l’any 2012.\nPublica ara un recull de receptes de cuina convertides en relats. Els lectors poden cuinar el plat a casa alhora que descobreixen les trames de les històries. L’estil, el gènere i l’estructura d’aquests textos, a mig camí entre el relat i la recepta, varien en un autèntic exercici de llibertat, en una reivindicació d’un espai fora dels formats rígids.\nAssistim, doncs, a la creació d’un nou gènere literari.


La Guàrdia Civil i l'Agència Tributària, en el marc de l'operació ACLIS, han desarticulat una organització criminal dedicada a el tràfic internacional de droga a través del port de Barcelona, ha informat aquest dijous en un comunicat el cos armat.\nEn l'operació han estat detingudes quatre persones i s'han intervingut 121 quilograms de cocaïna de gran puresa, que es trobaven ocults a l'interior d'unes màquines troqueladores transportades en uns contenidors procedents de Colòmbia.\nLa investigació ha permès saber que l'organització criminal que havia orquestrat l'enviament de cocaïna estava modificant la ruta d'entrada dels seus enviaments, obrint una nova via d'entrada, en aquest cas aèria, a través de l'aeroport de Bilbao.\nAl mes d'abril es va detenir a Santander a un component de la banda, amb domicili en aquesta mateixa ciutat, per la suposada comissió dels delictes de tràfic de drogues i pertinença a organització criminal, la funció en la mateixa era la de rebre els enviaments i amagar la droga.\nDurant el transport de la droga des de Barcelona a Villanueva de la Cañada (Madrid), en ple confinament per l'emergència sanitària, es va detenir a dos integrants de l'organització amb domicili a Alcorcón i Madrid, on havien llogat un habitatge unifamiliar, adaptant-la i insonoritzánt-la per extreure la droga de la maquinària sense cridar l'atenció.\nL'operació va finalitzar el passat mes de juny amb la investigació de l'últim integrant de l'organització, responsable de la importació de la maquinària a Santander, que també va ser detingut.


El cristianisme és la religió de dos elements que es complementen: l’espiritual i el social. | CatalunyaReligió.cat\nEl cristianisme és la religió de dos elements que es complementen: l’espiritual i el social.\nPer El Bon Pastor. Dc, 05/04/2017\nEl cristianisme és la religió de dos elements que es complementen: l’espiritual i el social. Un no s’entén sobre l’altre, i quan un dels dos falla i l’altre s’emporta tot el pes de la proposta cristiana, aquesta proposta acaba naufragant. No es pot dissociar una comprensió del cristianisme en termes estrictament espirituals d’una aproximació que subratlli les potencialitats socials i transformadores de l’Evangeli de Jesús. Tots dos elements s’han de tractar de manera integrada i formant part d’un únic discurs, el que s’arrela en les paraules i la praxis del Crist, recollides i continuades per l’Església apostòlica. Afirmem, doncs, d’entrada que seria un desenfocament de conseqüències negatives eliminar un dels dos elements i reduir el missatge cristià a l’element espiritual o bé a l’element social. En el primer cas, el cristianisme es convertiria en un espiritualisme impossibilitat d’entendre l’abast últim del misteri de l’encarnació. En el segon, el cristianisme es reduiria a un enorme esforç a favor d’un canvi social però la fe tendiria a esdevenir ideologia i, finalment, a desaparèixer.\nEm pregunto si la història del primer Post-Concili –el que va des de Pau VI a Benet XVI– no es pot formular en termes del successiu predomini unilateral d’un dels dos elements esmentats. A un accent posat en l’element social, tan propi dels anys setanta i vuitanta del segle passat, seguiria un predomini de l’element espiritual, que s’aniria afermant sobretot en els anys posteriors al tombant de mil·lenni. En aquest sentit, una de les característiques definitòries del pontificat de Francesc, que inicia el segon Post-Concili, és la seva contribució a la superació de l’unilateralisme que havia dominat l’escena en els anys precedents. El Papa té una base jesuítica sòlida i ben travada, amb la qual ha exercit diverses responsabilitats dins la Companyia (com a provincial, com a rector d’institucions universitàries) i en el camp pastoral (com a rector de parròquia, com a bisbe auxiliar i com a arquebisbe de Buenos Aires).\nEl carisma d’aquest Papa passa per una convicció de la força i de la necessitat de la pregària i s’estén mitjançant un discurs de proximitat als pobres i als malalts, als refugiats i a les víctimes d’assetjaments i violències, de tràfic de persones i de maltractes. El Papa, tal com s’ha demostrat en l’Amoris Laetitia, col·loca la vida espiritual a la base del discerniment que han de fer tant els afectats per situacions imperfectes relatives al matrimoni com els qui els acompanyen en el seu discerniment. Cert que tots els papes dels darrers temps han unit les dimensions espiritual i social en les seves persones i en els seus missatges, però el papa Francesc ha aconseguit d’incorporar-les de manera unificada davant el món sencer, sigui cristià o no ho sigui. Tothom recorda la petició reiterada del Papa a què el poble cristià pregui per ell. I tothom també recorda el primer viatge del Papa fora del Vaticà, a l’illa de Lampedusa, on va demanar que la Mediterrània no es convertís en un cementiri –cosa que, malauradament, encara continua essent així. En la seva vida i en la seva activitat diària, el Papa integra de manera «natural» la mirada cap a Déu i la mirada cap al món, és a dir, cap a la humanitat que sofreix, cap als pobres que clamen des de la necessitat. És un testimoni de la fe cristiana als ulls de moltes persones, que veuen en ell un creient de cap a peus.\nLa pregunta és com integrar l’espiritual i el social de manera fidel i atractiva. Fidelitat vol dir aquí mantenir el doble manament de l’amor. Atracció significa practicar una religió que sigui creïble, que ofereixi motius de credibilitat i d’adhesió. Quan Jesús és preguntat sobre el manament més important de la Llei (vegeu Marc 12,28-34), respon citant la pregària del Xemà, Yisrael, que cada jueu recita cada dia tres vegades (vegeu Dt 6,4-5). Tothom coneix de memòria aquest fragment ja que forma part de la pregària diària del poble, tant si se’l recita individualment com si és pronunciat a l’interior del servei sinagogal dels dissabtes. En qualsevol cas, les paraules de Jesús són del tot significatives ja que reflecteixen exactament la fe d’Israel en el Déu únic. Aquesta fe monoteista, a través de Jesús, es convertirà en la fe de l’Església, el poble de Déu que continua el camí de salvació iniciat per Abraham, pare del poble i de tots els pobles.\nTanmateix, Jesús no es limita a insistir en allò que tots els israelites saben i coneixen, sinó que immediatament, sense esperar una nova pregunta del Mestre de la Llei, afegeix que hi ha un altre manament, que mereix tanta atenció com l’anterior. Aquest altre manament es troba en el llibre del Levític, barrejat amb molts altres preceptes: «Estima els altres com a tu mateix» (Levític 19,18). El manament d’amor envers el proïsme és anomenat «segon» manament (vegeu Marc 12,31; Mateu 22,39). En canvi, estimar Déu és «el primer de tots els manaments» (Marc 12,29), «el manament més gran i el primer de la Llei» (Mateu 22,38).\nAquesta diferenciació entre primer i segon manifesta el fet incontestable de la primacia de Déu. Com deia el beat Óscar A. Romero, «primero Dios». Però és curiós de constatar que l’interès de Jesús no rau tant sols a insistir en el lloc primigeni que Déu ha d’ocupar en la vida de la persona que creu –es tracta d’una evidència absoluta! Jesús vol subratllar que aquesta primacia és compartida amb l’amor concret i sense fissures que caracteritza el segon manament: estimar els altres com a un mateix. En efecte, ¿no és veritat que estem molt atents a nosaltres mateixos i ens preservem amb tot el cor, l’ànima, el pensament i les forces? Doncs bé, Jesús afirma que aquest amor no pot ser absolut, ja que l’únic absolut és Déu, el qui ha de ser estimat sense condicions ni limitacions. Per això una mala interpretació del segon manament ens portaria a la filautia, a l’amor per nosaltres mateixos. De fet, Jesús no diu que ens estimem a nosaltres mateixos, sinó que estimem els altres amb la mateixa cura i intensitat amb què ens ocupem de nosaltres mateixos quan es produeix el més mínim entrebanc o sofrim la punxada més petita. En aquest sentit, el segon manament ens allibera de l’amor per nosaltres mateixos, ja que fa dels altres un segon absolut, després de Déu, que és el primer.\nDit d’una altra manera, segons l’Evangeli no hem de triar entre Déu i els altres, entre Ell i el proïsme. Més aviat cal parlar del primer i del segon absolut, de l’amor que puja cap a dalt i que entra alhora en el més pregon del nostre ésser, i de l’amor que s’escampa cap als costats i que al mateix temps penetra dins el nostre cor. Estimar vol dir experimentar una fiblada de misericòrdia, baixar del pedestal de l’autosuficiència, sortir de la bombolla del «jo», i esguardar l’Altre i els altres amb una mirada que no jutgi ni condemni, que no reclami ni exigeixi, que no menystingui ni menyspreï. La mirada és la primera manifestació del cor que hi veu, en expressió feliç del papa Benet XVI. Parlem d’una mirada activa, no mediatitzada per cap intimisme que ofegui, no condicionada per cap activisme que esborri el rostre de l’altre.\nArribats en aquest punt, podem reprendre la qüestió sobre l’espiritual i el social, a partir del doble manament. Si l’amor a Déu i als altres no es contraposen sinó que es complementen des de la seva condició de primer i segon absolut, això vol dir que la primacia de l’element espiritual no comporta, en el cristianisme, el relegament de l’element social. «Déu és esperit», llegim en Joan 4,24, i, per tant, tot allò que és espiritual diu relació a ell, començant pel seu Sant Esperit. Pel seu costat, l’ésser humà és companyia i ajuda, i ha estat creat amb fang trencadís de la terra, i posat en una terra que no s’entén sense la convivència entre uns i altres. Però, d’altra banda, el cristianisme fa del Logos etern una realitat encarnada (Joan 1,14), i aleshores l’espiritual entra en contacte amb el social, ja que la Paraula es fa carn i habita entre nosaltres, passa a pertànyer als altres que ens envolten, entra en una societat humana, l’Israel del segle I. Déu entra en el cor del social, i en conseqüència el social es torna espiritual, ja que cada persona és cridada a acollir el do de l’Esperit. Gràcies a l’encarnació del Fill de Déu, es torna espiritual el qui viu la transformació social que provoca l’Evangeli. Es torna social el qui reconeix en els pobres la viva imatge de Jesús. És la creu redemptora, on conflueixen el designi del Pare i la universalitat de la salvació, l’instrument de perdó on s’uneixen per sempre l’espiritual i el social.\nUna bona Pasqua de resurrecció!


Dia litúrgic: 12 de Desembre: Santa Joana Francesca de Chantal, religiosa\nText de l'Evangeli (Mc 3,31-35): En aquell temps, arriben la mare i els germans de Jesús i, de fora estant, envien a buscar-lo. Hi havia molta gent asseguda al voltant d'Ell. Li diuen: «La teva mare i els teus germans són aquí fora, que et busquen». Ell els respon: «¿Qui són la meva mare i els meus germans?». Llavors, mirant els qui seien al seu voltant, diu: «Aquests són la meva mare i els meus germans. El qui fa la voluntat de Déu, aquest és el meu germà, la meva germana, la meva mare».\n«El qui fa la voluntat de Déu és (...) la meva mare»\nFra Josep Mª MASSANA i Mola OFM\nAvui, en la celebració litúrgica de santa Joana Francesca de Chantal, l’Evangeli ens parla de la Mare de Jesús. Quan li diuen que Ella i els seus parents el busquen, sembla que eludeix comunicar-s’hi: «Qui són la meva mare i els meus germans?» (Mc 3,33). De fet, però, fa un gran elogi de la seva mare. La presenta com aquella que fa la voluntat de Déu: «El qui fa la voluntat de Déu és (...) la meva Mare» (Mc 3,35). Maria és la que sap fer sempre el que Déu vol. Fer la voluntat de Déu és sinònim d’obeir, i l’obediència està basada en la humilitat i la mansuetud.\nDes de sempre, i en tota la seva vida, i especialment des del seu “faci’s en mi”, Santa Maria ho anava repetint en cada circumstància, en cada esdeveniment. Era la seva jaculatòria preferida que la connectava amb Déu. Més encara, el seu capteniment d’obediència absoluta, de recerca del pla de Déu en ella, constituïen la seva vida mateixa.\nEns podem preguntar per què el dia de santa Joana Francesca de Chantal escoltem precisament aquest Evangeli de Marc. És que aquesta santa tenia una disposició d’ànima molt semblant a la de Maria, a la que va saber imitar. Sant Francesc de Sales fou el seu director espiritual en l’estat de casada, de vídua i de religiosa. La va formar en la humilitat, ella que era de família noble; i en l’obediència, ella que en el món estava acostumada a donar ordres.\nL’acceptació de la voluntat de Déu, amb esperit d’obediència, mansuetud i humilitat, va modelar l’Orde de la Visitació que ella va fundar amb l’ajut de sant Francesc de Sales. Escriu en la seva Regla: «La humilitat és la font de totes les altres virtuts. No poseu límits a la humilitat i feu d’ella el principi de totes les vostres accions».


El blog de la Coral Tic Tac: 2012\nUna mare de la coral ens ha enviat aquest vídeo i com que ens ha agradat, el volem compartir amb tothom.\nPublicat per Berta a 19:38 Cap comentari:\nColònies musicals Corearte\nAvui hem recomanat als nostres cantaires aquestes colònies:\nAl Juny 2013, del dimarts 25 al dissabte 29\nDesprés de Sant Joan, comença l’estiu amb música!\nVine a gaudir de les colònies musicals Corearte 2013 amb els directors Basilio Astúlez i David Azurza des del País Basc, i Joan Pagès des d’Alemanya. La Casa de Colònies d’El Collell(Banyoles, Girona) ens espera!\nCantarem, riurem, ballarem, jugarem, no pararem!\nAl matí, es faran els tallers musicals, i a la tarda un munt d’activitats de lleure a l’aire lliure. No t’ho perdis!\nDurant els matins, els nois i noies participaran en elstallers de música que enguany impartiran els directors Basílio Astúlez, David Azurza i Joan Pagès.\nDurant les colònies musicals, no perdem de vista les activitats de lleure que acabaran d’arrodonir l’estada amb diversió i esbarjo dels infants i joves. La Casa de Colònies d’El Collell és el lloc idoni per a fer tot tipus d’ activitats originals en les seves instal·lacions i als seus voltants.\nPublicat per Berta a 13:57 1 comentari:\nEl Nadal a la Tic Tac\nAvui la Coral Tic Tac ha cantat a la residència d'avis de Les Franceses. Era la primera vegada que ho fèiem i teníem molta il·lusió de poder cantar nadales als avis que viuen allà.\nPer poder-ho fer, hem recuperat les nadales que havíem après a la coral durant els dos últims cursos, i hem pogut cantar durant mitja horeta. Fins i tot, les hem convidat a cantar "El noi de la mare" amb nosaltres, i hem cantat junts!\nAmb alguns Tic Tacs ja ens hem despedit fins l'any que ve! Però uns quants participaran el proper dissabte 22 de desembre a les 18,30h al concert de Nadal de la Coral Crescendo, col·laborant amb ells en dues cançons, tal com ens van demanar.\nPublicat per Berta a 23:05 Cap comentari:\nAquí teniu el vídeo de la versió que farem de "M'agrada el Nadal" de la Damaris Gelabert.\nLa Irene va descobrir la cançó i la va trobar tan bonica que ens va proposar de fer-la a la coral. Les dires vam buscar la partitura, però no coincideix del tot amb la versió del vídeo.\nCom que bastants cantaires ja coneixien aquesta versió, la farem igual per no complicar-nos i poder-la cantar als avis.\nApa, a estudiar!!!\nJa heu descansat??\nAquí teniu un recull de fotos de tooot el que hem fet aquest cap de setmana a la casa Can Mas de Torrelles.\nPublicat per Coral Tic-Tac a 13:51 1 comentari:\nBenvinguts al nou curs 2012/2013!\nJa està tot a punt per començar el nou curs 2012/2013 de la Coral Tic Tac, en què celebrarem el seu 15è aniversari!!!\nEncara queden places pel grup de PETITS (P4-P5-1r)!\nPublicat per Berta a 12:51 Cap comentari:\nDiuen que algunes terrassetes i patis de Corbera, Castellar i Sant Feliu són una FESTA DE LES OLORS!!!\nI que han sortit a la llum unes bossetes decorades a mà, que són l'últim crit en moda del Llobregat i el Vallès!!!\nMoltes gràcies, a tots els cantaires i famílies! Ens ha fet MOLTÍÍÍÍÍÍÍSSIMA IL·LUSIÓ!!\nPublicat per Aina a 13:55 Cap comentari:\nTic-Tacs a Catalunya Música!\nAl minut 24:15 podreu sentir el reportatge que van fer sobre la Trobada General al programa Notes de Clàssica de Catalunya Música. I si arribeu al minut 36 sentireu alguns Tic-Tacs donant la seva opinió!\nFotos de la Trobada general !!!\nMoltes gràcies a tots per la vostra col·laboració! il·luisó! confiança! entusiasme!\nPublicat per Coral Tic-Tac a 11:11 Cap comentari:\nAl 3/24 també se'n va parlar...\nPublicat per Berta a 11:02 Cap comentari:\nLa Trobada General a la premsa!!\nLa premsa ja comença a parlar de la Trobada General que tindrà lloc el proper cap de setmana al Pavelló olímpic de Badalona. És el primer any que la Coral Tic-Tac hi participa, perquè se celebra cada 5 anys, i fa 5 anys encara no teníem mitjans. Per això ens fa molta il·lusió participar-hi, perquè vol dir que la coral va creixent, i els seus cantaires també, i mica en mica anem participant en noves experiències.\nAquí teniu la notícia d'avui del diari ARA. També en podreu trobar una a La Vanguardia, a la pàgina 35 de l'edició en paper.\nDIARI ARA - 8 DE MAIG\nBARCELONA. | Actualitzada el 08/05/2012 00:00\n3.000 nens cantaran la nova cantata de Ros Marbà a BadalonaMANOLO GARCÍA\nPublicat per Berta a 18:28 Cap comentari:\nFotos del JC!\nAquí podeu veure una mostra de com ha anat el Juguem Cantant als petits...!!\nPublicat per Coral Tic-Tac a 23:21 Cap comentari:\nAquest diumenge, els petits Jugarem i Cantarem amb la "Rebel·lió a la cuina", a Sant Salvador de Guardiola. Ja en tenim ganes....\nPublicat per Aina a 23:50 Cap comentari:\nAquest dissabte, a l'Ateneu, podreu mirar i escoltar...\nPublicat per Aina a 23:42 Cap comentari:\nA veure qui troba algun Tic Tac...!!\nPublicat per Berta a 0:11 1 comentari:\n5è Cicle coral\n♫ Pissi pissiganya!!! ♫\n♫ Mariner, bon marineeeeer... ♫\nEns han arribat aquestes fotos del concert del Cicle coral on van participar els mitjans de la coral, amb el Cor de noies de Matadepera.\n♫ La, la la la, la, laaaaa ♫\nPublicat per Coral Tic-Tac a 9:37 Cap comentari:\nNou taller: Cantem amb els nadons\nA través de la música, les moixaines, les cançons, els jocs de falda i l'experimentació sonora amb objectes i instruments, envoltarem l'infant d'un entorn sonor ric i agradable, alhora que donarem als pares i mares eines i recursos per incorporar la música a la seva dinàmica quotidiana. Serà precisament en aquesta interacció que la músic esdevindrà realment una eina de comunicació entre els pares i els fills.\nels dijous, de 18.45 a 19.45 h, a l’aula c de l’ATENEU\na càrrec d’Aina Prats i Berta Junqué\ndirectores de la coral infantil Tic Tac de l'Ateneu\n35€ per les 4 sessions (30€ socis/es Ateneu)\nsegon adult de la mateixa família 15€\n* Inscripció del 19 de març al 16 d'abril (setmana del 2 al 9 d'abril tancat)\n* Les places s’assignaran per ordre d'inscripció. Inicialment les places es reserven per mares amb nadons de 0 a 18 mesos. En cas de quedar places disponibles, s'oferiran a nadons de 18 a 24 mesos i finalment a embarassades.\n* S'ha elaborat un cançoner per cada família amb les cançons i jocs que aprendrem.\n* Cal portar una capseta, 1 o 2 titelles de dit, roba còmoda i un coixí o estoreta per seure al terra.\nAteneu Santfeliuenc · Vidal i Ribas, 25 · Sant Feliu de Llobregat\nHorari d’atenció al públic de dilluns a divendres de 17 a 20 hores\nactivitats@ateneusantfeliuenc.org | 936 853 242 | www.ateneusantfeliuenc.org\nPublicat per Berta a 8:22 Cap comentari:\nAssaig parcial a El Perelló\nAhir dissabte 24 de març, els mitjans de la coral Tic Tac vam assistir a un dels assaigs parcials de la Trobada General que tindrà lloc el diumenge 13 de maig.\nAquí teniu algunes fotografies de la jornada, esperem que us agradin!\nPublicat per Coral Tic-Tac a 20:10 Cap comentari:\nApunt, apunt, per l'assaig parcial del dissabte 24 de març a El Perelló!!\nPublicat per Berta a 12:20 Cap comentari:\nEnregistrament de la cantata a TV3!! i a TV Vilafranca!\nEstimats mitjans de la Coral Tic Tac que us esteu iniciant en les Trobades Generals del SCIC...\naquest cap de setmana, unes quantes corals del SCIC estan fent l'enregistrament de la cantata a l'Auditori de Vilafranca. Aquest serà el CD que podreu comprar el dia del concert, per tenir-lo sempre al cotxe, a casa... i no oblidar-vos mai de la cantata!\nAhir, al TN vespre de TV3 van dedicar-hi uns minuts, i pensem que us farà gràcia de veure. De les dues cançons que se senten, n'hem treballat una... quina??\nPublicat per Coral Tic-Tac a 9:45 Cap comentari:\nUna proposta temptadora: LEIOA KANTIKA KORALA\nEnguany el SCIC, amb la col·laboració del Servei Educatiu de l’Auditori, organitza un concert amb el cor basc LEIOA KANTIKA KORALA, un dels cors bascos amb més projecció internacional i una posada en escena molt innovadora.\nEl concert serà el 10 de març, a les 12:30h a l'Auditori de Barcelona, i ens presentaran un variat programa que inclou música popular del País Basc, la Polinèsia o Israel, amb obres de Begnt Johansson, Stephen Hatfield, Vjelo Tormis o Vytautas Mishkinis entre d’altres.\nCreiem que és una magnífica ocasió, per als cantaires i les famílies, poder veure aquest Cor que estem segurs que no us deixarà indiferents!\nEsperem que entre tots omplim la Sala Simfònica de l’Auditori!!!! Per anar fent boca... us adjuntem un enllaç on podreu fer un tastet de la seva música!!\nPublicat per Aina a 18:46 1 comentari:\nSorpresa des d'Orient\nQuan la nit cau dolçament\ni només remuga el vent\nels tres Reis emprenen el camí.\nUna estrella els guia cap aquí,\nuna estrella els guia cap aquí.\nI fent camí han arribat fins l'Ateneu i ens han preparat una bona sorpresa. Dos regals fantàstics per a la coral: Un teclat "estupendo" (pels assaigs, concerts, sortides i colònies) i un CD de la Tresca i la Verdesca que ens ha fet moure l'esquelet. Podeu fer el xafarder a www.latresca.com i en trobareu alguns vídeos al youtube.\nPublicat per Aina a 12:50 Cap comentari:\nEnregistrament de la cantata a TV3!! i a TV Vilafr...


Estil lliure | Brais Martínez\nFlix i la seva colònia industrial\nAquest Nadal he passejat per la història industrial catalana. Va ser al municipi de Flix, a la Ribera d’Ebre, quan vaig estar explorant la seva colònia industrial i vaig aprofitar per fer unes fotografies.\nEl concepte de colònia industrial em sona vetust, a llibre d’història de la ESO, em sembla com si avui dia ningú pogués viure en un barri construït per una empresa per als seus treballadors. Encara menys, quan ens trobem en un moment en què les empreses amb prou feines construeixen llocs de treball.\nLes colònies són un fenomen molt català. La de Flix té una particularitat especial que em crida l’atenció, i és que bona part dels noms dels seus carrers són alemanys: plaça Doctor Müller, carrer Doctor Stoof, carrer Ernesto Scheef. Això és perquè el grup que va crear la planta de producció de clor va ser Chemiske Fabrik Elektron, que era d’origen alemany. La va fundar, gairebé com un apèndix del poble, el 1899, el mateix any en què es va crear el Futbol Club Barcelona, sota el nom de Sociedad Electroquímica de Flix. La química va ser la industria principal de la comarca fins que als anys 70 es van començar a construir les centrals nuclears d’Ascó.\nEl llegat d’aquesta fàbrica és ambivalent: d’una banda, ha aportat una gran riquesa econòmica a tota la regió de l’oest de Catalunya i, per sobre de tot, a Flix. El clor és el motor del poble, l’ha fet evolucionar, fins al punt que, segons m’han explicat, el primer enllumenat elèctric que va tenir provenia de la fàbrica. Però, alhora, també és perniciós. L’entorn natural ha quedat molt afectat, actualment s’està netejant el pantà del riu Ebre que hi ha a tocar del poble perquè està contaminat amb més de 800.000 metres cúbics de fangs tòxics. A més l’estructura econòmica de Flix s’ha articulat en el monocultiu industrial, el gruix dels ingressos depenen, directa o indirectament, d’aquesta fàbrica.\nMés d’un segle després, no tinc clar si la fàbrica és l’apèndix del poble o el poble s’ha convertit en l’apèndix de la fàbrica.\nPosted in Escrits, Estil lliure and tagged colònia industrial, flix, fotografies, història, indústria, l'ebre, ribera d'ebre on 13 gener, 2015 by braisml. Deixa un comentari


Messe Motel Laatzen Laatzen Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMagdeburger Straße 5, Rethen, Laatzen, Alemanya, 30880 - Veure al mapa\nMés informació sobre Messe Motel Laatzen\nAl visitar Laatzen, vosté es sentirà com a casa a Messe Motel Laatzen, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Messe Motel Laatzen és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'hotel ofereix recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, àrea de fumadors per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nL'ambient de Messe Motel Laatzen es reflexa en cada habitació. escriptori, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, plat de dutxa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Messe Motel Laatzen no troba competidors en cap categoria.


Sta. Magdalena participarà en les Festes de Castelló — Santa Magdalena de Polpis\nInici » Notícies » Sta. Magdalena participarà en les Festes de Castelló\nSta. Magdalena participarà en les Festes de Castelló\nL’Ajuntament de Sta. Magdalena informa, que el cap de setmana vinent hi haurà una destacada participació de magdaleners en els actes, que marquen l’inici de les festes fundacionals de Castelló.\nL’alcalde de Sta. Magdalena, Sergio Bou, estarà present en els actes, que organitza la Diputació de Castelló, per a celebrar el Dia de la Província, mentre que a la vesprada, el Grup de Danses Magdaleneres i la Colla de Dolçainers i Tabaleters, “Polpís”, seran els encarregats de representar a la població en la cavalcada del Pregó, un acte en el què Sta. Magdalena està present des de fa més de 15 anys. La cavalcada donarà inici a partir de les 16 hores i Sta. Magdalena eixirà dins de la representació provincial.\nD’altra banda, el diumenge, 4 de març, Dia de la Magdalena, l’Agrupació Musical de Sta. Magdalena, acompanyarà a la Gaiata número 3 en la Desfilada de Gaiates, que posa el fermall d’or als actes del dia gran de les Festes de Castelló. La banda magdalenera participa en aquesta desfilada des de fa més de 25 anys, consolidant d’aquesta manera la presència de la població en aquestes festes.


Yokozuna Muyu 65 mm 27 gr Verd comprar i ofertes a Waveinn\nYokozuna Muyu 65 mm 27 gr\nS One Size 09 One Size 10 One Size 20\nDescripció Yokozuna Muyu 65 mm 27 gr\nSenyoretes fulles ondulants de colors elegants. Acció mitjana ràpida. Especialment dissenyat per a aigües enfangades.\nVols comprar Yokozuna Muyu 65 mm 27 gr? No busquis més! waveinn t’ofereix una gran varietat en Esquers de la millor qualitat. Descobreix les últimes promocions de Equip de pesca a waveinn. Amb la total qualitat i garantia de Yokozuna, els articles de Esquers també estan disponibles amb vàries talles i colors. Troba tot el que necessitis per practicar esport en un sol lloc!\nCaracterístiques Yokozuna Muyu 65 mm 27 gr\nTecnologias Yokozuna Muyu 65 mm 27 gr\nSostenibilitat Yokozuna Muyu 65 mm 27 gr\nHo he repetit\nLo he repetido\nSorin - 29/12/2018\nDoble xapa ..bueno per depredadors\nDoble chapa ..bueno para depredadores\nOscar - 19/12/2018\nTé un color increïble per a depredadors, i un pes ideal per llançar lluny.\nTiene un color increíble para depredadores, y un peso ideal para lanzar lejos.\nTot ok i ràpid espere bolver a adquirir productes de la seva botiga\ntot perfecte i ràpid Gràcies


Ciutats i comunitats sostenibles - Ajuntament de Terrassa\nLes ciutats són formiguers d'idees, comerç, cultura, ciència, productivitat, desenvolupament social i molt més. En el millor dels casos, les ciutats han permès a les persones progressar socialment i econòmicament. En els últims decennis, el món ha experimentat un creixement urbà sense precedents. El 2015, prop de 4000 milions de persones vivia en ciutats i es preveu que aquest nombre augmenti fins a uns 5.000 milions per a 2030. Es necessita millorar, per tant, la planificació i la gestió urbanes perquè els espais urbans del món siguin més inclusius, assegurances, resilients i sostenibles.\nAra bé, són molts els problemes que existeixen per mantenir ciutats de manera que se segueixin generant llocs de treball i sent pròsperes sense exercir pressió sobre la terra i els recursos. Els problemes comuns de les ciutats són la congestió, la falta de fons per a prestar serveis bàsics, la manca de polítiques apropiades en matèria de terres i habitatge i el deteriorament de la infraestructura.\nEls problemes que enfronten les ciutats, com la recollida i la gestió segures de les deixalles sòlides, es poden vèncer de manera que els permeti seguir prosperant i creixent, i al mateix temps aprofitar millor els recursos i reduir la contaminació i la pobresa. Un exemple d'això és l'augment en els serveis municipals de recollida de deixalles. El futur que volem inclou ciutats d'oportunitats, amb accés a serveis bàsics, energia, habitatge, transport i més facilitats per a tothom.


Artista: Jordi Colomer (Barcelona, 1962)\nEmplaçament: C/ Pablo Picasso, 20\nMaterial: Ferro pintat. Material dels elements: plom\nMides: 6 metres de diàmetre\nL’obra està situada en una zona elevada del carrer i està concebuda com una estructura vermella circular sostinguda de forma irregular sobre suports de plom amb la finalitat de simular objectes quotidians. Aquesta anella amb barana permet asseure’s mentre es mira la perspectiva de tot el passeig.\nL’artista pretén atorgar al públic un status més actiu que el de simple espectador i per aquesta raó construeix un espai públic per a reunir-se i poder observar fàcilment el mirador escultòric, tot establint un doble joc de mirades creuades. És a dir, es contempla l’obra i aquesta és un lloc per a contemplar la ciutat.\nJordi Colomer ( Barcelona, 1962 )\nJordi Colomer després de passar per l’Escola de Disseny de l’Eina començà a estudiar Història de l’Art però ho deixà per continuar els seus estudis d’Arquitectura què els abandonà després de quatre anys al 1986. Aquesta data coincideix amb la seva primera exposició individual a la Fundació Joan Miró de Barcelona. Des de llavors ha\nexposat per tot l’Estat i en diversos països europeus. Les seves primeres incursions plàstiques es mouen en el terreny de l’abstracció pictòrica, activitat que relega, sense abandonar-se plenament, per l’escultura, el dibuix i\nel collage. En la seva producció objectual busca les vinculacions que s’estableixen entre els objectes en l’espai o el funcionament tridimensional dels mateixos. Escull un univers de motius (banyeres, vaixells, martells), reduïts a fragments en moltes ocasions, on manté les al· lusions al atzar a través de certa pervivència de la idea de\nA partir de 1989 es fa patent la seva preocupació en l’articulació de l’espai i la naturalesa constructiva de l’objecte on els elements formals i simbòlics participen en la definició de l’escultura com entitat, en una línia d’investigació on comença a prendre força l’escenografia.\nEntre 1991 i 1995 residí a París, les obres d’aquesta època complementen una intensificació de la resolució arquitectònica de l’espai amb referències a entorns domèstics, entesos com llocs on els objectes funcionen com vestigis d’existències. A partir de 1996 treballa amb fotografia i vídeo, mitjà amb el que introdueix\nexplícitament el temps i els actors parlen d’espais urbans i situacions domèstiques on la familiaritat de les quals es veu alterada per les constants referències al caràcter artificial de la seva posada en escena. En altres casos la ciutat es converteix en protagonista. A través de maquetes, construïdes amb petits objectes de cartró i fusta simula trànsits i vies que li permeten parlar dels nous llenguatges que ofereixen els mitjans visuals ixií\ncom la condició decadent de la ciutat.


Programa rutes d’autocars de línia per a escoles\nControl de Quiròfans\nPla de gestió P.A.C\nSeguiment de costos\nLínies de fabricació\nEm dic Jordi Navés, sóc Enginyer Tècnic d’informàtica de sistemes i porto més de 15 anys treballant com a programador d’automatismes industrials i PLC, porto també més de 10 anys programant aplicacions web així com desenvolupant aplicacions informàtiques per a tot tipus de tasques.\nCom a programador de PLC he treballat principalment en el sector de la maquinària industrial, desenvolupant bàsicament la programació integral de màquines industrials, PLC, Scadas i control i posicionament de motors o servo motors. Altres àmbits de la programació de PLC han estat el control de processos industrials en diferents empreses com el sector farmacèutic.\nEl 80% de la programació de PLC l’he realitzat amb autòmats Siemens, S7300 majoritàriament, altres autòmats que he utilitzat són Vipa, Omron, Telemecanique, Allen Brailey, Bosch, etc.\nProgramació de terminals d’operador\nEn la programació de terminals d’operador o Scadas he treballat amb WinCC de Siemens, Cimplicity de Fanuc, terminals OP de Siemens, Proface, ESA, Movicon, etc.\nProgramació de control de posicionament de motors\nCom a programador de pàgines web he treballat desenvolupant la programació integral de les pàgines web, així com la gestió i supervisió de tot el procés de disseny dels projectes web.\nPrincipalment he treballat amb llenguatge php, encara que també he fet alguna aplicació web amb ASP i també alguna aplicació web amb Java.\nAmb php he arribat a crear el meu propi gestor de continguts, que és el que utilitzo habitualment en els meus treballs de pàgines web, encara que per realitzar aquest bloc ho hagi fet amb WordPress.\nDESENVOLUPAMENT D’APLICACIONS INFORMÀTIQUES\nEl meu treball ha consistit en la planificació, disseny, supervisió, desenvolupament i programació de tots els projectes que he treballat.\nCom a programador de desenvolupament d’aplicacions informàtiques he treballat principalment amb. NET, encara que alguna aplicació l’hagi realitzat amb Java, totes les que tinc en producció estan fetes amb. NET, utilitzo diferents tipus de bases de dades, sempre adaptant a les necessitats del client , les bases de dades que utilitzo són Acces, MySql i SQLServer.