Segle XXI aC - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: 2094 aC)\nsegle xxii aC - segle xxi aC - segle xx aC\nEl segle XXI aC és un període de la història antiga marcat per la recuperació dels grans imperis, amb nous líders al capdavant, després de la crisi de segles anteriors. S'incrementa l'ús de l'escriptura entre les classes altes.\nAmb el Regne Mitjà d'Egipte, instaurat per Mentuhotep II, la regió del Nil es recupera després de la forta crisi del segle anterior. La Xina també fa un pas endavant en la centralització amb el sorgiment de la Dinastia Xia (si bé té un cer caràcter mític que fa dubtar de la cronologia). Xulgi va protagonitzar l'anomenat renaixement sumeri.\nEs van introduir nous sistemes de mesurament per regular-ne el comerç. Per exemple, data d'aquest segle la introducció del gur, mesura equivalent a 200 litres usada a Mesopotàmia.\nEls amorrites van començar a instal·lar-se en terres accàdies procedents d'Aràbia. La pressió demogràfica que van exercir sobre la població local fa que esdevinguin una cultura pròpia dins l'organigrama sumeri, fins al punt que els dirigents posteriors van incorporar el títol de "Rei dels martu".\nEs va escriure el primer codi legal complet, el Codi d'Ur-Nammu, escrit en forma de llista de casos delictius i les sancions que cal aplicar-los. Els delictes més greus (violació, assassinat i robatori) es podien castigar amb la mort, mentre que la resta de faltes tenien aparellada una multa.\nSegons les llegendes, s'hi va fer la primera infusió de te, però la data és controvertida.\nSegons la cronologia hebrea tradicional, en aquesta època va viure Abraham, patriarca bíblic i fundador del poble jueu en emigrar des d'Ur cap al futur Israel.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a:Segle XXI aC\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Segle_XXI_aC&oldid=15453477»\nDarrera modificació: 13 jul 2015 a les 19:13


Estalviar amb la instal·lació de plaques solars a casa | Consumer\nEstalviar amb la instal·lació de plaques solars a casa\nLa utilització de plaques solars pot suposar un estalvi anual d'entre 75 i 150 euros\nLa pujada del preu de l’energia és una de les sorpreses que reben els consumidors tots els anys. Als ja típics ascensos del cost del combustible l’1 de gener, se sumen els registrats de manera puntual en altres dates. Una dels avantatges d’utilitzar l’energia solar per escalfar l’habitatge és que, una vegada instal·lades les plaques que capten la llum, la quantitat que es paga cada mes no està subjecta a fluctuacions, com succeeix amb el gas i l’electricitat. Encara que la inversió inicial en col·lectors solars pugui ser alguna cosa elevada, s’amortitza en pocs anys i, segons els experts, l’ús de plaques per a calefacció i aigua calenta pot suposar un estalvi anual d’entre 75 i 150 euros.\nQuant costa la instal·lació\nEl cost de la instal·lació de plaques solars per proveir a un habitatge d’aigua calenta varia en funció de paràmetres com la regió on es col·loquin, el tipus de col·lector solar que s’utilitzi o l’ús al que vagi destinat. Si a més d’augmentar la temperatura de l’aigua del pis es vol escalfar una piscina, el preu serà superior. L’import que es paga també varia si els captadors s’instal·len en una casa unifamiliar o en un edifici amb molts residents, ja que el cost baixa conforme augmenta la superfície.\nA més, no tots els habitatges tenen la mateixa necessitat d’aigua calenta ni totes les zones del país compten amb idèntiques temperatures. Es necessitarà una extensió major de col·lectors en zones fredes i de constant pluja, que en unes altres on llueix el sol més de 300 dies a l’any.\nInstal·lar plaques en un edifici amb diversos veïns és més barat que fer-ho en habitatges unifamiliars\nPer unificar criteris, es pot dir que el metre quadrat de plaques solars planes per a un xalet està entorn dels 700 o 900 euros. Si una família necessita entre dos i quatre metres quadrats per autoabastecerse, el desemborsament se situa en 1.400 euros si s’utilitzen dos metres al cost més barat i ascendeix a 3.600 euros, si cal instal·lar el doble de superfície al preu més car.\nLa quantitat que s’ha de pagar es redueix quan les plaques solars les instal·len les comunitats de veïns. No solament s’abarateix el preu en augmentar la superfície que ocupa el sistema, sinó que a més disminueix l’àrea que necessita cada família per tenir accés a l’aigua calenta i la calefacció, que en aquest cas oscil·la entre un\nmetre i mitjà i tres metres quadrats.\nNo obstant això, de moment, en la majoria dels habitatges no es pot prescindir per complet de l’energia elèctrica o del gas. L’ús del sol com a font de calor es compatibilitza amb sistemes tradicionals. Encara que la major part de l’energia la proporcionin els col·lectors -en general aporten més del 70%-, l’electricitat o el gas són necessaris. El sistema complementari s’engega quan l’aportació d’energia per part de les plaques és insuficient, bé perquè hi ha temperatures molt baixes o perquè el sol en determinades èpoques de l’any no incideix sobre l’habitatge tant com perquè el sistema treballi de manera autònoma.\nTambé cal tenir en compte que, en aplicació del Codi Tècnic de l’Edificació, tots els edificis nous han de portar plaques solars per a l’aigua calenta sanitària. Segons les dades que va aportar al seu moment el llavors Ministeri d’Habitatge, el cost extra en la construcció és d’un 1%, per la qual cosa adquirir aquestes noves cases serà una mica més car, però compensarà a llarg termini. En la rehabilitació d’habitatges també és obligatori comptar amb energies alternatives.\nAmortitzar la inversió\nLa utilització de plaques solars per a calefacció i aigua calenta, segons asseguren les empreses especialitzades, pot suposar un estalvi anual d’entre 75 i 150 euros -pot fins i tot superar els 200 euros-, en funció de l’energia que s’utilitzés abans, del sistema complementari al solar que tingui instal·lat i de les condicions climàtiques de la localitat on se situï l’habitatge.\nSi no hi ha subvenció per a la instal·lació, en uns 10 anys la inversió inicial queda amortitzada. Com la durada de les plaques solars en bon estat ronda els 20 o 25 anys, comptar amb aquest tipus d’energia renovable pot ser un encert. En el cas que el ciutadà hagi obtingut ajudes estatals o autonòmiques per la\ncol·locació dels col·lectors, és possible que la inversió s’amortitzi en cinc o set anys.\nPer a aquests càlculs també cal tenir en compte la tendència alcista dels preus de l’electricitat i el gas, que no afecten a aquesta energia renovable i, per tant, la recuperació de la inversió inicial pot ser més ràpida.\nL’Institut per a la Diversificació i Estalvi de l’Energia (IDAE) atorga ajudes directes -a fons perdut- a projectes que promoguin l’eficiència energètica o impulsin les energies renovables, com la col·locació de col·lectors solars en els habitatges. Ho fa a través de les comunitats autònomes, que són les encarregades de desenvolupar els diferents programes que vulguin engegar.\nEn alguns casos, com succeeix a Andalusia, se subvenciona -amb fins al 70% del cost- la compra i col·locació de plaques solars tèrmiques amb una superfície de captació inferior a 7 metres quadrats per a la producció d’aigua calenta. Els valencians també han tingut en 2011 ajudes que arriben al 45% per impulsar els recursos energètics renovables i, en concret, l’energia solar.\nA Madrid les ajudes oscil·len entre el 20% i el 25% del cost del projecte\nEn altres regions hi ha subvencions per a la rehabilitació d’edificis, que inclouen la instal·lació de plaques solars. A Madrid, les ajudes oscil·len entre el 20% i el 25% del cost del projecte, encara que són ampliables.\nTambé hi ha corporacions locals que inclouen als seus pressupostos partides dirigides a l’estalvi energètic, per la qual cosa abans d’iniciar la instal·lació convé que els interessats estudiïn quines subvencions poden obtenir.\nMés enllà de l’econòmic, els avantatges del sistema són inqüestionables, ja que la solar és una energia neta la utilització de la qual permet deixar de contaminar el medi ambient amb milions de tones de C02.\nadossat comunitats veïns energia solar estalvi


Benicàssim millora el poliesportiu | Castellón Información\nBenicàssim alcanza un avanzo positivo respecto al cumplimiento de la normativa Covid-19 durante Semana Santa\nBenicàssim millora el poliesportiu municipal aprofitant el tancament\n- 20 febrero, 2021 -\nInstal·len un clos de separació de les pistes de tennis i pàdel de la zona infantil de jocs\nLa Regidoria d’Esports de l’Ajuntament de Benicàssim ha aprofitat el tancament del poliesportiu municipal per a realitzar una sèrie de millores en l’espai esportiu. “Dins de les mesures preventives addicionals a les establides per les autoritats sanitàries, des de l’ajuntament vam suspendre l’activitat municipal en espais tancats entre els quals s’incloïa el pavelló poliesportiu. Durant el temps de tancament hem aprofitat per a condicionar una sèrie d’elements d’aquest espai esportiu”, ha explicat el regidor delegat de l’àrea, Arturo Martí, qui ha visitat aquesta setmana les millores realitzades al costat del tècnic de l’àrea. En l’exterior del poliesportiu, s’ha instal·lat un clos per a separar les pistes de tennis i pàdel de la zona de jocs infantils “i creem un accés independent a les pistes esportives”, ha afegit l’edil.\nD’altra banda, s’ha procedit al repintat de diferents elements com les pistes de tennis localitzades en el velòdrom i el clos localitzat a l’interior del pavelló. A més, s’ha millorat el logotip de Benicàssim Esports, “en definitiva, s’ha realitzat una sèrie de xicotetes actuacions amb les quals millorem la imatge de l’espai esportiu”, ha afegit Arturo Martí qui ha volgut agrair “el bon fer dels operaris del departament d’Esports pel seu treball per a condicionar les instal·lacions i oferir una bona imatge en la seua reobertura”.\nRecordar que el tancament de les instal·lacions municipals esportives continua fins a l’1 de març.\nBenicàssim2627 clos1 jocs36 millores67 padel36 poliesportiu19 tancament79 zona infantil7


Què ha dit Rajoy sobre Catalunya i el Procés durant el seu discurs? - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nQuè ha dit Rajoy sobre Catalunya i el Procés durant el seu discurs?\nRepassem els 10 fragments més destacats pronunciats pel líder del PP al Congrés\nefe | manresa 31.08.2016 | 07:38\nMariano Rajoy, aquest dimarts al Congrés. EFE\nEl candidat del PP a la Presidència del Govern espanyol, Mariano Rajoy, ha dedicat bona part del seu discurs d'investidura d'aquest dimarts al Congrés a defensar la unitat d'Espanya i la sobirania nacional i, tot i que s'ha mostrat obert a estudiar fórmules per acomodar millor la necessària solidaritat interregional, ha advertit que no veu necessari reformar la Constitució. A continuació, el més destacat del discurs:\nLa unitat d'Espanya i la Constitució no es toquen\n"Ni volem ni ens convé canviar-la, perquè junts estem millor, perquè la unitat garanteix a més la igualtat i la solidaritat entre espanyols".\nEl procés l'impulsa la Generalitat i no la societat civil\nRajoy ha titllat d'"amenaça explícita" contra la unitat territorial d'Espanya el procés independentista, el qual segons el seu parer, "paradoxalment i abusivament es planteja des de les institucions autonòmiques de Catalunya" però que "de cap manera es pot atribuir als catalans en el seu conjunt".\nEl procés genera fractura\nSegur que els dirigents sobiranistes "no podrien dur a terme els seus objectius sense provocar una enorme fractura de la societat catalana", ha dit el líder del PP, el qual ha afegit que la "suposada ànsia popular insatisfeta i desatesa" vista des la societat catalana no té fonament.\nNo a la possibilitat de proclamar la independència de fora unilateral\n"En això no hi té cabuda l'ambigüitat. En termes polítics i constitucionals, l'únic poble sobirà a Espanya és l'espanyol. I res pot menyscabar aquest fonament sobre el qual es basa tot el nostre sistema democràtic. El poble espanyol en el seu conjunt, és l'únic sobirà".\n"Ningú pot privar al conjunt del poble espanyol del seu dret a decidir sobre el seu futur. Ni el Govern, ni aquesta Cambra, ni cap altre poder de l'Estat poden fer-ho".\nEspanya, la nació més antiga d'Europa\nRajoy ha apuntat que la unitat no s'ha "inventat" en aquesta legislatura, perquè els espanyols formen part de la mateixa nació, "la més antiga d'Europa", des de fa segles.\nLa unitat és el "millor patrimoni històric", però també "la base més sòlida" i "més segura" sobre la que projectar el futur.\n"Crec que ni volem ni ens convé canviar-la. Perquè junts estem millor. Perquè la unitat garanteix, a més, la igualtat i la solidaritat entre espanyols", ha afegit.\nObert a buscar noves fórmules d'encaix\nAmb tot, Rajoy ha admès que està disposat a buscar fórmules que permetin acomodar millor "la necessària solidaritat interregional", perquè "una unió més justa i més equilibrada és, sens dubte, una unió més sòlida i més duradora".\nAixò sí, amb l'avís de què "el primer requisit per a qualsevol solució justa és el respecte a la legalitat i als drets de tots els espanyols"


Biblioteca ocupada |\n3 Abril 2009 in Biblioteca de Dret, Notícies i novetats\nFa uns mesos us vam parlar del grup d’estudiants que es va tancar a la biblioteca fa onze anys en protesta contra la deficient dotació de mitjans i contra uns horaris que consideraven insuficients. No imaginàvem que aquesta setmana viuríem una situació similar. Uns estudiants contraris al pla de Bolonya van decidir passar la nit del dimecres tancats a la Biblioteca de Dret. El grup va abandonar el recinte el matí del dijous.\n« Cubicles tancats\nPària, teatre sobre els fonaments del càstig »


PETITES RUTES : de juny 2017\nCamí de Ronda: de St Pol a Sa Conca de Platja d'Aro\nPlatja de Sant Pol de S’Agaró - Cala de Sa Conca a Platja D'Aro\nEls camins de ronda travessen el nostre país de nord a sud per la costa, la majoria formen part del GR92.\nEl camí de ronda és un camí costaner que ressegueix l’abrupte litoral de la Costa Brava entre les localitats de Blanes i Portbou. Es tracta d’un camí històric que va ser creat amb les funcionalitats bàsiques de comunicar les diferents poblacions, platges i cales del litoral, al mateix temps que garantia als pescadors i mariners de cabotatge el retorn als ports d’origen en el cas que la seva barca naufragués contra les roques del litoral, però sobretot va ser utilitzat per al control del contraban i l’estraperlo o mercat negre marítim per part de les autoritats estatals.\nPel que fa a la Costa Brava, al Baix Empordà trobarem camins més planers i a mida que pugem cap a l'Alt Empordà, es tornen més agrests; amb més dificultat que es compensa amb paisatges espectaculars. En la major part del seu recorregut voregen les cales de la Costa Brava.\nEls del Baix Empordà no presenten grans dificultats per anar amb nens que caminen i ofereixen vistes precioses de les cales. Cal anar amb compte perquè molts dels itineraris són de via estreta i sense proteccions. No us aconsello anar-hi amb cotxets, ja que en molts trams hi han escales.\nAquest tram del camí de Ronda és diferent de la resta. És més un ample passeig que un camí de ronda habitual. No és gens escarpat, ben al contrari, tot el camí és molt ample, segur i planer. Té una longitud aproximada de 1,5 kms i l'anada es recorre en 20 minuts.\nEl nostre punt de sortida és al final de la platja de St Pol de S'Agaró, just davant dels anomenants "Banys de S'Agaró", unes vistoses casetes de fusta de colors que fan de vestidors a la platja i que es poden llogar en època estival. Pertanyen al restaurant, la Taverna del Mar.\nJust passades les casetes comença el camí de ronda, vorejant l'Hostal la Gavina, que realment no és un hostal sinó un hotel de 5 estrelles del 1932, i molt conegut en la zona.\nJa des del principi, trobem el mirador de Punta de Pau, des d'aquest balcó les vistes són impressionants. La Punta d´en Pau es troba separada de la terra per un canal estret i poc profund.\nA més dels penya segats, una de les pecularietats d'aquest camí de ronda és l'arquitectura, ja que aquest tram transcorre al costat de magnífiques mansions i jardins de la burguesia catalana de principis del segle XX.\nMés endavant trobarem una illa plena de Gavines, que just s'anomena així "l'illa de les Gavines".\nTram de camí de ronda\nDesprés veurem Cala Pedrosa, aquí hi ha un mirador en un templet, amb vuit columnes en els Esculls de la Font.\nEs pot baixar fins a Cala Pedrosa, una petita cala de 20 mt de longitut i sorra gruixuda, la típica caleta sense cap mena de servei que la fa molt autèntica.\nEl nostre punt final és la platja de Sa Conca, baixant les escales trobem una gran platja, de quasi 400 metres de llarg amb un illa al mig, l'illot de Sa Conca que la divideix en dos. La primera cala és de sorra més fina, podem acabar la passejada amb una remullada o refrescant-nos en algún dels dos xiringuitos que disposa. També hi ha un parc infantil a la sorra i està equipada amb dutxes.\nLa cala que continua és més rocosa, que convida a fer esnòrquel gràcies al seu fons de roques hi ha força vida submarina.\nEns trobem a la Punta de Pinell, al final trobarem unes escales , si les pugem anirem a fer cap a la Marina de Port d'Aro, a Platja d'Aro.\nPassegem al voltant de magnífiques construccions i fins i tot per sota d'alguna d'elles, com en aquest cas. O veure les escales de baixen fins els embarcaders com a la Cala de Vaques.\nAllotjament en càmping: A la zona de Castell-Platja d'Aro, Santa Cristina d'Aro i S'Agaró hi han molts càmpings. Jo en recomano dos:\nCàmping VALLDARO a les afores de Platja d'Aro.\nCàmping MAS ST JOSEP a Santa Cristina d'Aro\nEn els dos hem estat prou temps per poder-los recomanar, són macrocàmpings per establir-se, amb tots els serveis i instal·lacions, grans piscines, activitats esportives per a grans i petits, mini-club, animació nocturna, etc.\nEl que més m'agrada del càmping MAS ST JOSEP és que just pel davant hi passa la via verda. La piscina, que és l'eix central, és impressionant. N'hi han dues, una infantil amb zona de jocs i la gran té una illa al mig amb varis jacuzzis.\nEl que no m'agrada del Mas St Josep és que cada vegada hi ha més zona de bungalows i menys terreny per poder acampar. Cal tenir en compte que és un càmping d'interior, per anar a la platja no està lluny, però cal agafar algun transport.\nDel càmping VALLDARO destaco que està dividit en dos parts que les parteix un petit pont. Cada part té la seva piscina i restaurant, de fet el càmping té quatre piscines. Una d'elles de recent construcció, és una piscina infantil que simula una platja, està decorada i agrada molt als nens.\nEl càmping és tot planer, ideal per anar amb bicicleta.\nTot i que disposa de supermercat, mol a prop hi ha una zona comercial i d'oci el "Parc d'Aro" amb centres comercials, restaurants i cinemes.\nLa platja no queda lluny, s'hi pot arribar passejant, però no el considero un càmping de platja.\nEtiquetes de comentaris: Baix Empordà, CALES COSTA BRAVA, CAMI DE RONDA, Càmping, Costa Brava, Passeig\nUbicació: S'Agaró, Girona, España\nCamí de Ronda: de St Pol a Sa Conca de Platja d'Ar...


Costa Daurada, Tarragona, turisme\nEl president de la FEHT, Eduard Farriol, i del president del Patronat de Turisme de la Diputació de Tarragona, Martí Carnicer, en roda de premsa el 9 de novembre de 2018.\nActualitzada 09/11/2018 a les 15:25\nLa Costa Daurada ha tancat la temporada amb una davallada del 3% en pernoctacions respecte a l'any passat, quan es van registrar xifres rècord, i ha tornat a xifres similars al 2016. Són les dades de l'Observatori Turístic i del parc Científic i Tecnològic de Catalunya (PCT) que aquest divendres han presentat la Federació Empresarial de Turisme i la Diputació de Tarragona. Des d'inici d'any fins al 15 d'octubre, hi ha hagut 4,9 milions de turistes que han fet 19,1 milions de pernoctacions. L'organització, que aglutina el sector empresarial de l'allotjament a Tarragona, insta les administracions i el sector privat -comerços i restauradors- a fer inversions, com fan els establiments hotelers, per millorar la destinació i garantir un turisme de qualitat.\nPel que fa als mercats, l'espanyol continua sent el més important, amb més de 9 milions de pernoctacions (un 5,3% menys que l'any passat). La segona posició l'ocupen els turistes francesos, amb gairebé 2,3 milions de pernoctacions (1,1% menys). En tercera posició es troben els visitants britànics, que han augmentat un 3,3% i han generat 2,2 milions de pernoctacions. Aquestes dades s'expliquen per la «bona feina» a l'Aeroport de Reus. Finalment, el rus, amb 1,2 milions de pernoctacions (un 5,3% menys que el 2017); l'irlandès, amb 796.000 pernoctacions i un creixement del 8,9%; l'alemany, amb 779.000 pernoctacions i un increment del 2,7%; el belga, amb 373.000 pernoctacions, un 5,7% menys; i l'italià, amb 95.000 pernoctacions, un 2,5% menys que en l'anterior temporada.\nAmb aquestes dades, el president de la FEHT, Eduard Farriol, considera que la temporada, tot i que han minvat les pernoctacions, ha estat «bona» perquè la destinació venia d'un any de rècord històric. «Estem com havíem previst, amb xifres similars al 2016, i hem de procurar no batre els números històrics amb xifres sinó amb la qualitat del client», ha apuntat. És en aquest sentit que ha emplaçat el sector públic i el privat, com els restauradors o els comerciants, a continuar treballant per millorar la Costa Daurada i atreure un visitant de qualitat.\nPel que fa al sector públic, a l'administració local els reclamen que inverteixin en millorar els carrers i que tinguin més control als establiments il·legals. «Els ajuntaments són els que, al final, decidiran què volen a casa seva. Si volen descontrol i poca qualitat, les empreses no té cap sentit que continuem millorant els establiments», ha reblat Farriol, que ha explicat que hi ha diversos hotels que han previst encara més inversions per a aquest any.\nD'altra banda, reclama als governs que es facin inversions perquè hi hagi «una comunicació com Deu mana: l'estació de tren, més inversió per carreteres», ha exemplificat. «És vergonyós que aquí s'hagi d'arribar encara per una via d'un sol carril si no agafes l'autopista, quan som la primera destinació després de Barcelona de tot Catalunya», ha etzibat el president del FEHT. «Per arribar aquí, les coses no estan com han d'estar», ha dit.\nEl repte pel qual treballa la Costa Daurada és la desestacionalització, que a poc a poc van\naconseguint gràcies als esdeveniments esportius o a competicions com el Ral·li Catalunya. Amb tot, encara queda un llarg camí a recórrer. Des d'ara fins a final d'any, hi ha poques perspectives per a la Costa Daurada, més enllà de l'oferta turística de Port Aventura de cara a la campanya de Nadal.\nComenta el contingut : La Costa Daurada tanca la temporada turística amb una lleu davallada de pernoctacions i retorna a les dades del 2016


Un barret ad hoc\nAmb aquest article faig honor a un vell tema estiuenc, el barret. El barret, la gorra, la visera i altres cofes que, a part de prestar una certa personalitat als qui en duen, també ajuden els qui gaudim de closca desarborada o, si us agrada més, descapotada a suportar la calda de l’estiu i les fredors de l’hivern. Quan dic personalitat, no cal entendre-ho necessàriament en sentit positiu: hi ha individus que, més que un barret, fóra millor que s’hi posessin les mans, al cap. Un exemple? La reina d’Anglaterra, oi? O potser opineu que qui té mal gust sóc jo, i no ella. La moda del barret, ja ho sabeu, decaigué amb el desvetllament del credo anarquista republicà (dit grosso modo). Després, passada la contesa, amb el readveniment de la dictadura, alguns sectors elitistes pretengueren rescatar-la, però ja no hi vam ser a temps. Als anys seixanta/setanta va passar una cosa semblant amb la corbata, però aquesta peça ha tingut més sort, perquè ha estat recuperada, i a voltes amb l’entusiasme del convers, sobretot pels nous polítics i executius.\nVolia començar l’article fent un recompte dels establiments de Barcelona que en l’actualitat encara expedeixen adminicles d’aquesta mena. Tenia pensat començar pel més antic, però consultant l’hemeroteca em trobo amb una primera decepció: ara fa dos anys la premsa barcelonina ja va comentar la desaparició d’aquell establiment, El Rey de las Gorras, del carrer Creu Coberta cantonada amb plaça d’Espanya. El Rey de las Gorras, segons s’informa en l’article firmat per J.A.B., va tancar el 2008.\nUn negoci que des de l’any 1999 lluïa a la façana un cartell de l’Ajuntament que li reconeixia el “Servei prestat a la ciutat”. Ja veuen si serveix de gaire, a Barcelona, que l’Ajuntament et reconegui alguna cosa.\nRecordo que l’última peça que vaig comprar-hi era una d’aquelles gorres que es van batejar com de vespista; possiblement perquè el seu lleuger aspecte de casc servia per donar un cert aire entre èpic i desimbolt als usuaris de la llegendària escúter italiana. De les velles barreteries barcelonines, miracle!, encara ens en queden dues: l’Obach, del carrer Avinyó, i la Mil, al carrer Fontanella. Aquesta darrera, i des de fa temps, molt dedicada a peces especials; vull dir que no és un lloc per anar-hi a comprar una gorra d’estiu, fresqueta i barateta (barateta, perquè de gorres, se’n perden unes quantes, al cap de l’any). La Mil és més aviat una botiga d’un cert luxe on podreu adquirir peces de marca i un cert esnobisme. En canvi, a ca n’Obach, hi podreu adquirir des de peces de marca fins a la humil gorra per passar un hivern amb l’olla ben abrigada.\nDarrerament, però, he descobert un parell més d’establiments expenedors d’aquest material, i models de més actualitat. L’un és al carrer de Ferlandina; aquí, per exemple, hi podreu trobar, entre d’altres, els barretets americans d’ala estreta que posà de moda Frank Sinatra: un barret que cau molt bé als que, com jo mateix, fem alçades més aviat discretes. Els barrets d’ales amples cauen bé als individus alts, i els que estem a la ratlla del metre setanta (tirant avall) no en sortim gaire afavorits, amb l’ala ampla, i val més que ens limitem al Sinatra.\nTambé n’he filat una altra al barri de Sant Pere, però el producte que s’hi despatxa és més aviat exòtic, només apte per a personal que, per l’edat (meravellosa joventut), no necessita cap mena d’additament per singularitzar-se, ben al contrari: com més exposada al vent la pell, més bellesa.\nEncara, però, quedarien mil curiositats sobre les cofes humanes. Podríem parlar de les boines, la peça més desacreditada de la família capellística, peça que al cap de segons qui tant pot donar al portador aires de bohemi com de garneu; compareu la imatge de Pla amb el barret dur de la seva joventut i la de la boina de la seva maduresa, i ja em direu si la cofa no ajuda a plasmar la personalitat de l’individu que l’usa.


La conservació i restauració de les dunes costaneres és una prioritat en la gestió del Parc i s’està duent a terme un programa amb mesures toves de gestió per consolidar el cordó dunar d’aquesta badia. Primer s’afavoreix la retenció de sorra mitjançant trampes que ajuden a iniciar noves formes de duna i ara es planta el jull per afavorir la seva consolidació. Aquesta planta és típica de les dunes embrionàries i ja es troba de forma natural al Parc.\nEls individus que s’estan plantant són fruit de les llavors que han estat recol·lectades pels tècnics del Parc a les mateixes dunes i germinades en un viver de la zona fins a obtenir un tamany òptim per la seva replantació. D’aquesta forma s’assegura que la varietat replantada correspòn a la pròpia present al parc Natural, evitant així varietats forànies provinents de jardineria.


Publicat per Adam a 10:38 p. m.\nMolt currat aquest article!\nUna cosa està clara, esquerres i dretes són el mateix pel que respecta a Espanya. El PP defensa "la España unida" i el PSOE "la España plural". O sigui, dues cares iguals de la mateixa moneda.\nAixí que Catalunya ha lluitat, i haurà de lluitar sempre, depenent de les respectives majories, contra el nacionalisme espanyol, per a defensar els nostres interessos.\nI ara pregunto, podem pensar en l'autodeterminació, quan tenim un govern que li han colat una 3a. hora de castellà, i li estan invaint diàriament competències estatutàries? Podem pensar en autodeterminació quan està en risc el desenvolupament de l'estatut.\nUn cop vaig jugar a un joc "futurista" en què Catalunya era un Estat, juntament amb la resta de Països Catalans. Lamentablement, era solament un joc. Potser en un futur algú ho podrà veure. Crec que naltros no.\ndijous, 22 de febrer de 2007, a les 14:56:00 CET\nrobert, estic fent la 2a part sobre el problema de catalunya i dels països catalans per aconseguir l'autodeterminació, ja el llegiràs i serà resposta de les preguntes que fas.\ndijous, 22 de febrer de 2007, a les 17:59:00 CET\nJo estic vivint a Espanya, (en una ciutat que pergerem en la batalla d'Almansa) i la realitat que he copsat és que no tenen informació. Per a ells som uns capritxosos i uns rates. No enten les nostres reivindicacions i els més oberts de mires es limiten simplement a seguir-nos la corrent com si estiguerem boijos.\nD'altra banda la realitat europea fa absurda una reivindicació si més no independentista, per que els estats actuals han d'esdevenir regions i aleshores aquestes es diferenciaran per l'idioma i la cultura. Hem d'esforçar-nos en enfortir la nostra cultura i emprar tant com ens sigui possible la nostra llengua!\nTornarem a vèncer, ja estem lluitant!\ndijous, 22 de febrer de 2007, a les 22:31:00 CET


malgratcomunicacio.cat - Portal multimèdia de l'Ajuntament de Malgrat de Mar - 186 persones participen al sopar groc pels presos i exiliats polítics\n186 persones participen al sopar groc pels presos i exiliats polítics\nL’acte, que va tenir lloc dissabte a la nit a les Peixateries Velles, va comptar amb la presència de Pere Aragonès, vicepresident del govern de la Generalitat. Aragonès va defensar que “no s’ha de deixar de reivindicar el paper dels companys empresonats i exiliats; líders socials i polítics d’aquest país”. Francesc Riera, cunyat d'Oriol Junqueras, també va assistir al sopar.\n30-07-2018 / 09:25:13\n30-07-2018 / 09:49:32\nEl sopar groc organitzat per la secció local d'Esquerra Republicana servirà ajudar econòmicament els familiars dels presos i exiliats. Els diners que es van recollir amb la venda dels tiquets es destinaran a l'Associació Catalana pels Drets Civils, que està formada per 18 famílies dels polítics represaliats per l'1 d'octubre i que treballa per conscienciar la població de la vulneració de drets i donar veu als familiars.\nPere Aragonès, vicepresident del govern de la Generalitat, també va prendre part en l'activitat. Aragonès va assegurar que "el país està mobilitzat per donar suport, per fer aquest acompanyament i solidaritat amb els presos polítics i els exiliats i amb les seves famílies i els seus amics". "No hem de deixar mai de reivindicar el seu paper, la seva situació i, evidentment, de demanar la seva immediata posada llibertat", ha afegit Aragonès.\nEl vicepresident del govern va recordar dissabte que, precisament, aquest dimecres es reunirà la Comissió Bilaterial Generalitat-Estat que servirà, entre d'altres coses, per posar sobre la taula la situació política a Catalunya.\n186 persones sopen pels presos i exiliats polítics a les Peixateries Velles\nERC sopar groc Pere Aragonès vicepresident del govern


Política de privacitat - EUROLLAR Serveis Immobiliaris\nEUROLLAR garanteix la seguretat de les dades de caràcter personal obtingudes a través de la pàgina www.eurollar.com, tot això, de conformitat amb el que estableix la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre de Protecció de Dades de caràcter personal, així com per qualsevol altra normativa que li sigui d’aplicació.\nIMPORTANT: Si vostè decideix registrar-se com usuari de la pàgina www.eurollar.com és possible que prèviament a això, se li requereixi de manera obligatòria certa informació de caràcter personal.\nPer això, abans de remetre qualsevol dada de caràcter personal, se li requereix l’obligatorietat de llegir i acceptar aquesta Declaració sobre Protecció de Dades de Caràcter Personal, pregant-li que en cas que no estigui d’acord amb la mateixa procedeixi a abandonar la pàgina www.eurollar.com.\nÉs possible que a causa de la utilització de la pàgina www.eurollar.com, li siguin sol·licitats com a usuari algunes dades de caràcter personal.\nLa finalitat primordial del tractament de les dades de caràcter personal que li són requerits a través de la pàgina www.eurollar.com, no és altra que el aconseguir oferir-li un servei de qualitat amb el qual poder-li facilitar la informació sol·licitada sobre els nostres productes de forma ràpida i eficaç, així com poder oferir-li un servei personalitzat capaç de satisfer les seves necessitats i exigències.\nL’usuari garanteix que les dades personals facilitades són veraces i es fa responsable de comunicar a EUROLLAR qualsevol modificació en els mateixos.\nEn qualsevol cas, EUROLLAR s’entendrà que pel fet que l’usuari remeti les seves dades de caràcter personal a través de la pàgina www.eurollar.com o mitjançant email, o per qualsevol altre mitjà, se li està autoritzant expressament per incorporar les dades que li siguin facilitades als fitxers tractats per EUROLLAR, tot això, de conformitat amb el que estableix l’article 6.1 de la LOPD.\nEn compliment del que estableix l’article 22 de la Llei 34/2002, de 11 de juliol, de serveis de la societat de la informació i del comerç electrònic (LSSICE), EUROLLAR comunica als usuaris que envien les seves dades la seva intenció d’enviar-comunicacions comercials per correu electrònic o per qualsevol altre mitjà de comunicació electrònica equivalent. Així mateix, els titulars manifesten conèixer aquesta intenció i presten el seu consentiment exprés per a la recepció de les esmentades comunicacions, en cas contrari, previ enviament de les dades, s’habilitarà l’opció als usuaris a oposar-s’hi.\nQualsevol usuari pot en tot moment exercir els drets d’accés, rectificació, cancel·lació i oposició, mitjançant email a la següent adreça: info@eurollar.com.”\nEUROLLAR podrà introduir en el seu equip informació específica de manera que sigui possible identificar l’usuari d’una manera ràpida i senzilla en posteriors visites a la pàgina www.eurollar.com.\nAquestes informacions es denominen galetes, i ofereixen a EUROLLAR una sèrie de dades relacions amb l’ús de la pàgina www.eurollar.com, com ara el temps i horari de connexió, el que finalment permetrà introduir millores enfocades a millorar i augmentar l’eficàcia i qualitat dels serveis oferts.


Mig miler de persones es reuneixen al l’església de Sant Feliu per retre homenatge a Javier Echevarría, el prelat de l’Obra, mort el 12 de desembre a Roma\nMissa per Javier Echevarría, prelat de l'Opus Dei /PF\nQui ho diu, que a les esglésies hi falta gent? En algunes cerimònies no hi cap ni una agulla! Com la del dimarts passat a la basílica de Sant Feliu. I això que el temps no acompanyava gens ni mica. Plujós i amb un vent gèlid que baixava del Pirineu. Al vespre, prop de cinc-centes persones van reunir-se sota la nau gòtica per acomiadar Javier Echevarría, el prelat de l’Opus Dei, mort a Roma la setmana abans. Per tal que la gentada pogués seure, s’havien col·locat cadires plegables al costat dels bancs. Així i tot, desenes de fidels van preferir quedar-se dempeus a l’entrada del temple.\nEchevarría ha estat la màxima autoritat de l’Opus durant els últims 22 anys. Va accedir a la institució el 1948 amb només setze anys i ràpidament es va convertir en un dels principals col·laboradors de Josemaría Escrivà de Balaguer, el fundador de l’Obra. Echevarría ha rentat la imatge de l’Opus i ha fet emmudir les veus que qualificaven l’organització de sectària. La missa de Girona es va concebre com una mostra de gratitud envers una vida plena de “sacrifici” i de “donació permanent als altres”.\nLa cerimònia va ser dirigida pel bisbe Francesc Pardo, que va pregar per l’ànima d’Echevarría amb emoció i calidesa. També va parlar el vicari de l’Opus, Igansi Font. El seu sermó va ser més sever que el del bisbe. Apuntava al cervell, no al cor, però tenia els mateixos efectes persuasius. Les habilitats retòriques exhibides pels dos eclesiàstics foren notables. Llàstima que l’audiència no els prestés gaire atenció. Amb el pas dels anys, el respecte per les autoritats religioses s’ha deteriorat moltíssim. Aquest cronista va observar un parell de fidels jugant amb el telèfon i una nena ballant en una capella lateral. Inaudit.\nPer sort, les paraules anaven acompanyades de música. En un racó de l’església, el cor de Les Alzines, l’escola femenina de Girona, amenitzava la cerimònia amb nadales i altres cants religiosos. Les nenes, precisament, van protagonitzar el moment més divertit de la missa. Va ser quan es van equivocar de cançó. Llavors unes rialles entremaliades van emergir com una piuladissa d’ocells de la capella on estaven recloses.\nMentre les nenes cantaven, els nens col·laboraven en la litúrgia. Traginaven encensers, apagaven ciris i executaven altres tasques de gran complexitat tècnica. Els uniformes de l’escola Bell-lloc quedaven un xic deslluïts al costat de les sumptuoses sotanes violetes. Es tractava de posar els nens en ridícul perquè sentissin el desig de vestir-se’n una? Vés a saber. En qualsevol cas, queda clar que la segregació sexual ofereix resultats socials d’innegable harmonia.\nA la parròquia hi havia gent de totes les edats. Marrecs que bramaven, adolescents que es desitjaven secretament, vells que buscaven reconfort. Una gran família que al final de la missa se saludava amb efusió. Hi havia diversitat d’edats, però no de pigments. L’única nota de color la posava un noi d’aspecte oriental que vetllava per la seguretat de l’esdeveniment. Tal com recordava sovint Escrivà de Balaguer, cada persona ha de trobar el seu lloc en aquest món. “¿Qué quedaría de un cuadro de Velázquez si cada color se fuera por su sitio, cada hilo de la tela se soltase, cada trozo de madera del bastidor se separase de los otros?”.\nLa missa es va donar per acabada a les 9 del vespre, després que el cor cantés El camino que lleva a Belén. Abans de marxar, les feligreses van fer una demostració pecuniària de bona voluntat. Diversos nens (no nenes) es van encarregar de recollir les donacions. El recapte fou francament generós. Les paneres tornaven a l’altar plenes de bitllets i monedes. La satisfacció del bisbe Pardo era evident. “Jo ja he passat per caixa. Tots els catalans, de fet, ho hem fet”, va pensar aquest cronista quan la col·lecta va arribar a la seva alçada.


Athina: d’abril 2020\nPublicat per Andrea Pascual a 9:31 4 comentaris:\nEn aquesta entrada parlaré de la etimologia de les paraules família, pare, mare, entre d'altres.\nA classe ja hem treballat alguna cosa sobre aquestes paraules, com per exemple el pater familias o en general com eren i qué feien les famílies a la antiga Roma, però mai hem parlat d'on provenen aquestes paraules, i això és el que avui us explicaré.\nFamília: Per començar tenim la paraula família que és el hiperònim que engloba paraules com pare, mare, fill, àvia, etc. Aquesta paraula prové del llatí familia, -ae, que en un principi no es referia específicament a la família que actualment nosaltres considerem sinó que també engloba a tot aquell que vivia a la domus, és a dir, els esclaus.Actualments és pot considerar família a diversos tipos d'integrants, com per exemple dos pares i un fill, dos mares i dos fills, mare soltera, pare solter, etc.\nPare: La paraula pare prové del llatí pater, patris. A l'antiga roma el pare era qui manava a la família i qui tenia tot el poder, d'aqui prové el pater familias que era l´home de la família que s'encarregava dels fills, l'esposa, i tots el temes polítics i econòmics. D'aquesta paraula surten altres com patrimoni, patern, pàtria, etc.\nMare: Aquesta paraula prové del llatí mater, matris. A l'antiga roma les mares s'encarregaven de cuidar als fills i de les tasques domèstiques. Avui dia en la majoria de països les mares ja no fan únicament aquestes tasques, sinó que també van a treballar i tenen més drets. Algunes paraules que provenen de mare són; matrimoni, matriu, matriarcat, etc.\nGermà, germana: La paraula germà prové del llatí frater, fratris i germana de soror, sororis.\nDe la paraula germà prové fraternitat.\nFill, filla: Fill prové del llatí filius, -i, i filla també prové del llati filia, -ae. La seva arrel està relacionada amb el verb felo(chuclar) en relació a la mare quan els alimentava. De la paraula fill provenen paraules com filiació, fillol, entre d'altres.\nAvi, àvia: les paraules avi i àvia provenen del llatí avus. A l'antiga roma els avis no eren molt importants en la família, sinó que es consideraven els membres d'avançada edat. Actualmet això ha canviat i els àvis sí que formen part de la família.\nPublicat per Andrea Pascual a 7:09 6 comentaris:


No vull ser gran | Centre GUIA SCP\nPROFESSIONALS Rosa M Ibañez Articles de premsa No vull ser gran\n"Facilitar l’aprenentatge es també deixar fer i aprendre..."\nPublicat a: Revista Tot Sant Cugat, n.1284\nData: 28 d'octubre de 2011\nVa entrar va Seure i quan li vaig preguntar ‛‛ Per què creus que véns?", em va respondre “No vull ser gran". No es tracta d'una anècdota, sabia què li passava, havia establert unes dependències emocionals i no les volia perdre, no es volia enfrontar a la dificultat. "Anem a fer els deures", "porta'm la cartera tu",‛‛dóna'm l'entrepà", “prepara'm... fes-m'ho tot". "I si no m'ho fas m'enfadaré, cridaré i veuràs que puc organitzar". Tenia només vuit anys.\nÉs evident que els adolescents i els nens acostumats a veure la realitat com a espectadors de televisió, cinema i videojocs i com a consumidors de serveis d'entreteniments tenen limitada la tolerància i el diàleg. Si no hi ha una relació interactiva que tingui en compte la iniciativa, que generi interrogants de com fer una cosa per si soI i una disposició a assumir responsabilitats, no s'assoleix l'autonomia necessària.\nFacilitar l’aprenentatge es també deixar fer i aprendre, captar l'atenció, facilitar però no fer-li. No oblidem que sobreprotegir és fer-li a algú alguna cosa que podria fer per si sol si ho intentés i això evita el plaer que proporciona fer-ho per si sol. És incitar-lo a canviar el xip, no tan sols tenim un problema, sinó que necessitem buscar una Solució.


Laura Llopis, dona de Pablo Motos, no sap on posar-se després de 'El Hormiguero' d'ahir\nLaura Llopis es posa les mans al cap després del programa d'ahir a 'El Hormiguero'. | Catalunya Diari\nLaura Llopis està estupefacta davant de l'allau de crítiques rebudes\nper María Merino 22/03/2022 15:57h\nLaura Llopis és una de les persones més importants a 'El Hormiguero' i qui té en poder seu moltes de les decisions que s'hi prenen. Per aquest motiu, avui està afectada i sense saber què fer o dir després del programa d'ahir.\nLa intervenció d'un dels convidats va provocar el malestar del públic. Però també ho va fer el fet que el presentador i marit, Pablo Motos, semblés que no portés preparada cap entrevista.\nEl que va passar va generar un enuig tan gran entre els espectadors que les xarxes es van inundar de missatges en contra.\nLaura Llopis no s'ho esperava\nAhir a la nit, Laura va decidir que els convidats fossin els actors protagonistes de la pel·lícula espanyola 'Canallas', una comèdia que s'estrenarà l'1 d'abril. Així, Luis Tosar, Daniel Guzmán i Joaquín González van anar a l'espai d'Antena 3 disposats a passar-ho d'allò més bé. També pretenien que el públic ho fes, encara que no ho van aconseguir.\nL'audiència habitual es va quedar perplexa amb l'actuació del presentador. Pablo, que tornava després d'haver estat confinat pel coronavirus, semblava que no tenia res preparat. Es va quedar desdibuixant qualsevol tipus de guió que tingués, provocant el malestar dels espectadors.\nLaura Llopis va ser testimoni del desastre d'entrevista als actors de 'Canallas'. | Atresmedia\nTot i això, els seguidors del format es van molestar sobretot amb les declaracions de l'esmentat González. Aquest, que debuta com a actor al film, va provocar el rebuig de molts per la seva manera de parlar i de comportar-se a plató.\nAixò no va ser tot. Tampoc no va agradar res que la nit se centrés en aquest nou intèrpret, ja que la nit va ser realment avorrida.\nLaura Llopis coneix les crítiques dels espectadors de 'El Hormiguero'\nLa productora està dolguda per veure que les xarxes, i especialment Twitter, s'han omplert de missatges criticant l'espai d'Antena 3. «No hi ha manera d'entendre'l. Vergonya».\nLaura Llopis està estupefacta davant de l'allau de crítiques al programa d'ahir a la nit. | CatalunyaDiari\nDe la mateixa manera, n'hi ha que van exposar: «Mira que m'encanta Tosar i Guzmán, però això és el top 3 dels pitjors programes de l'any» i «Quin conyàs!». Sense oblidar tampoc uns altres com: «Dolent i apagat, quin avorriment!».\nAixò sí, els atacs més contundents se'ls ha endut Joaquín González. «Té pinta de ser el típic que els teus col·legues et diuen que és genial i molt graciós, però quan te'l presenten et sembla un gilipolles».\n«És actor o el típic puter que et trobes a qualsevol barra d'un bar castís?». «És una mica insuportable, no?». «A mi aquest senyor em sembla un barrut sense gràcia. Que deixi de parlar i almenys parli Luis, que és un gran actor».\nPer completar el desastre de programa, el presentador també ha estat víctima de les crítiques després del seu monòleg sobre l'ésser humà. Un discurs on el va qualificar de ser «l'únic animal que mata per matar, per fer mal, per ambició, per diversió, per gelosia, per enveja, per ideologia, per poder o per diners».\n«Som tan vanitosos que creiem que la nostra espècie és la millor i, potser, som la pitjor. Només a un humà se li acudiria la cadira elèctrica, el garrot vil, la guillotina o la guerra. Els animals són incapaços de fer una cosa així».\nAquestes i altres paraules van propiciar que els qui ho van sentir arremetessin contra ell públicament. «Ningú de l'equip li dirà que és vergonyós escoltar-lo parlar en pla erudit donant consellets i fent reflexions absurdes?».


Els alumnes de 1r de Batxillerat del Manyanet a la Lliga de Debats UPF\nPublicat per Xavier Garriga (Batxillerat-Pare Manyanet) el dia de març 01, 2016\nEl passat dijous i divendres, 25 i 26 de febrer, vam participar a la Lliga de Debats preuniversitària de la Xarxa Vives organitzada per la UPF.\nEl tema d'aquest any ha estat "Internet ens fa més lliures?".\nCreiem que és una gran oportunitat i una experiència molt enriquidora pels nostres alumnes de primer de batxillerat. L'equip va ser format per: Inés Lavanchy, Adriana Lacueva, Jaume Avinyó, Albert Cortada, Helena Riba, Carlos Obiols, Laura Andújar, Karina Alvarado, Marc Cid i Pol Guix.\nEls alumnes del Manyanet Les Corts van treballar molt i ens van demostrar que tenen un gran talent i un prometedor futur en l'art de l'oratòria. Després d'uns debats d'alt nivell i davant d'uns esplèndids contrincants vam arribar a vuitens de final. Felicitats, sou un bon equip!


A KOPS D'STICK: OK LLIGA 2014-15 (JORN. 15): IGUALADA 3 - VENDRELL 4\nOK LLIGA 2014-15 (JORN. 15): IGUALADA 3 - VENDRELL 4\nEl Vendrell guanya a la pista de l'Igualada i es classifica per a la Copa\nEl Moritz CE Vendrell va aconseguir una nova fita històrica sumant la cinquena victòria consecutiva per primera vegada des que està a l'OK Lliga, la qual el situa en el sisè lloc de la classificació al final de la primera volta i, per tant, el classifica per poder disputar una temporada més la Copa. I aquesta classificació s'ha produït en totes les cinc temporades que el Vendrell porta a la màxima competició estatal. I, cal recordar que, aquesta vegada, anirà a Blanes com a campió de les dues darreres edicions de la Copa.\nEl partit a Igualada va tenir dues parts ben diferenciades. La primera part va ser dominada pel Vendrell que va arribar al descans amb el marcador favorable de 0 a 3. Eloi Mitjans va fer el primer gol al minut 6 aprofitant un rebuig d'Elagi Deitg després d'un xut de Jordi Ferrer. Xixi Creus va fer el segon al minut 23 quan l'equip estava en inferioritat numèrica, per blava a Miras, amb una gran jugada individual. I Eloi Mitjans va tornar a marcar en els darrers instants de la primera part.\nA la segona part, l'Igualada va sortir amb empenta i va aconseguir empatar el partit amb gols de Sergi Pla (26'), Jaume Molas (28') i Dani López (32'). Sortosament, Sergi Miras, al mateix minut 32 va fer el 3 a 4 de penal. A partir d'aquest moment el partit va embogir amb una actuació poc encertada dels àrbitres. En el desenllaç final cal destacar una jornada més el bon partit del porter Guillem Fox. El marcador ja no es va moure més fins al final i el Vendrell va poder sumar els tres punts i tornar a fer història.\nEl proper dissabte 10 de gener, a les 19 h, el Moritz Vendrell jugarà la 16a jornada d'OK Lliga al Palau Blaugrana. En aquest partit no podrà jugar Sergi Miras per haver acumulat la sisena targeta blava de la temporada.\nPublicat per Cròniques des de l'exili a 15:52\nEtiquetes de comentaris: Cròniques, Igualada, OK Lliga 14-15, Vendrell


10 signes que necessiteu un terapeuta diferent | CAT.Superenlightme.com\n10 signes que necessiteu un terapeuta diferent\nHi ha algunes circumstàncies en què un client ha de trobar un nou terapeuta. I pel terapeuta em refereixo a un terapeuta de salut mental. Entenc el difícil que és ser un client en una nova relació terapèutica. Hi ha tant parlar; portar el passat, de manera que fins al present, parlar de les seves pors per al futur. És difícil. És esgotador. I quan es pensa que has compartit tot... Seu terapeuta vol aclariment. Et fan preguntes perquè a fi d'entendre com cal, per tal d'adaptar un enfocament de tractament per a vostè en particular, necessiten saber que vostè com a individu. Cada persona té les seves fortaleses, debilitats i peculiaritats. I el seu terapeuta ha de ser molt sensibles a ells.\nCada relació terapèutic és diferent. Alguns clients com un enfocament directe, enfrontant; altres prefereixen un enfocament de teràpia de conversa informal. Tot depèn del client. No obstant això, alguns terapeutes cometen errors absoluts en les sessions. De vegades són conscients, de vegades no ho són. En la seva majoria, els terapeutes s'adhereixen a les seves normes ètiques, busquen la supervisió en els casos difícils i mantenir fins al dia amb estàndards de la indústria. Aquesta és una bona cosa. Independentment, cada terapeuta té el seu propi enfocament per proporcionar teràpia i per a vostè, el client, de vegades cal prendre una decisió sobre quin tipus de teràpia o el terapeuta, és adequat per a vostè.\nAixí que per evitar invertir tot aquest temps en el terapeuta equivocat. Aquestes són alguns senyals d'advertència al seu terapeuta no és una bona opció per a vostè. Alguns d'aquests són diversió, i jo esperem que ens prengui com a tals:\n1. Una cosa sobre la seva terapeuta li molesta o li distreu tant que no pot centrar-se en la teràpia.\nPotser el seu terapeuta té una perforació en el cos, un impediment de la parla, un accent, vestits molt casual, o es riu massa alt. Potser es donen a conèixer a vostès que els agrada la música de Lady Gaga i que pertorba i et treu la son. Potser vostè ha desenvolupat un amuntegament en ells i no es pot deixar de pensar en ells de manera inadequada; això no és una broma, si això succeeix ha de dir-li al seu terapeuta immediatament. Sigui el que sigui, si el seu terapeuta està utilitzant o fer alguna cosa que et distreu de la teràpia, és possible que hagi de reconsiderar la seva elecció. Una part de la teràpia implica ajust de la personalitat entre terapeuta i client, no pots trobar un terapeuta perfecte per a vostè, però almenys pot acostar-se. Si és una cosa que el seu terapeuta pot canviar, igual que el seu color de rosa calenta del pèl, si us plau demanar-los que canviar-lo.\n2. El seu terapeuta no fa contacte visual amb vostè.\nSi el terapeuta no et mira o mantingui la seva contacte visual des de la primera sessió (a excepció de si s'ha triat específicament per a la teoria psicodinàmica que s'estableixen), llavors probablement no són professionals. Honestament, no els tornaria a veure. Tots els terapeutes necessiten habilitats bàsiques d'escolta. Han de tenir un bon llenguatge corporal, contacte visual, i utilitzar animadors com 'bé', 'correcte' 'Uhum'. Ells reflecteixen de nou a vostè utilitzant paràfrasi i resums. Coses molt bàsiques. Si el terapeuta no fa aquestes coses, podria ser el moment per trobar una nova.\n3. Les seves rialles i acudits terapeuta inapropiada.\nSi el seu terapeuta es riu de vostè o fa una broma, i no sembla graciós, digues-los. 'Em sento ferida quan es riuen de mi o fer acudits sobre mi.' Si es disculpen i reconèixer el seu error, perdoneu-los, deixar-lo anar. De vegades, els terapeutes es relaxen en les seves relacions client / conseller, de vegades són una mica de falta de son, i en un esforç per augmentar la relació que poden sobrepassar la línia. Aquest és un senyal que el terapeuta és capaç de ser ells mateixos al seu voltant, i veure la seva relació com tenir un bon nivell de confiança. Però, si el seu terapeuta comet un error i et ofèn, llavors aquest error mai ha de tornar a passar i el terapeuta ha de tractar de corregir l'error. Si sembla que el terapeuta a l'atenció, podria ser el moment de passar a una altra persona.\n4. La seva terapeuta es veu en el moment. Molt!\nÉs el treball del seu terapeuta per realitzar un seguiment del seu calendari. Està bé si un terapeuta comprova el temps una vegada o dues vegades en un període de sessions; que necessiten. Però si estan comprovant el rellotge cada cinc minuts, és possible que vulgueu tocar el tema. De vegades, la gent fa coses sense adonar-se'n. I podria ser que el seu terapeuta té alguna emergència passa, o que arriba tard per agafar alguna cosa i se'ls està distraient. En qualsevol cas, com un client que no és el seu treball per manejar el comportament del seu terapeuta. Deixi saber al seu terapeuta que el seu temps de comprovació és molest i li demana que s'aturin. Si alguna vegada ocorre de nou, suggereixo trobar algú més perquè sigui el seu conseller.\n5. El seu terapeuta no està d'acord per veure si canvien les seves finances.\nA vegades, en teràpia, un client està passant per un moment difícil. I a vegades aquest temps difícil resulta en una pèrdua de les finances. Ara, de vegades el tractament és car, però si vostè ha estat veient al seu terapeuta durant tres o quatre sessions i després de sobte es troba a l'atur i sense ingressos, la seva terapeuta ha de seguir veure't. Si diuen que requereixen pagament per continuar i es neguen a veure't, llavors és el moment de seguir endavant. El seu terapeuta ha de fer algun tipus d'acord amb vostè. Potser es pot endarrerir el pagament fins que hagi trobat una nova feina, o veure al seu terapeuta a una tarifa reduïda. Jo no necessàriament crec que sigui correcte perquè els clients tenen la teràpia gratuïta. Crec que quan els clients inverteixen diners en sessions que perceben les seves sessions com tenir més valor. Però un terapeuta sens dubte li ha de donar suport a través d'un punt aspre financera. Després de tot, aquest és el seu treball. Si no estan disposats, trobar algú més.\n6. La seva terapeuta no li demana a establir metes o treballar cap a objectius.\nL'única manera que coneixem teràpia ha treballat és per alguna cosa canviant. I ens anem a la teràpia perquè volem que alguna cosa canviï. Si el seu terapeuta no identifica les metes de treballar, com va a saber quan la teràpia ha funcionat? O ha acabat? Si s'estableix l'objectiu de 'Vull gestionar el meu estrès millor', vostè té alguna cosa específic per apuntar.\nLa majoria dels clients tenen al voltant de 3 - 10 gols en les seves llistes. Aquests objectius s'han d'establir en el començament de la teràpia. Com a mínim dins dels primers 1 - 2 sessions. I aquests objectius s'han de revisar, sovint. També ha d'haver sub-metes que vostè està treballant cap a cada setmana per aconseguir les metes més grans. Per exemple, si el seu objectiu és reduir el nivell d'estrès. Un sub-objectiu podria ser "fer 30 minuts d'exercici al dia". Les metes són importants. Si el terapeuta no és encoratjador per configurar els hi ha, llavors podria ser el moment de trobar algú més.\n7. No hi ha estímul positiu algun.\nSi el terapeuta no és encoratjador i que no verbalitza el bé que has fet en la consecució dels seus objectius de la teràpia i els deures. A continuació, trobar algú més. Vostè ha treballat dur, que s'estan presentant a la teràpia, que està obrint-se a si mateix i ser honest sobre totes les coses que està lluitant amb. El seu terapeuta li ha de lloar per això, perquè val la pena lloar. Què sorprenent és que tens el valor per visitar a un estrany, dir la veritat sobre qui ets i després treballar cap a la millora de si mateix. Ben fet! Si el terapeuta no pot participar d'aquesta, o mostrar el meravellós que és. Després donar-los la bota.\n8. El seu terapeuta li fa incòmode.\nAra, hem de tenir amb compte aquí. Hi ha una diferència entre un terapeuta de ser la font del seu malestar, o teràpia en si mateixa ser la font. Si troba que el seu terapeuta esgarrifós, unrelateable, també estoic o massa expressiva que no li agrada sessions. A continuació, pot ser que hagi de trobar algú més. Si la teràpia en si està fent sentir incòmoda, que podria ser que l'ajust al procés, que pot ser confrontant. Els llocs de treball dels terapeutes és que s'uneixin a tu, i cal fer-los saber si vostè no se sent 'es van unir a'. Si el terapeuta no funciona per a canviar això, o seguir posant en l'esforç per relacionar-se amb el seu terapeuta, però no funciona, a continuació, informe al seu terapeuta i demanar-los que el remeti a una altra persona.\n9. Les seves dades es donen a conèixer sense el seu coneixement.\nAixò no és només un ajust de la personalitat. Aquest és un tema legal i ètic. Si el seu terapeuta revela la seva informació personal sense el seu consentiment per escrit, a qualsevol persona (sense ser citat per un tribunal de justícia i sense sospita d'autolesió o abús de menors), llavors hauria de buscar una altra persona, immediatament. Fins i tot molts de vosaltres voleu informar-ho.\n10. El seu terapeuta li diu què creure.\nSóc un pensador molt independent. Sé que la meva moral i creences. Pel que seria capaç de dir-li a l'instant si un terapeuta estava fent servir la seva pròpia agenda personal amb mi. Però no tots poden recollir en això. En la teràpia d'un terapeuta és l'expert. Ells estan guiant els seus clients cap al pensament sa, i nosaltres volem confiar-hi. El seu terapeuta no ha de dir-li el que la moral d'acatar. Si vostè està tenint una aventura i que ha mentit sobre això amb la seva parella / cònjuge no és el seu lloc terapeutes que li digui que està malament. Si vostè creu en Déu, o tenen creences religioses, el seu terapeuta no ha de dir-li a les seves creences religioses estan malament, tampoc. Si has mentit a la teva mare / veí oficial de policia / local, que no és el seu lloc terapeutes per dir-li que el seu comportament és immoral. Poden, però, preguntarà com es va a desenvolupar relacions de confiança amb altres persones sanes, si vostè mateix no està actuant de confiança. Però mai han d'emetre un judici sobre el seu comportament. Si el seu terapeuta fa això, llavors trobar algú més.\nSi alguna vegada té algun problema amb el terapeuta. Si no li agrada alguna cosa que van dir o van fer. Informe a ells. Tractar de corregir el problema en primer lloc. Si continua, si us plau, seguir endavant i invertir el seu temps amb algú que se sent realment es preocupa i t'escolta i vol vostè per assolir els seus objectius terapèutics.\nCaça terapeuta feliç.\nOpioides i trastorn de la personalitat fronterera\nEsclau al gadget? Reprengui el control de la seva vida\nLinconvenient de protegir els nostres fills\nLa mala economia és un gest datenció\nCinc raons per les quals els homes han de començar a practicar la consciència\nMindfulness for teenagers: una entrevista amb gina biegel, lmft


Una obra de Casanoves enceta el parc de les Escultures de Castellfollit - Diari de Girona\nUna obra de Casanoves enceta el parc de les Escultures de Castellfollit\nL'artista s'ha inspirat en les filadores per dissenyar la peça que ahir va inaugurar un centre que espera rebre mes treballs artístics\nCasanoves (esquerra) i Moisès Coromines, davant la nova escultura. acn\nCASTELLFOLLIT | ACN/DDG El parc de les Escultures de Castellfollit de la Roca és una part d'un gran projecte subvencionat en part per la UE que busca revitalitzar i donar a conèixer aquest petit municipi garrotxí. L'àmbit cultural d'aquest gran projecte marc l'encapçala el parc de les Escultures, que va posar-se ahir en marxa amb l'escultura Memòria de Pas-Cabdell de Llum, de l'artista català Esteve Casanoves.\nCasanoves, coordinador del parc de les Escultures, afirma que comptarà amb altres peces escultòriques de noms prestigiosos i de llarg recorregut com el del barceloní Carlos Pazos o de Quim Domènech, però també donarà cabuda a nous artistes de la Garrotxa amb propostes "més radicals".\nCasanoves també va assenyalar que ell treballa l'escultura "relacionada sempre amb l'espai físic on s'instal·larà". A més, hi ha una altra relació més enllà, que en el cas del parc de Castellfollit "passa per oferir una motivació cultural al patrimoni geològic i natural del municipi".\nPer la seva banda, l'alcalde, Moisès Corominas, va argumentar que Castellfollit de la Roca "té un ambiciós pla integral, que va des de la regeneració d'espais urbans i rurals, passant per la millora dels serveis turístics i de millorar diversos aspectes de la cinglera".\nAquest gran programa, que ha rebut una subvenció de la UE, és el que inclou el parc de les Escultures. L'obra Memòria de Pas-Cabdell de Llum d'Esteve Casanoves va sorgir d'una doble inspiració: de les antigues filadores i dels antics camins dels maquis. Precisament l'escultura s'ha instal·lat a la plaça de les Filadores.\nL'Ajuntament de Castellfollit de la Roca va signar l'octubre de 2009 un conveni amb el Departament de Governació i Administracions Públiques pel qual es realitzaria a la població una inversió de 1.187.919 euros (635.355 del Feder europeu) per a diferents actuacions. Entre aquestes actuacions hi havia la urbanització de la plaça de Sant Roc i del camí de Ronda, les millores de l'església Vella, l'enllumenat del barri vell i el parc de les Escultures que ahir va quedar inaugurat, entre altres projectes.


2011-09-09 - València\n0001 - Lectura i aprovació, si és el cas, de l'acta de la sessió que va tindre lloc el dia 8 de juliol de 2011.\n0002 - ASSESSORIA JURÍDICA MUNICIPAL.- Dóna compte de les Sentències, dictades pels corresponents Jutjats Contenciosos-Administratius, desestimatòries dels recursos que s'indica: Recurs PA núm. 140/10, sobre sanció per infracció de l'Ordenança municipal reguladora de la venda no sedentària.\nExpediente: E 00501 2010 000274 00 - Quedar assabentat\n0003 - ASSESSORIA JURÍDICA MUNICIPAL.- Dóna compte de les Sentències, dictades pels corresponents Jutjats Contenciosos-Administratius, desestimatòries dels recursos que s'indica: Recurs PO núm. 178/10, interposat contra concessió de llicència ambiental de café-bar amb ambientació musical en un local situat en el carrer de Ceramista Ros.\nExpediente: E 00501 2010 000218 00 - Quedar assabentat\n0004 - ASSESSORIA JURÍDICA MUNICIPAL.- Dóna compte de les Sentències, dictades pels corresponents Jutjats Contenciosos-Administratius, desestimatòries dels recursos que s'indica: Recurs PA núm. 780/10, interposat contra Resolució del Jurat Tributari que va desestimar una reclamació seguida contra procediment de constrenyiment per impagament de multa per infracció de l'Ordenança municipal reguladora de la venda no sedentària.\nExpediente: E 00501 2011 000023 00 - Quedar assabentat\n0005 - ASSESSORIA JURÍDICA MUNICIPAL.- Dóna compte de l'Acte, dictat pel Jutjat Contenciós- Administratiu núm. 4, que declara acabat el recurs contenciós-administratiu PO núm. 594/10, sobre desestimació del recurs de reposició interposat contra Resolució sobre actuació d'emergència en el recinte industrial ubicat en el carrer de Font En Corts, en matèria de disciplina urbanística.\nExpediente: E 00501 2010 000635 00 - Quedar assabentat\n0006 - ASSESSORIA JURÍDICA MUNICIPAL.- Proposa consentir i complir la Sentència, dictada pel Jutjat de Primera Instància núm. 23, que estima la demanda seguida en el Juí Verbal de Desdonament núm. 517/11 i declara extingit, per venciment del termini, el contracte d'arrendament d'un immoble situat en carrer Mestre Gozalbo.\nExpediente: E 00501 2011 000244 00 - Aprovat\n0007 - SERVICI DE PERSONAL.- Proposa aprovar l'adscripció en els llocs de treball amb els números de referència que s'indica: Referència núm. 6599.\nExpediente: E 01101 2011 001400 00 - Aprovat\n0008 - SERVICI DE PERSONAL.- Proposa aprovar l'adscripció en els llocs de treball amb els números de referència que s'indica: Referència núm. 1417.\nExpediente: E 01101 2011 001401 00 - Aprovat\n0009 - SERVICI DE PERSONAL.- Proposa aprovar l'adscripció en els llocs de treball amb els números de referència que s'indica: Referència núm. 7451.\nExpediente: E 01101 2011 001402 00 - Aprovat\n0010 - SERVICI DE PERSONAL.- Proposa aprovar l'adscripció en els llocs de treball amb els números de referència que s'indica: Referència núm. 8508.\nExpediente: E 01101 2011 001403 00 - Aprovat\n0011 - SERVICI DE PERSONAL.- Proposa aprovar l'adscripció en els llocs de treball amb els números de referència que s'indica: Referència núm. 1164.\nExpediente: E 01101 2011 001404 00 - Aprovat\n0012 - SERVICI DE PERSONAL.- Proposa aprovar l'adscripció en els llocs de treball amb els números de referència que s'indica: Referència núm. 1375.\nExpediente: E 01101 2011 001405 00 - Aprovat\n0013 - SERVICI DE PERSONAL.- Proposa aprovar l'adscripció en els llocs de treball amb els números de referència que s'indica: Referència núm. 1360.\nExpediente: E 01101 2011 001406 00 - Aprovat\n0014 - SERVICI DE PERSONAL.- Proposa aprovar l'adscripció en els llocs de treball amb els números de referència que s'indica: Referència núm. 1366.\nExpediente: E 01101 2011 001407 00 - Aprovat\n0015 - SERVICI DE PERSONAL.- Proposa aprovar l'adscripció en els llocs de treball amb els números de referència que s'indica: Referència núm. 1398.\nExpediente: E 01101 2011 001408 00 - Aprovat\n0016 - SERVICI DE PERSONAL.- Proposa aprovar l'adscripció en els llocs de treball amb els números de referència que s'indica: Referència núm. 1506.\nExpediente: E 01101 2011 001409 00 - Aprovat\n0017 - SERVICI DE PERSONAL.- Proposa desestimar una sol·licitud relativa a lloc de treball.\nExpediente: E 01101 2011 001532 00 - Aprovat\n0018 - SERVICI DE PERSONAL.- Proposa abonar la indemnització per finalització de contracte i rectificar l'acord de la Junta de Govern Local, de 29 de juliol del 2011, tot això relatiu al Programa 'OPEA 2011'.\n0019 - MESA DE CONTRACTACIÓ.- Proposa aprovar el requeriment a Memora Servicios Funerarios, SLU, per a constituir la fiança definitiva relativa al procediment obert per a contractar la prestació del servici d'arreplega de cadàvers sol·licitat per l'autoritat judicial i el seu trasllat a l'Institut de Medicina Legal.\nExpediente: E 04101 2010 000237 00 - Aprovat\n0020 - SERVICI DE CONTRACTACIÓ.- Proposa adjudicar el contracte per a la prestació del servici de col·laboració en la gestió integral administrativa dels expedients sancionadors per infraccions de les normes reguladores de trànsit en les vies públiques urbanes i de l'ORA, així com la col·laboració en la gestió del cobrament de la sanció corresponent.\nExpediente: E 04101 2010 000297 00 - Aprovat\n0021 - SERVICI DE PATRIMONIO.- Proposa donar de baixa a l'Inventari Municipal de Béns el codi 1.S1.11.405 i regularitzar el codi 1.S3.11.578, per causar alta a l'Epígraf I-Béns Immobles, en les Relacions E3-Edificis i locals públics i E4-Edificis i instal·lacions afectes a infraestructures, dos edificis ubicats en els carrers Casas Lanuza i Doctor Lluch.\nExpediente: E 05303 2008 000056 00 - Aprovat\n0022 - SERVICI DE PATRIMONI.- Proposa alienar, per raó de contigüitat, les parcel·les municipals situades en els emplaçaments següents: Carrer de Gravador Enguídanos, s/n.\nExpediente: E 05305 2009 000002 00 - Aprovat\n0023 - SERVICI DE PATRIMONI.- Proposa alienar, per raó de contigüitat, les parcel·les municipals situades en els emplaçaments següents: Carrer de Xocainet, s/n.\nExpediente: E 05305 2011 000017 00 - Aprovat\n0024 - SERVICI DE PATRIMONI.- Proposa desestimar la venda per contigüitat d'una parcel·la municipal situada en l'avinguda de Doctor Ruiz i Comes.\nExpediente: E 05305 2003 000005 00 - Aprovat\n0025 - SERVICI DE PATRIMONI.- Proposa acceptar els immobles adquirits per Aumsa per al desenvolupament del Pla especial i de reforma interior del Cabanyal-Canyamelar.\nExpediente: E 05305 2011 000046 00 - Aprovat\n0026 - OFICINA DE RESPONSABILITAT PATRIMONIAL.- Proposa executar la Sentència dictada pel Jutjat Contenciòs-Administratiu nº. 5 en el Procediment Ordinari nº. 000521/2009, així com aprovar el gasto corresponent.\nExpediente: E 01305 2008 000442 00 - Aprovat\n0027 - OFICINA DE RESPONSABILITAT PATRIMONIAL.- Proposa desestimar les reclamacions de responsabilitat patrimonial derivades d'incidents ocorreguts en els emplaçaments següents: Carrer de Sant Vicent.\n0028 - OFICINA DE RESPONSABILITAT PATRIMONIAL.- Proposa desestimar les reclamacions de responsabilitat patrimonial derivades d'incidents ocorreguts en els emplaçaments següents: Carrer de la Marina Baixa.\nExpediente: E 01305 2008 000528 00 - Aprovat\n0029 - OFICINA DE RESPONSABILITAT PATRIMONIAL.- Proposa desestimar les reclamacions de responsabilitat patrimonial derivades d'incidents ocorreguts en els emplaçaments següents: Carrer de la Marina Baixa.\nExpediente: E 01305 2008 000575 00 - Aprovat\n0030 - OFICINA DE RESPONSABILITAT PATRIMONIAL.- Proposa desestimar les reclamacions de responsabilitat patrimonial derivades d'incidents ocorreguts en els emplaçaments següents: Plaça de l'Ajuntament.\nExpediente: E 01305 2008 000701 00 - Aprovat\n0031 - SERVICI CENTRAL DEL PROCEDIMENT SANCIONADOR.- Proposa desestimar els recursos de reposició interposats contra les Resolucions de l'any 2011 que s'indica, en matèria d'imposició de sancions: Resolució núm. 1444-W, de 6 d'abril.\nExpediente: E 01306 2010 006921 00 - Aprovat\n0032 - SERVICI CENTRAL DEL PROCEDIMENT SANCIONADOR.- Proposa desestimar els recursos de reposició interposats contra les Resolucions de l'any 2011 que s'indica, en matèria d'imposició de sancions: Resolució núm. 144-W, de 29 de juny.\nExpediente: E 01306 2011 002255 00 - Aprovat\n0033 - SERVICI CENTRAL DEL PROCEDIMENT SANCIONADOR.- Proposa estimar parcialment el recurs de reposició interposat contra la Resolució núm. 2176-W, de 18 de maig de 2011, d'imposició de sanció.\nExpediente: E 01306 2011 000527 00 - Aprovat\n0034 - SERVICI CENTRAL DEL PROCEDIMENT SANCIONADOR.- Proposa estimar els recursos de reposició interposats contra les Resolucions de l'any 2011 que s'indica, sobre imposició de sancions: Resolució núm. 1756-W, de 18 d'abril.\nExpediente: E 01306 2011 001188 00 - Aprovat\n0035 - SERVICI CENTRAL DEL PROCEDIMENT SANCIONADOR.- Proposa estimar els recursos de reposició interposats contra les Resolucions de l'any 2011 que s'indica, sobre imposició de sancions: Resolució núm. 1938-W, de 3 de maig.\nExpediente: E 01306 2011 000576 00 - Aprovat\n0036 - SERVICI DE POLICIA LOCAL.- Proposa aprovar un reconeixement d'obligació a favor de Dos Rodes Rent, SL, corresponent al lloguer de vehicles C-12 per a la Policia Local durant els mesos de gener a maig.\nExpediente: E 01401 2011 000147 00 - Aprovat\n0037 - SERVICI DE JOVENTUT.- Proposa aprovar un reconeixement d'obligació a favor de Dervec Gestió Integral de l'Hàbitat, SL, en concepte de prestació del servici d'informació i assessorament per a jóvens relatiu a l'accés a vivendes de lloguer o en propietat i la gestió d'Hipoteca Jove.\nExpediente: E 01902 2011 000197 00 - Aprovat\n0038 - SERVICI DE JOVENTUT.- Proposa aprovar la segona revisió de preus del contracte del servici d'informació i assessorament per a jóvens, relatiu a l'accés a vivendes de lloguer o en propietat, i la gestió de la Hipoteca Jove, adjudicat a Dervec Gestió Integral de l'Hàbitat, SL.\n0039 - SERVICI D'ESPORTS.- Proposa desestimar les pretensions formulades en relació amb els expedients que s'indiquen: Expediente núm. 269/11.\nExpediente: E 01903 2011 000269 00 - Aprovat\n0040 - SERVICI D'ESPORTS.- Proposa desestimar les pretensions formulades en relació amb els expedients que s'indiquen: Expedient núm. 279/11.\nExpediente: E 01903 2011 000279 00 - Aprovat\n0041 - SERVICI DE FESTES I CULTURA POPULAR.- Proposa aprovar els convenis a subscriure amb les entitats que se citen, per a avalar els préstecs destinats a l'adquisició i, si és el cas, adequació dels seus casals fallers, així com autoritzar el gasto corresponent: Associació Cultural Falla Càdis-Els Centelles.\nExpediente: E 01904 2011 000407 00 - Aprovat\n0042 - SERVICI DE FESTES I CULTURA POPULAR.- Proposa aprovar els convenis a subscriure amb les entitats que se citen, per a avalar els préstecs destinats a l'adquisició i, si és el cas, adequació dels seus casals fallers, així com autoritzar el gasto corresponent: Associació Cultural Falla Visitació-Oriola.\nExpediente: E 01904 2011 000420 00 - Aprovat\n0043 - SERVICI D'ACCIÓ CULTURAL.- Proposa convocar i aprovar les bases i el gasto de dos beques per a la catalogació i informatització dels diversos fons antics i moderns de la Biblioteca Municipal Central.\n0044 - SERVICI D'ACCIÓ CULTURAL.- Proposa aprovar el gasto per al mantenidor, preseleccionador i jurat dels Premis Literaris 'Ciutat de València', en la seua XXIX edició.\nExpediente: E 01905 2011 000139 00 - Aprovat\n0045 - SERVICI DE PEDANIES.- Proposa acceptar la subvenció concedida per la Diputació Provincial, destinada al Pla de Nuclis 2011, i aprovar la corresponent Modificació de Crèdits.\nExpediente: E 02310 2010 000163 00 - Aprovat\n0046 - SERVICI DE PLATGES.- Proposa aprovar un reconeixement d'obligació a favor de Creu Roja Espanyola, en concepte de prestació dels servicis de salvament, socorrisme i assistència sanitària durant els mesos d'abril i maig en les platges de València.\nExpediente: E 02410 2011 000031 00 - Aprovat\n0047 - SERVICI DE PLATGES.- Proposa aprovar el contracte de llicència d'ús de la marca 'Q' de qualitat turística de les platges de la Malva-rosa i del Cabanyal.\nExpediente: E 02410 2011 000063 00 - Aprovat\n0048 - SERVICI DE COMERÇ I ABASTIMENTS.- Proposa aprovar la modificació de diversos articles dels Estatuts del Consorci de Gestió del Centre d'Artesania de la Comunitat Valenciana.\nExpediente: E 02901 2011 000811 00 - Aprovat\n0049 - SERVICI DE GESTIÓ URBANÍSTICA.- Proposa iniciar el procediment d'execució forçosa per al cobrament d'unes quantitats impagades corresponents a la quinta quota d'urbanització de la reparcel·lació de la Unitat d'Execució Única del PRIM 'Camí de Montcada'.\nExpediente: E 03102 2010 000016 00 - Aprovat\n0050 - SERVICI D'ENLLUMENAT.- Proposa aprovar els projectes de liquidació i les respectives certificacions de les obres que se citen, finançades a càrrec del Pla de Suport a la Inversió Productiva en Municipis de la Comunitat Valenciana: 'Noves infraestructures d'enllumenat públic en l'avinguda de Peset Aleixandre'.\nExpediente: E 03303 2009 000137 00 - Aprovat\n0051 - SERVICI D'ENLLUMENAT.- Proposa aprovar els projectes de liquidació i les respectives certificacions de les obres que se citen, finançades a càrrec del Pla de Suport a la Inversió Productiva en Municipis de la Comunitat Valenciana: 'Noves infraestructures d'enllumenat públic en l'avinguda de Primat Reig'.\nExpediente: E 03303 2009 000138 00 - Aprovat\n0052 - SERVICI D'ENLLUMENAT.- Proposa aprovar els projectes de liquidació i les respectives certificacions de les obres que se citen, finançades a càrrec del Pla de Suport a la Inversió Productiva en Municipis de la Comunitat Valenciana: 'Noves infraestructures d'enllumenat públic en l'avinguda de Campanar'.\nExpediente: E 03303 2009 000139 00 - Aprovat\n0053 - SERVICI D'ENLLUMENAT.- Proposa aprovar els projectes de liquidació i les respectives certificacions de les obres que se citen, finançades a càrrec del Pla de Suport a la Inversió Productiva en Municipis de la Comunitat Valenciana: 'Millora del consum de les instal·lacions d'enllumenat públic'.\nExpediente: E 03303 2009 000148 00 - Aprovat\n0054 - SERVICI DEVESA-ALBUFERA.- Proposa concedir els premis del 'Primer concurs per l'Albufera 2011', dins del Projecte Life Seducció Ambiental 'Campanya de conscienciació sobre els valors naturals de la Xarxa Natura 2000 en el Parc Natural de l'Albufera'.\n0055 - SERVICI DE DISCIPLINA URBANÍSTICA.- Proposa aprovar un reconeixement d'obligació a favor d'Arquitectura, Rehabilitació i Gestió, SL, corresponent a una intervenció en l'avinguda Primat Reig i a actuacions d'emergència realitzades en el mes de febrer.\nExpediente: E 03801 2011 000469 00 - Aprovat\n0056 - SERVICI DE POLICIA LOCAL.- Proposa acceptar la subvenció concedida per la Comissió Europea, destinada al Projecte 'HERA', i aprovar la corresponent Modificació de Crèdits.\nExpediente: E 01401 2011 000051 00 - Aprovat\n0057 - SERVICI DE FESTES I CULTURA POPULAR.- Proposa aprovar un reconeixement d'obligació a favor de determinats proveïdors per la prestació de diversos servicis.\nExpediente: E 01904 2011 000459 00 - Aprovat\n0058 - SERVICI DE FESTES I CULTURA POPULAR.- Proposa aprovar les addendes per a l'any 2011 als convenis de col·laboració subscrits amb les entitats següents: Lo Rat Penat.\nExpediente: E 01904 2011 000410 00 - Aprovat\n0059 - SERVICI DE FESTES I CULTURA POPULAR.- Proposa aprovar les addendes per a l'any 2011 als convenis de col·laboració subscrits amb les entitats següents: Fundació General de la Universitat de València.\nExpediente: E 01904 2011 000379 00 - Aprovat\n0060 - SERVICI DE FESTES I CULTURA POPULAR.- Proposa aprovar les addendes per a l'any 2011 als convenis de col·laboració subscrits amb les entitats següents: Federació de Folklore de la Comunitat Valenciana.\nExpediente: E 01904 2011 000412 00 - Aprovat\n0061 - SERVICI D'ACCIÓ CULTURAL.- Proposa aprovar un reconeixement d'obligació a favor de diversos proveïdors, en concepte de treballs realitzats en distints espais expositius de la xarxa museística municipal, control d'exposicions i subministrament de premsa diària per a biblioteques municipals.\nExpediente: E 01905 2011 000118 00 - Aprovat\n0062 - SERVICI DE PATRIMONI HISTÒRIC I CULTURAL.- Proposa acceptar la renúncia formulada i designar nou adjudicatari de la Beca d'Inventari i Catalogació dels Fons de l'Arxiu Municipal 2010.\n0063 - SERVICI DEL CICLE INTEGRAL DE L'AIGUA.- Proposa ratificar el recurs de reposició interposat contra la resolució núm. 343/2011, adoptada pel president de l'Entitat Metropolitana de Servicis Hidràulics.\nExpediente: E 02701 2009 000970 00 - Aprovat\n0064 - SERVICI DE BENESTAR SOCIAL E INTEGRACIÓ.- Proposa aprovar la concessió dels premis de la convocatòria del X Certamen de Narrativa Breu.\nExpediente: E 02201 2011 000688 00 - Aprovat\n0065 - SERVICI DE BENESTAR SOCIAL E INTEGRACIÓ.- Proposa desestimar les pretensions formulades als escrits de sol·licitud presentats per Hierros Cazorla, SL.\nExpediente: E 02201 2011 004166 00 - Aprovat\n0066 - SERVICI DE BENESTAR SOCIAL I INTEGRACIÓ.- Proposa rectificar un error material contingut en l'acord de la Junta de Govern Local, de 15 de juliol del 2011, amb relació al conveni amb l'Associació de Malalts d'Alzheimer de València.\n0067 - SERVICI DE BENESTAR SOCIAL I INTEGRACIÓ.- Proposa aprovar un reconeixement d'obligació corresponent a la factura del mes de maig a favor de Seruviasa, SL, en concepte de places en centres gerontològics privats.\nExpediente: E 02201 2011 005750 00 - Aprovat\n0068 - SERVICI D'OCUPACIÓ I PROJECTES EMPRENEDORS.- Proposa aprovar el Projecte Escola Laboral per a Jóvens 'Ocupacció Jove VLC 2011'.\nExpediente: E 02902 2011 000401 00 - Aprovat\n0069 - SERVICI D'OCUPACIÓ I PROJECTES EMPRENEDORS.- Proposa autoritzar, disposar, reconéixer l'obligació de pagament i abonar la factura de Secopsa Servicios, SA, pels treballs de substitució de climatitzadora en la planta baixa del Servici d'Ocupació.\nExpediente: E 02902 2011 000433 00 - Aprovat\n0070 - SERVICI DE JARDINERIA.- Proposa aprovar un reconeixement d'obligació a favor de Mobipark, SL, corresponent al disseny i fabricació de la cartelleria per la senyalització de l'arbratge.\nExpediente: E 04001 2011 000343 00 - Aprovat\n0071 - SERVICI DE JARDINERIA.- Proposa reconéixer les obligacions de pagament a favor de Talher, SA, corresponents als treballs de poda i sanejament de l'arbratge públic realitzats durant els mesos de l'any 2011 que se citen: Maig.\nExpediente: E 04001 2011 000493 00 - Aprovat\n0072 - SERVICI DE JARDINERIA.- Proposa reconéixer les obligacions de pagament a favor de Talher, SA, corresponents als treballs de poda i sanejament de l'arbratge públic realitzats durant els mesos de l'any 2011 que se citen: Juny.\nExpediente: E 04001 2011 000610 00 - Aprovat\n0073 - SERVICI DE CONTRACTACIÓ.- Proposa rectificar un error detectat en l'acord de la Junta de Govern Local, de 24 de juny de 2011, corresponent al servici per a la redacció del projecte bàsic i d'execució, estudis de coordinació de seguretat i salut i direcció d'obra del futur Museu de Bombers.\n0074 - SERVICI DE PERSONAL.- Proposa contractar el personal que integra el Programa d'actuacions mediambientals 'Epamer 2011'.\n0075 - MOCIÓ Impulsora del tinent d'alcalde delegat, coordinador de l'Àrea d'Administració Electrònica, Personal, Descentralització i Participació.- Proposa abonar, en la pròxima nòmina del mes de setembre, una quantitat en concepte de productivitat.\nExpediente: E 00615 2011 000039 00 - Aprovat


Política de privacitat - Agro Igualada\nAdreça postal: c/ Portal, 4, 08700 – Igualada (Barcelona)\nA Agro Igualada Cooperativa tractem la informació facilitada per les persones interessades en els nostres productes amb la finalitat de gestionar l’enviament de la informació que ens sol·licitin a través dels formularis de la web.\nAgro Igualada Cooperativa no cedeix dades a tercers a excepció que una llei o resolució judicial disposi el contrari. No obstant utilitzem un servei d’allotjament web de tercers per al procediment i emmagatzemament de les dades en el nostre nom.\nLes persones interessades tenen dret a accedir a les seves dades personals, així com a sol·licitar la rectificació de les dades guardades o, si escau, sol·licitar la seva suspensió quan, entre d’altres motius, les dades ja no siguin necessaris per als fins per als quals van ser recollits.\nEn determinades circumstàncies i per motius relacionats amb la seva situació particular, els interessats podran oposar-se al tractament de les seves dades. Agro Igualada Cooperativa deixarà de tractar les dades, excepte per motius legítims imperiosos, o l’exercici o la defensa de possibles reclamacions.


Solucions e-learning per a centres de formació - SCIRE Marketing\nTransformació digital per a educació i formació\nLes institucions educatives necessiten adaptar-se a la realitat digital en la qual vivim. Avui dia oferir una solució d’ensenyament/aprenentatge online és imprescindible per a totes les institucions educatives.\nPer a elles oferim serveis de consultoria i acompanyament en el procés de desenvolupament i implantació d’una solució de formació online.\nLa nostra oferta per al procés de transformació es basa en una consultoria especialitzada i un treball conjunt amb el client que ens permeti aconseguir els seus objectius desitjats.\nNecessitats que resolem\nConsultoria per a la transformació digital d’institucions acadèmiques i implantació de l’e-learning.\nDesenvolupament de models acadèmics/pedagògics personalitzats per a l’ensenyament online.\nSolucions tecnològiques i plataforma de formació.\nDesenvolupament de continguts.\nDefinició d’un model d’implantació i operació de programes en el si de la institució.\nFormació de professors per al disseny de continguts i docència online.\nComptem amb un equip especialitzat en transformació digital de la formació per a institucions acadèmiques amb una gran experiència en l’àmbit de solucions en línia per a centres i institucions educatives de grau mitjà i superior.\nAportem una visió global per a integrar la solució e-learning en l’estratègia de la institució de manera que reforci la seva oferta i posicionament en el mercat.\nEl nostre equip té especialistes en disseny de models pedagògics adaptats als requeriments de ANECA, models de docència i formació de professorat adaptats a la metodologia online.\nEl nostre equip d’experts dissenyadors instruccionals i assessors pedagògics s’encarreguen de dissenyar i crear cursos online sobre la base de metodologies i tecnologies innovadores. Sempre buscant la solució més adequada en funció dels continguts concrets.\nA més, els nostres experts en plataformes i IT t’ajudaran a identificar la solució tecnològica més adequada per a les seves necessitats.


Pel.licules | Beseit i una mica de xirigol\nArxiu de la categoria: Pel.licules\npel·licules de cult\nPublicat el 28 agost 2019 per admin\n50 pel·licules de cult\nPublicat dins de Pel.licules\t| Deixa un comentari\nPublicat el 22 gener 2019 per admin\nAnime de acción : 2653\n“>Anime de ciencia ficción: 2729\nMusicales de Disney: 59433 (la fiesta de los oscar)\nPublicat el 6 octubre 2013 per admin\nPuntuacio: 4 (sobre 5)\nCine: Verdi pak\nData: 6 d’octubre de 2013\nIdioma: anglès subtitulat\nEl documental pretén subratllar i homenatjar un moment clau de la història de la Gran Bretanya marcat per una consciència solidària sense precedents. L’any 1945 va ser un punt d’inflexió. La unitat del poble britànic durant la Segona Guerra Mundial i el dolorós record del període d’entreguerres va fer aflorar un ideal social nou. La fraternitat és el lema de tota aquesta època.\nLoach, no fa aquesta pel·lícula reportatge, per a evocar temps passats sinó per a plantejar la necessitat de recuperar aquells ideals, davant de l’enfonsament actual del sistema, tan econòmic com de valors, i el ressorgiment de les grans diferencies socials.\nEl sistema capitalista dóna la impressió de ser poderós i tindre bona salut, quan probablement ja fa temps que ha començat el seu declivi i està en fase terminal. Això contrasta, i dona que pensar, en com s’han cremat el termes socialisme, i ja no diguem comunisme. Loach, sense atrevir-se a posar-hi nom, veu la necessitat de recuperar aquell esperit del ’45 (a Gran Bretanya). Serviria el terme “socialisme distribuït” per a representar la solidaritat, el voluntariat i el cooperativisme, que posi nom a aquest sistema que reclama Loach?\nPublicat el 4 gener 2013 per admin\nCine: Lauren Horta\nData: 4 de gener de 2013\nGènere: Drama, Fantasía\nInteresantíssima pel·lícula. El director ens ensenya com en un pressupost baixíssim es pot fer bon cine. El guio es basa en la novel·la de Sánchez Pinyol que en una gran imaginació no te inconvenient en introduir elements fantàstics per simplificar el guió. Tots hem sentit contar histories als nostres parents , com la gen s’amagava al boscos per a no ser descoberts pels respectius bàndols contraris, aquí com aquest assumpte no era fonamental, a Ramon se’l traguen boles de llum per amagar-se. Lo fonamental de la pel·lícula: La vida a la comarca del Matarranya durant la guerra civil: La gent, la llengua, la natura i una gran historia d’amor entre Dora i Ramon.\nAquesta pel·lícula es un pecat doblar-la a altres idiomes en lloc de posar subtítols. Escoltar la dolçor del català que parlem al Matarranya es de les coses millors que hi\nHereafter (mas alla de la vida)\nPublicat el 1 març 2012 per admin\nPuntuacio: 3,5 (sobre 5)\nCine: Filmoteca de Catalunya\nData: 28 de febrer 2012\nIdioma: anglès. (USA 2010)\nFa dos anys vaig fer un comentari d’una pel·lícula de Clint Eastwood,\npensant que seria l’ultima i ves per bon n’estic fent un altre. Bona peli. De\nlo millor, son els efectes especial d’un maremoto al principi de la pel·licula\nPublicat el 3 gener 2011 per admin\nData: 2 de gener 2011\nIdioma: anglès. (USA 2008)\nEntre comèdia romàntica i drama. Leonard es un solter, aficionat a la fotografia, que viu en los seus pares portant una vida grisa dintre de la seguretat que dona tenir una família de botiguers jueus que l’estima. A la seva vida quasi de sobte entren dos dones: La filla d’uns amics de la família i una veïna de la escala on viu. La primera es molt convenient per a la seva estabilitat i per a donar continuïtat a la seva vida de petit burges. La segona (Michelle), per a ell, fa el paper de “femme fatal” encara que no seria correcte definir-la així, ja que Michelle en cap moment l’enganya. Llògicament a Leonard li tira més la segona. Lo final, per a mi, es lo millor, brillant, inesperat e insuperable…\nPublicat el 5 gener 2010 per admin\nData: 4 de gener 2010\nIdioma: anglès. (USA 2009)\nLa pel·lícula resulta un pel llarga. La idea de Clint Eastwood (actualment 80 anys) es clara: reflectir la vida d’un home independent en la ultima etapa de la seva vida. Les relacions en los fills i nets, la inevitable solitud dels grans, la manca de salut i la certesa d’una mort propera….\nProbablement serà la seva pel·lícula pòstuma. Com a gran actor i director del genero d’acció, els 79 anys no impedeixen a Walt Kowalski fer front a tot tipus de bandes rodaires amb pistoles i cops de puny.\nLa critica al egoisme del fills ja adults que “treballen mol” i no tenen temps de res, i mol menys per a els seus pares, està millor portada que la critica als immigrants asiàtics.


Sinaugura ladequació de la Cripta de lErmita com a sala de concerts - Revista Cambrils\nInterior de la Cripta després de les obres dadequació\nEl nou espai de la Cripta de lErmita de la Mare de Déu del Camí, com a sala de concerts de cambra, ja és una realitat. El passat 12 dabril al migdia es va fer lacte dinauguració.\nLa intensa jornada de portes obertes va iniciar-se amb un acte institucional i un torn de parlaments, que va iniciar el regidor de Cultura de lAjuntament de Cambrils Joan Recasens. Aquest va felicitar-se per lesforç realitzat i per la recuperació dun espai, on poder gaudir de la cultura des dels seus dos vessants, el consum de la cultura i la producció de cultura. Amb la recuperació de la Cripta recuperem un símbol de cohesió i identitat del nostre poble. El president de la Coral Verge del Camí Fernando Sarasa també es va mostrar molt satisfet dels canvis positius fets en la Cripta, i de la feina feta amb el màxim respecte, del que és sens dubte un patrimoni de tots els cambrilencs. Fernando Sarasa va destacar el projecte tan ambiciós dut a terme durant tot un any, per retornar a la Cripta tot allò que durant molts anys la Cripta ha donat als cambrilencs per al desenvolupament de la cultura, la música i lart.\nAdam Manyé, Mn. Ramon Martí, Fernando Sarasa, Joan Recasens i Robert Benaiges tallant la cinta inaugural\nEl director del projecte Ignasi Cristià també es va mostrar molt agraït amb tot el seu equip de treball, també amb la Coral Verge del Camí i tots els professionals que hi han treballat, perquè han fet un gran projecte, que sha enfocat sempre des del respecte cap a lespai, ja que és un espai emblemàtic que sorprèn. Hem volgut tornar a dignificar lespai i ressaltar les seves qualitats positives. Per la seva part, el mossèn de la parròquia de Santa Maria Ramon Martí també es va mostra molt satisfet de poder veure rehabilitat aquest espai de lErmita de la Mare de Déu del Camí, i estic segur que també hi puc afegir als meus antecessors, mossèn Josep Manresa i Josep Raventós, ja que ells van ser els qui van fer els passos importants daquest projecte.\nFinalment, lalcalde de Cambrils Robert Benaiges va ser lencarregat de cloure els parlaments, afirmant que la Cripta és un dels espais més emblemàtics de la nostra ciutat i que més ens representa. Si hi ha algun espai que pertany a tota la ciutat és el recinte del santuari de la nostra Verge, i dins del santuari, la Cripta ha representat en la història recent de Cambrils un punt de trobada per a moltes coses. Al llarg dels anys, lespai havia decaigut, però amb la voluntat de tots plegats sha tirat endavant un projecte molt reeixit.\nPortes obertes al nou espai de la Cripta\nTot seguit, es va procedir a la tallada protocol·lària de la cinta, que donava pas a lobertura del nou recinte de la Cripta. En pocs minuts, tot el públic aplegat en lacte dinauguració va omplir tota la sala. Es va procedir a la signatura del llibre dhonor, i a continuació es va fer la primera actuació en el nou espai, que va anar a càrrec de la Coral Infantil de la Coral Verge del Camí, que va cantar quatre peces, i posteriorment també es va comptar amb la participació de lEscola Municipal de Música de Cambrils amb les audicions del quartet de flautes, trio de saxos i el quartet de clarinets.\n§ Concert inaugural§ A les 8 del vespre del mateix dissabte va tenir lloc el concert inaugural de la Cripta de lErmita, a càrrec de la Coral Verge del Camí de Cambrils. El repertori del concert va consistir en un repàs per diferents peces importants en la trajectòria de la Coral i tancaven el programa dues peces encarregades amb motiu daquesta inauguració, ambdues amb música del mestre Baltasar Bibiloni, i amb lletra de dos poetes del Camp de Tarragona, una dAdam Manyé, El somni de ser far, i laltra amb lletra de Fina Anglès, Un topant prop del camí. Abans de la interpretació daquestes darreres peces es van lliurar uns gravats realitzats per la cambrilenca Nuri Mariné i inspirats en la Cripta en agraïment a lalcalde Robert Benaiges, al responsable del nou aspecte de ladequació Ignasi Cristià, al regidor de Cultura Joan Recasens i al rector de la parròquia de Santa Maria mossèn Ramon Martí. El concert es va cloure amb la interpretació dels Goigs a la Mare de Déu del Camí. § De cementiri a auditori§\nLa Cripta amb taüts apilats, en les seves funcions de recinte mortuori [FOTO: ARXIU RAMON ORTIGA]\nLa Cripta és un espai amb forma de creu llatina i que va funcionar com a recinte mortuori fins al trasllat lany 1925 del cementiri a la seva actual ubicació a la part nord del municipi, als afores del nucli urbà. Situada sota lErmita de la Mare de Déu del Camí, el seu origen es debat entre si és anterior o coincideix amb la construcció de lErmita al segle XVIII.\nLany 1963 es va adequar lespai per a activitats socials i culturals, de la mà desinteressada de joves cambrilencs que a hores perdudes van anar realitzant obres de neteja i de paleta. En aquesta intervenció es van suprimir les escales daccés des de lobertura existent al peu de la nau longitudinal i es va fer practicable lobertura a la part dreta que es trobava tapiada i des don es van fer unes escales daccés des de lexterior.\nPocs anys després, lany 1968, i de la mà de la Coral Verge del Camí que obtenia permís per a lús de la Cripta per part del rector, mossèn Josep Manresa, es va fer una intervenció semblant, realitzant lobertura de la banda esquerra de la nau, on shi van ubicar uns lavabos. A partir de lany 1971 sestableix com a seu daquesta entitat amb la cessió verbal per part del rector de la parròquia de Santa Maria, titular de la Cripta.\nDes de la dècada dels anys 60 la Cripta ha acollit, a més de la Coral Verge del Camí, moltes altres entitats i les seves activitats. També shi han organitzat actes de la Festa Major de la Mare de Déu del Camí, el pregó de la Fira fins a lany 2003 o concerts de lEscola Municipal de Música. Però la Cripta destaca per lacústica excel·lent que té i que lha fet ser utilitzada com a espai on shi han celebrat tot tipus de concerts, a destacar els del Festival Internacional de Música i els del Cicle de Música Vocal organitzat per la Coral Verge del Camí.\nLa degradació de lespai amb greus mancances per realitzar-hi concerts en condicions i, a més, diferents episodis de vandalisme, així com la necessitat dadequar-lo a les diferents normatives, va decidir la Coral ha iniciar un ambiciós projecte per rehabilitar lespai.\nAmb aquesta intenció, la Coral Verge del Camí lany 2004 va procedir a formalitzar aquella cessió verbal feta per la Parròquia lany 1971 i es va redactar i signar un document de cessió de lespai. Posteriorment es va procedir a encarregar la redacció dun avantprojecte per dur a terme ladequació i, finalment, les obres es van iniciar fruit del conveni signat el 25 de Juliol de 2006 entre la Coral Verge del Camí, la parròquia de Santa Maria i lAjuntament de Cambrils, que es feia càrrec de la despesa del projecte valorada en un milió deuros. Després diniciar les obres el 17 de març de 2007, un any després, el passat 12 dabril es van obrir les portes de la nova Cripta rehabilitada.\n§ La nova cripta§ El projecte del nou auditori de la Cripta de lErmita ha estat coordinat per lempresa Efímers Perdurables, sota la direcció del cambrilenc Ignasi Cristià.\nLactual intervenció ha recuperat laccés a la Cripta des de la part posterior a lescenari, al peu de la nau longitudinal i ha utilitzat els accessos laterals com a sortides demergència, accés de minusvàlids i espai per a lavabos.\nLaforament se situa entre 150 i 180 persones depenent del tipus despectacle que shi realitzi, ja que lescenari es pot configurar de diferents maneres utilitzant una sèrie de plataformes elevatòries. El projecte ha transformat la Cripta en una sala amb molts avanços tècnics per a aquests tipus despais i amb unes condicions de comoditat i visibilitat excel·lents per al públic.\nEl terra és un joc de desnivells del paviment flotant de fusta que acaba en el punt més baix, que és la part posterior de lescenari. Aquesta actuació permet que lassistent a un concert tingui un punt de vista privilegiat quan arriba a la Cripta, precisament laccés es realitza en un espai dentrada separat de lauditori per un mur de vidre amb una porta.\nLantic paviment desapareix sota el terra de fusta, però es pot observar en una obertura feta just davant lescenari i coberta de vidre. Els braços del creuer seran utilitzats com a dos espais polivalents per a les necessitats de la Coral assajos, reunions, arxiu o per a ús en les actuacions com a vestidors. Finalment, la il·luminació de la sala també respecta la puresa de larquitectura i shan projectat dues línies de llum que recorren els laterals del terra conformant una llum indirecta.