Com ha passat a tants llocs on les zones urbanitzades han guanyat terreny ràpidament, a Palamós les lleis de la natura ens recorden de tant en tant que no ens les podem saltar tan fàcilment com sembla. El sòl pavimentat s'extén com una taca d'oli i els carrers ocupen el lloc de les antigues rieres. El dia que plou massivament, l'aigua busca vies d'escapatòria i no respecta res. Periòdicament, a Palamós això encara passa. Per aquest motiu es treballa en projectes per millorar les xarxes d'evacuació d'aigües residuals i plujanes. Aquest aspecte, precisament, ha estat aquesta setmana l'objecte d'una polèmica entre l'equip de govern i el principal grup de l'oposició, Convergència i Unió. El reportatge d'avui us ho explica.L'Agència Catalana de l'Aigua va aprovar l'any 2002 un pla d'actuacions hidràuliques on hi havia tres partides destinades exclusivament a Palamós. La primera, de més de mig milió d'euros, es dedicava a col·lectors. La segona, de gairebé vuit-cents mil euros, era per a millores de bombament. La tercera i última es destinava específicament a millorar l'estació de bombament del Pedró i pujava 670 mil euros. En total quasi dos milions d'euros que, pels motius que siguin, la Generalitat ha deixat paralitzats i que s'aplicaran en pròxims plans d'inversions. El regidor del grup de Convergència i Unió a l'Ajuntament de Palamós, Francesc Brull, lamentava aquesta setmana la decisió del Govern català. Tot i això, encara es mostrava més molest amb l'actitud de l'equip de govern. Segons Brull, fins al passat mes d'octubre es podien presentar al·legacions a aquesta congelació d'inversions i no es va fer.\nCITA ACA 1\nEntre les actuacions desprogramades també hi havia, per exemple, l'ampliació de la depuradora de Castell, arran de les al·legacions que hi van presentar diferents col·lectius ecologistes. Des de l'equip de govern, l'alcaldessa Teresa Ferrés treia importància a aquest afer i explicava que les competències d'obres hidràuliques de sanejament les té el Consorci de la Costa Brava. En aquest sentit, va afegir que aquesta entitat encara no ha fet públic el pressupost d'actuacions per a aquest any.\nPer la seva banda, el gerent del Consorci de la Costa Brava, Manel Serra, confirmava que l'Agència Catalana de l'Aigua està redactant un nou pla d'inversions per al període 2006-2015 i que ara s'està negociant el calendari d'aquestes inversions.\nSerra apuntava també que l'única inversió confirmada per a aquest any és el desdoblament del col·lector d'aigües residuals que va de Palafrugell a Palamós. S'hi inverteixen 1'2 milions d'euros. El mal estat d'aquest col·lector ha provocat repetits abocaments d'aigües residuals que han afectat la zona de Castell.\nUn embolic, en definitiva, de xifres i projectes que ha alimentat una polèmica política. Més enllà d'això, una ciutadania que espera que l'administració no es perdi en trames burocràtiques i resolgui els problemes. I les inundacions ho són. Mai millor dit, plou sobre mullat.


Lletres Ebrenques: Unitat 35: Gent de teatre. La Passió d'Ulldecona\nEn algunes unitats anterios hem parlat abastament sobre persones molt estretament vinculades a l'àmbit teatral.A principis de segle XX, alguns històrics escriptors varen part de la seua tasca en l'àmbit teatral. Aquest va ser el cas de Mn. Joaquim Garcia Girona o Mn. Tomàs Bellpuig, que entenien el teatre com una manera de difondre els sentiments religiosos, o de Sebastià Juan Arbó i Joan Cid i Mulet, que van tirar endavant grups dramàtics d'interès. El matarranyenc Desideri Lombarte també va fer recreacions teatrals de notable interès. El cas més especial és el de Joan Povill i Adserà, fill de Vilalba dels Arcs (Terra Alta), mestre de professió, que és l'autor de la famosa passió d'Olesa de Montserrat. Durant el franquisme, el teatre va ser una de les arts que més va sofrir la censura. A casa nostra hi ha dos autors remarcables. El tortosí Manel Pérez i Bonfill ha dirigit nombrosíssimes obres teatrals en la que ha estat la passió de la seua vida. L'ampostí Josep Ferré i Royo és l'autor d'una gran quantitat d'obres, la majoria de les quals en llengua catalana. També ha fundat grups teatrals a Amposta i va ser el director del Grup de teatre planer durant 10 anys. La gran figura teatral de casa nostra, però, , és Ricard Salvat, una dels més prestigiosos directors teatrals catalans dels darrers anys. En aquesta unitat tractarem el teatre religiós, sobretot a partir de la Passió d'Ulldecona, una de les més prestigioses del país, els diferents grups amateurs i alguns autors més novells d'interès, a la vegada que farem esment d'alguns artistes de teatre de força renom.\n1 AUTORS/ES TEATRALS ACTUALS\nMarta Momblant Ribas és nascuda a Barcelona el 1969). Resideix a Beseit des del 2006, llicenciada en Història de l’Art i ha fet cursos d’Arts Escèniques. Després de llargs viatges esdevindrà directora teatral i portarà a la pràctica els seus coneixements en una quinzena llarga d’obres clàssiques. Com a escriptora teatral per ha portar a escena s’hi conten les obres Resposta a Cartes impertinents (2009), Continuar (1998) i Simar (2001). Ha publicat Fora de temps, fora de lloc (2010) a la col·lecció Lo Trinquet. És guanyadora del Guillem Nicolau 2009 amb la novel·la La venta de l’Hereva (2010) . Col·labora a la columna setmanal Lo Cresol i a la revista Temps de Franja.\nXavier Aragó és natural de Santa Bàrbara i director del Grup de teatre planer. Ha tingut una llarga vinculació al món del teatre. Durant els darrers anys s'ha especialitzat en la teatralització de l'obra d'importants autors del territori. Ha estat l'autor d'obres històriques com Pàtria i Diòcesi (sobre el general Cabrera), Blat d'Orió (sobre la trajectòria d'Artur Bladé i Desumvila), i altres dedicades a Joan Cid i Mulet, Joan Moreira o Sebastià Juan Arbó.\nManolita Nadal és natural d'Ulldecona i professora de català a un institut a Tortosa. Apart de dirigir obres teatrals amb els i les alumnes de l'institut, és autor de l'obra Black is blacke i del llibre 25 anys de teatre a l'Institut Joaquim Bau de Tortosa, un llibre que exemplifica i retrata l'ambient teatral que s'ha viscut a l'institut.\nDestaquem també la feina realitzada per Baltasar Casanova, de Deltebre. Domingo Segura és autor de la història del grup teatral de La Sènia. El vinarossenc Joan Carles Bellviure Simón ha estrenat obres com L'exprés de les onze i deu, La memòria de l'aigua, o Z i l'habitació 113.\n2.LA PASSIÓ D'ULLDECONA I DE VILLALBA DELS ARCS\nLa Passió d'Ulldecona forma part de l'entramat teatral del Patronat de la Passió d´Ulldecona, una entitat cultural que tira endavant una escola de teatre i diferents espectacles teatrals durant l'any. Va ser creat el 1955 i el seu fundador va ser José Mª Rafí i Poblet. És l'espectacle teatral més important de les Terres de l'Ebre. Compta amb dos formats de representació força diferents per representat, un en català i l'altre en castellà. El mallorquí Jaume Vidal i Alcover és l'autor del text català que va ser estrenat el 1993. És una obra cíclica i dogmàtica que compta amb dos parts versades. hi va incloure el Davallament de la Creu que es troba a l´arxiu de la Parròquia de Sant Lluc d´Ulldecona. No hi ha successió de quadres, sinó d'escenes que es canvien amb curtes apagaades de llum. El text en llengua castellana és de Josep Mª Junyent i Quintana i la seua estrena va ser el 1.964. Compta amb dos parts i de trenta dos quadres escrits en prosa i vers.\nLa Passió de Villalba dels Arcs té lloc durant la Setmana Santa i té com a escenaris diferents punts del poble. Cada escena està situada en un lloc estratègic. Hi ha escenes que es representen a peu de carrer, i d’altres que es fan damunt un escenari per facilitar la visibilitat dels espectadors. L’escena del calvari transcorre damunt un alt turò accentuat per les tres creus. Se celebren representacions nocturnes.\n3. GRUPS DE TEATRE AMATEUR\nEl Mas de la Solfa era un grup d’animació del poble de la Fatarella (Terra Alta), que va aparèixer als anys 1970. Va revolucionar les festes populars i va adquirir molta rellevància cultural i social més enllà del seu poble. També teatralitzaven contes mitjançant diversos esquetxos teatrals, danses, jocs, ball, i sobretot la participació de la gent.\nHi ha nombrosos grups teatrals arreu de les nostres comarques, tots els quals actuen en llengua catalana, la qual cosa és un tret ben significatiu. Entre els directors teatrals destacarem els casos de Lluís Navarro, de Sant Jaume d'Enveja, Pere Izquierdo, de la Sénia, i Xavier Aragó, de Santa Bàrbara.\nTempo és un dels grups piomers a les Terres de l'Ebre, ja que data de 1940. és de Sant Jaume d'Enveja i compta amb grup juvenil i senior. Un dels històrics directors del grup va ser Lluís Navarro.\nGrup teatral Planer s'ha especialitzat en la representació d'obres literàries. Va ser dirigit durant deu anys per l'esmentat Pep Soquet.\nDitirambo és un grup teatral de La Sénia. Tot i que els orígens teatrals al poble daten de 1964, no es va constituir com a grup fins el 1983. Joan Antolí és un dels històrics.\nUll de Teatre va nàixer el 1995 a Ulldecona. Tira endavant la programació anual "Xarxa d´Espectacle". Han tirat endavant nombrosos espectacles i certàmens teatrals. El seu director és Ignasi Roda, que ha exercit com a professor de teatre durant tres dècades i ha escrit una cinquantena de peces. També és compositor musical la qual cosa l'ajuda en l'escenificació. És l´autor de la versió catalana d´ "El Baile" d´Edgar Neville.\n4. PREMIS DE TEATRE\nEl premi de teatre La Carrova, que atorga l'Institut d'Estudis comarcals del Montsià, té un notable prestigi ja que l'obra es publica i, si és possible, es representa, la qual cosa és tot un al·licient per als autors. La primera edició data del 1997. Els diferents guanyadors han estat: Guillem Rosselló i Bujosa, de Mallorca, amb El joc de les veritats; Antoni Cisteró i García, de Barcelona, amb Peixets de colors; Octavi Egea i Climent, de Barcelona, amb Tamara en Bugatti verd i Retalls; Jesús A. Vila i García, de Torrelles de Llobregat, amb El fruit de la foscor;Joan Cardona Romanos, de Barcelona, amb Diàlegs intrascendents\nTambé hi ha el premi Carlota de Mena, que atorga l'IMACT de Tortosa.\n5. CERTÀMENS I PROGRAMACIONS TEATRALS\nQuant a certàmens, hem de destacar la Mostra de Teatre Amateur de Móra d'Ebre, que se celebra al teatre Llanterna i que aplega nombrosos grups d'arreu de les nostres terres. Tambe és força concorreguda la de l'Ametlla de Mar. A Amposta, s'organitza la Xarxa teatre per als més menuts que organitza l'Associació Tarambana.\nA Tortosa, es va celebrar el Festival Entrecultures, que dirigia el gran Ricard Salvat, i que portava a la ciutat obres d'arrel jueva, cristiana i musulmana d'arreu del món.\n6. ACTORS I ACTRIUS DE RELLEU\nMercè Lleixà va nàixer a Roquetes i va traspassar amb 49 anys en el moment auge de la seua trajectòria artística. Amb un llarg currículum en el món del teatre, va fer-se popular entre el gran públic pels seus papers a les sèries "Nissaga de poder", "Laura" o "El cor de la ciutat". Va treballar baix les ordres de Ventura Pons, el 1991, a "Què t'hi jugues Mari Pili?". Llicenciada per l'Institut del Teatre, va formar part de diversos muntatges. L'últim va ser "La Colometa", al Teatre Nacional de Catalunya. Va aconseguir fer-se un lloc en el món de la intepretació als anys vuitanta, poc després de llicenciar-se. El gruix dels seus treballs són al damunt d'un escenari amb més d'un quinxeza d'obres, com "La cantant calba", "Valentina" o "Les dones sàvies". De la mà de Ventura Pons, a la pel·lícula "Què t'hi jugues Mari Pili?", va obtenir el Premi Nacional de Cinema i el de l'Associació d'Actors i Directors de Catalunya. La seua última intervenció a la gran pantalla com a protagonista va ser a "El Kaseron", estrenada fa només una setmana, i dirigida per Fele Martínez.


l'Esquella de la Torratxa: Dos catalans a Estrasburg en defensa de l’Estatut\nDILLUNS, 28.3.2011. 08:00 H\nUs reprodueixo l'article aparegut a El Temps el 15 de març del 2011 sobre la iniciativa d'aquests dos ciutadans catalans\nEl passat 13 de gener, l'advocat Jordi Cortada i l'editor Quim Torra van presentar una demanda davant el Tribunal Europeu de Drets Humans (TEDH) a Estrasburg contra la sentència de l’Estatut de Catalunya dictada pel Tribunal Constitucional (TC) espanyol.\nEls motius que els han portat a presentar aquesta demanda són bàsicament jurídics i els objectius que persegueixen són fonamentalment tres. D’una banda, aconseguir que el Tribunal insti l’Estat espanyol a deixar sense efecte la sentència emesa pel TC en contra de l’Estatut català. De l’altra, volen deixar constància de les irregularitats comeses en el procés de tramitació de la sentència i, finalment, pretenen contribuir a internacionalitzar la causa catalana.\nEn l’àmbit jurídic, la demanda es basa en la vulneració de l’article 6.1 del Conveni Europeu de Drets Humans. Segons aquest article cal garantir a totes les persones que llur causa sigui escoltada de forma justa i pública, en un període de temps raonable i per part d’un tribunal independent i imparcial establert per la llei. Els demandants consideren que el procés de resolució del recurs d’inconstitucionalitat contra l’Estatut no ha respectat aquest article ja que no ha complert el principi d’imparcialitat judicial. Una mostra d’aquesta falta d’imparcialitat és que la composició del TC està estretament lligada als interessos dels dos principals partits espanyols. També han denunciat el retard en dictar la sentència i les irregularitats en l’actuació del TC, com la no acceptació de recusacions o les renovacions incompletes.\nPer aquests motius, Torra i Cortada demanen al TEDH que declari que la sentència del TC ha infringit el dret a un tribunal imparcial i que ordeni a l’Estat espanyol l’adopció de les mesures necessàries per deixar sense efecte la sentència. A més, com a ciutadans de Catalunya, els demandants es consideren actors principals del projecte de reforma de l’Estatut, tot destacant que el poble català ja el va aprovar en referèndum. D’aquí que critiquin que no sigui possible comparèixer davant del Tribunal Constitucional per poder defensar els seus drets i acudeixen al Tribunal Europeu amb l’esperança que siguin reconegudes les irregularitats de tot el procés.\nAmb tot, i fins i tot en el cas que no sigui admesa, aquesta demanda davant el TEDH és un bon camí per enfortir la nostra relació amb les institucions europees i, al mateix temps, continuar amb la internacionalització de la causa catalana.\nETIQUETES catalana, causa, demanda,internacionalització, sentència,tribunal constitucional\nEtiquetas: ERC, Espanya, Parlament Europeu


Sobre Nosaltres | Esplai CIM\nSom un esplai fundat l'any 2007 per un grup de joves amb la inquietud de formar a infants i joves en el lleure. El CIM es troba distribuït en sis grans grups d'edat, les tandes: Premonitors, Ramblers, Canteranos, Grans, Mitjans i Petits, segons l'edat dels infants.\nEl nom de CIM fa referència al punt més elevat d'una muntanya. Amb el nom volem expressar que no ens conformem amb respostes còmodes o inèrcies convencionals, sinó que volem educar en aquells valors 'elevats', fruits de la convivència gratuïta, sovint oblidada pel ritme vertiginós de la nostra societat, i vers els quals volem orientar el nostre caminar. En el CIM volem viure el temps d'oci creativament, com un moment privilegiat de compartir i créixer, per això volem crear un àmbit educatiu que ajudi en el nostre camí. Volem avançar per fer el CIM, i en ell ens adonem que és el camí en que creixem.\nQuines son les nostres fites?\nDes del seu naixement, l'Associació Juvenil CIM ha apostat fort per una educació en el lleure de qualitat.\nLa nostra intenció és la formació integral dels infants i adolescents. Volem que coneguin el seu entorn i que hi trobin el seu lloc, respectant sempre les persones i l'entorn que els envolten. Les nostres eines són el joc, la diversió i l'educació.\nT'agradaria formar part del CIM?\nActualment ens dividim en cinc tandes:\n- Petits: nens i nenes de 8 a 10 anys\n- Mitjans: nens i nenes de 10 a 12 anys\n- Grans: nens i nenes d'12 a 14 anys\n- Canteranos: nois i noies de 14 a 16 anys\n- Ramblers: nois i noies de 16 a 18 anys\n- Pre-monitors: 18 anys\nCada tanda la formen 35 nens i nenes i el seu equip de monitors.\nAquí avall podeu descarregar-vos el document sobre les nostres condicions de participació en l'Esplai CIM


activeu l'escriptori i els documents de la unitat de iCloud a macos sierra\nSi coneixeu macOS (abans OS X) i heu activat iCloud Drive, ja sabeu que es tracta bàsicament d’un servei Dropbox integrat directament al nucli del Mac. Però és un producte defectuós, ja que no podria sincronitzar de forma perfecta tots els fitxers amb tots els dispositius. Apple està intentant solucionar una mica aquest problema amb les noves funcions de iCloud Drive a macOS Sierra.\nEl nou sistema operatiu és la possibilitat de sincronitzar automàticament la carpeta d'escriptori i documents del Mac mitjançant iCloud i els altres dispositius. D’aquesta manera, no cal arrossegar i deixar anar els fitxers que sempre vulgueu accedir a iCloud Drive. Els fitxers poden romandre perfectament on els desitgeu.\nTanmateix, aquesta funció Sierra ha d’estar activada per separat a part de la resta d’i iCloud Drive. Aquí teniu com fer-ho.\nquè significa ip67\nActiveu les funcions de la unitat iCloud addicionals\nPer aconseguir que les carpetes d'escriptori i documents del vostre Mac es sincronitzin amb iCloud Drive, dirigiu-vos a la barra de menús i feu clic a l'opciópomalogotip. A continuació, feu clic aQuant a aquest Mac.\nFeu clic aEmmagatzematge a la part superior i després feu clic aDetalls.\nS'ha d'obrir una finestra d'informació del sistema, amb la pestanya predeterminadaRecomanacions de maneres de millorar la quantitat d'espai lliure que teniu a l'ordinador. Un d'aquests mètodes és el mètode que seguim: sincronitzar els vostres fitxers d'escriptori i documents amb iCloud Drive.\nConsell:Tanmateix, si activeu aquesta opció, alguns documents no poden ser emmagatzemats localment al Mac. En canvi, com que totes les còpies estan disponibles al núvol, els fitxers més antics que no hagueu tocat durant molt de temps es quedaran allí per alliberar l’emmagatzematge de Mac si cal. Si més endavant necessiteu aquests fitxers, encara apareixeran a la carpeta d'escriptori / documents, però és possible que hagueu de tornar a descarregar-los si és suficient.\nSi està bé amb vosaltres, feu clic aEmmagatzema a iCloud ... i feu clicEmmagatzema a iCloud una vegada més per verificar.\nSi torneu al vostre Cerca, hauríeu de veure-hoEscriptori iDocuments es troben fora de Favorits a la barra lateral i en una nova categoria anomenada iCloud que també conté la vostra unitat iCloud. També apareixen com a carpetes dins de l’aplicació iCloud Drive a iOS.\nNota: Si teniu molts fitxers grans a l'escriptori o a la carpeta Documents, doneu-los algun temps per penjar-los a iCloud abans de veure que apareixen en altres dispositius.\nJa estàs ben definit. En endavant, qualsevol cosa que afegiu a la carpeta de documents o a l'escriptori s'ha de sincronitzar mitjançant iCloud. Sembla que Apple avança amb la sincronització de fitxers iCloud de manera que eventualment tots els fitxers del vostre Mac viuran o, com a mínim, una còpia duplicada a iCloud.\npersistir el control del volum\nAmb aquesta funció habilitada, els fitxers iCloud només se suprimiran localment del vostre Mac si el vostre emmagatzematge està massa ple, però romanen si us queda molt espai. També haureu de tenir en compte l’actualització del vostre pla d’emmagatzematge iCloud si es troba que es compleix.\nTAMBÉ VEURE:Com identificar i solucionar problemes de còpia de seguretat d’i iCloud\n2 formes de descarregar vídeos TED individualment o a granel\nCom canviar els sons del sistema en telèfons Android arrelats\nXateja en conversa secreta per assegurar-te que ningú no deixa de banda\nCom afegir diverses fotos i vídeos a històries d’Instagram\n5 millors jocs de simulació per a Android (gratuïts i de pagament)\nCom assolir una copia més ràpida de fitxers i carpetes a Windows amb TeraCopy\nUna guia per utilitzar PosterMyWall per a la creació de gràfics i gràfics de màrqueting gratuït


Universitat de Barcelona - Eleccions al Rectorat 2012\nÉs catedràtic d’Anatomia Patològica de la Facultat de Medicina, cap del Departament d’Anatomia Patològica, Farmacologia i Microbilogia, i consultor sènior de l’Hospital Clínic, així com president del Consorci BioPol de l’Hospitalet de Llobregat i membre numerari de la Reial Acadèmia de Medicina de Catalunya.\nÉs expert en patologia digestiva i microscòpia electrònica. Té reconeguts sis trams de recerca, vuit de docència i dos de gestió, així com quinze projectes de recerca nacionals com a investigador principal i associat, i vuit projectes de docència de la UB. Ha publicat més de dos-cents articles en revistes nacionals i estrangeres, dos llibres i vint-i-tres capítols, ha presentat més de dues-centes comunicacions a congressos, i ha donat més de noranta conferències de la seva especialitat i de docència i gestió universitàries.\nHa estat president de l’Acadèmia de Ciències Mèdiques i de la Salut de Catalunya i de Balears, degà de la Facultat de Medicina i president del Consell Català d’Especialitats en Ciències de la Salut de la Generalitat. Ha coordinat assignatures de medicina i de podologia i el programa de doctorat d’Anatomia Patològica del 1986 al 2008.\nEleccions al Rectorat UB 2012. Candidat: Josep Antoni Bombí\n09.30 h Facultat de Medicina (Aula 2 Agustí Pi I Sunyer, planta 1)\n13.00 h Bellvitge. Escola Universitària d'Infermeri (Sala d’Actes)\n09.30 h Facultat de Farmàcia (Aula Magna)\n11.30 h Facultat de Física (Sala Fonseré)\n13.00 h Facultat de Geologia (Aula Magna)\n18.00 h Associacions Estudiants (Aula B3 Pati de Ciències)\n10.00 h Facultat de Química (Antiga Sala de Graus de Física)\n12.00 h Facultat de Biologia (Aula Magna)\n14.00 h Roda de Premsa (aperitiu) (Aula 2 Hospital Clínic)\n10.30 h Facultats de Geografia i Història i de Filosofia (Aula Magna)\n12.30 h Facultat de Filologia (Capella)\n09.30 h Facultat de Dret (Saló de Graus)\n11.30 h Facultat d'Economia i Empresa\n13.00 h Facultat de Belles Arts (Sala d’Actes)\n10.00 h Facultat de Formació de Professorat (Aula Magna – Edifici del Teatre)\n11.30 h ICE\n13.00 h Facultat de Psicologia (Sala de Graus)\n15.30 h Facultat de Pedagogia (Sala de Juntes)\n10.00 h Facultat de Matemàtiques\n12.00 h Debat amb estudiants (Campus Diagonal)\n12.00 h Debat dels Candidats (Paranimf)\n10.00 h Bellvitge: Facultat d'Odontologia i Facultat de Medicina (Aula 003)\n12.00 h Facultat de Biblioteconomia i Documentació (Aula Valverde)


Títol: Economia en colors\nDe la manera més desenfrenada, divertida i fresca, Xavier Sala i Martín ens ofereix una explicació magistral per posar l'economia a l'abast de tothom, aplicar-la a les situacions quotidianes i, en definitiva, per mostrar-la com mai s'...\nTítol: Doncs jo ho veig així: Sobre la crisi econòmica i més\nProvocador per alguns, visionari per d'altres. L'única cosa que Xavier Sala i Martín no suscita és indiferència. Amb rigor i senzillesa, Xavier Sala i Martín explica, tant als experts com als neòfits, l...\nTítol: És l'hora dels adéus?\nLa demanda dels Catalans sembla estranya en un món que no està acostumat a dibuixar fronteres amb la força dels vots. Però hi haurà un dia que votar per decidir fronteres serà normal. I quan ho sigui, la gent mira...


Hotels a Campbell River des de 64 €/nit - Cerca a KAYAK\nCerca a centenars de webs de viatges alhora per trobar hotels a Campbell River\nCampbell River, BC, Canadà\nde febrer El mes més barat per allotjar-se en un hotel amb una baixada del preu del 43% de mitjana.\nde juny El mes més car per allotjar-se en un hotel amb un increment del preu del 109% de mitjana.\nEls millors hotels a Campbell River\nEls hotels més recomanats a Campbell River\nOcean Resort - Campbell River - Recepció\nAnchor Inn And Suites - Campbell River - Habitació\nComfort Inn & Suites - Campbell River - Sala\nVista del Mar Motel - Campbell River - Habitació\nAbove Tide Motel - Campbell River - Balcó\nHeron's Landing Hotel - Campbell River - Balcó\nHeritage River Inn - Campbell River - Vista exterior\nRamada by Wyndham Campbell River - Campbell River - Edifici\nBig Rock Motel - Campbell River - Edifici\nChateau Riverside - Campbell River - Menjador\nMoney Pennies Bed and Breakfast - Campbell River - Habitació\n0 € - 200 €200 € - 400 €400 € - 600 €600 € - 800 €800 €+ per nit\nQuan és millor reservar un hotel a Campbell River?\nPrincipals consells per trobar les ofertes d'hotel perfectes a Campbell River\nSi busques un hotel barat a Campbell River, planteja't viatjar en temporada baixa. Trobaràs opcions d'allotjament més barates a Campbell River durant els mesos de febrer i maig.\nEls preus de les habitacions d'hotel varien en funció de molts factors, però probablement trobaràs les millors ofertes d'hotel a Campbell River si viatges un diumenge. Per altra banda, el dilluns sol ser el dia més car.\nQuants dies hauria de quedar-m'hi? Els usuaris de KAYAK normalment reserven 3 dies d'allotjament a Campbell River.\nLes preguntes més freqüents a l’hora de reservar un hotel a Campbell River\nEls hotels de Campbell River són segurs durant la crisi del coronavirus (COVID-19)?\nEls hotels són entorns segurs per als viatgers sempre que implementin correctament les mesures sanitàries en resposta al coronavirus (COVID-19). Malgrat tot, et recomanem contactar amb les autoritats locals i informar-te dels procediments de seguretat per als hotels de Campbell River.\nCom puc trobar hotels al centre de Campbell River?\nDesprés d'iniciar una cerca d'hotel a KAYAK, pots filtrar per zona per poder triar els hotels del centre de Campbell River. També pots fer cerques amb el mapa de la ciutat i triar una ubicació específica, com ara el centre urbà de Campbell River.\nOn allotjar-se a Campbell River?\nEl nostre mapa mostra la ubicació exacta de cada hotel i t'ajuda a trobar el lloc ideal per allotjar-te a Campbell River.\nPopular a Campbell River\nAeroports a Campbell River\nHotels a prop de Aeroport de Campbell River\nTots els hotels a Campbell River\nOfertes d’hotels a Campbell River. Cerca hotels a Campbell River. Troba hotels econòmics a Campbell River. KAYAK cerca a centenars de webs de viatges per ajudar-te a trobar hotels econòmics i reservar l’hotel amb la millor oferta.


Així van aturar altres xofers el conductor begut de l'accident mortal a la Jonquera - Empordà\nUn vídeo mostra com d'altres camioners aconsegueixen fer parar el vehicle quan fugia\nLa Jonquera | 02·08·21 | 12:44\nXofers aturen el conductor de l'accident mortal de la Jonquera @antiradarcatala\nEl camioner begut que va fugir dels dos accidents de trànsit -un d'ells mortal- a la Jonquera va ser aturat per altres conductors de tràilers quan fugia.\nAixí ho mostra també aquest vídeo enregistrat del moment dels fets i on es pot veure com l'aturen.\nAquest moment que recull les imatges, però ja és posterior al segon accident, quan es va encastar contra un cotxe a la rotonda de l'N-II perquè anava contra direcció.\nImatges de l'accident d'ahir a la tarda a la N-II a la Jonquera en el moment en que un camió fuig després d'atropellar mortalment a un vianant i topar amb d'altres vehicles. Altres vianants van poder aturar el camió i detenir al conductor que va donar positiu en alcohol. pic.twitter.com/y1QGQ83Ayb\n— Anti-radar Catalunya (@antiradarcatala) 2 de agosto de 2021\nCom es pot veure en les imatges, a banda de fer parar el vehicle fent-li reduir la velocitat, van poder treure el camioner també de la cabina i per tant, del volant.\nEl xofer és home de 39 anys, nacionalitat marroquina, que va poder ser detingut per la Policia Local i que els Mossos de Trànsit acusen de ser el presumpte autor dels delictes d’homicidi imprudent, conduir sota els efectes de l’alcohol, conducció temerària i abandonament del lloc de l'accident. Està previst que demà passi a disposició judicial davant del jutjat de guàrdia de Figueres.\nEl xofer cap a les sis de la tarda va atropellar mortalment un company de professió a l’avinguda Canigó, l'N-II.\nEl camioner circulava temeràriament per l’avinguda i un cop va atropellar el vianant -amb qui testimonis van assegurar que s'havien discutit prèviament- va fugir i per això, es va incorporar en sentit contrari per una rotonda de l’N-II i va provocar un altre accident amb un turisme, que va deixar sortosament tres ferits lleus.\nDesprés d'encastar-se també contra un fanal i un senyal de trànsit, va voler seguir el seu camí i en aquell moment altres xofers que es trobaven allà el van poder retenir.\nEn la prova d’alcoholèmia el conductor ha donat 0,66 mg/l superant en més de quatre la taxa permesa en professionals, que és de 0,15 mg/l.\nEl xofer va quedar detingut pels fets. No tenia antecedents policials previs.


Taller participatiu de la gent gran de Rubí per preparar el 6è Congrés nacional de gent gran - Ajuntament de Rubí\nTaller participatiu de la gent gran de Rubí per preparar el 6è Congrés nacional de gent gran\nTaller participatiu de la gent gran de Rubí per preparar el 6è Congrés nacional de gent gran La regidora de Serveis a les persones ha animat a la gent gran a expressar les seves opinions en aquest taller. https://www.rubi.cat/ca/ajuntament/comunicacio/sala-de-premsa/notes/taller-participatiu-de-la-gent-gran-de-rubi-per https://www.rubi.cat/@@site-logo/ajuntament-de-rubi.svg\nLa regidora de Serveis a les persones ha animat a la gent gran a expressar les seves opinions en aquest taller.\nUna trentena de persones de diversos col·lectius de gent gran de la nostra ciutat, com el Consell Consultiu de la Gent Gran, el Casal de la Gent Gran Primer de Maig i el Casal d’Avis de Magallanes, han participat en el taller participatiu organitzat per la Generalitat de Catalunya a la nostra ciutat per debatre les accions que, des de Rubí, es volen portar al VI Congrés de la Gent Gran que es farà aquesta tardor a Catalunya.\nLa regidora de Serveis a les persones, Ana M. Martínez, que ha donat la benvinguda als participants al taller, els ha encoratjat a fer escoltar les seves opinions ja que “la veu de la gent gran s’ha d’escoltar perquè amb la seva experiència encara tenen moltes coses a dir” i amb aquestes aportacions “podreu definir les vostres demandes de cara al futur”.\nEn l’acte també han participat els directors dels Serveis Territorials dels Departaments d’Acció Social i Ciutadania, Josep González, i Interior, Relacions Institucionals i Participació, Àngel Merino, els dos departaments que estan portant a terme les sessions territorials arreu de Catalunya per debatre les conclusions de les mateixes posteriorment en aquest congrés.\nAl llarg del taller participatiu, que s’ha fet de 9.30 a 14.30 h a la Biblioteca Mestre Martí Tauler, la gent gran de Rubí ha debatut les seves aportacions envers les tres ponències que es portaran al congrés: La participació de la gent gran, Pobresa i exclusió social i Polítiques d’envelliment actiu.


UOCMeet: Vot electrònic\nMobile World Centre, c/ Fontanella, 2 – Barcelona\nOrganitzat per UOCmeet\nPer què votem poc electrònicament? Reptes i paranys de la tecnologia\nA #UOCmeet volem parlar de les eleccions que celebrarem abans que acabi l’any. Com sempre, tractarem el tema en qüestió des del punt de vista de la tecnologia.\nFa molt temps que podríem votar electrònicament, de forma complementària o substitutiva del vot presencial. Perquè en votem tan poc de forma electrònica? Quines són les dificultats que fan que la tecnologia no transformi les eleccions?\nPensem que el vot electrònic és una gran gran eina, però, no obstant això, considerem que té un ús petit pel potencial que podria tenir. I ens agradaria saber per què.\nPer saber més, el pròxim 10 de desembre, a les 19:00 h, quatre convidats de luxe ens parlaran del tema i posteriorment compartiran el seu coneixement i opinió en una taula rodona:\nISMAEL PEÑA-LÓPEZ (@ictlogist), professor dels Estudis de Dret i de Ciència Política de la Universitat Oberta de Catalunya, i investigador del Internet Interdisciplinary Institute i l’eLearn Center d’aquesta universitat. És Doctor en Societat de la Informació i el Coneixement, i treballa al camp de les Polítiques Públiques per al Desenvolupament, centrant-se en les TIC.\nJORDI PUIGGALÍ es Vicepresident sènior de Recerca i Gerent de Seguretat a Scytl. Ha encapçalat el Departament de Recerca i Desenvolupament de Scytl des de la formació de l’empresa. Puiggalí ha estat fonamental en el desenvolupament de la tecnologia i la propietat intel·lectual de Scytl, i és coautor de nombroses patents internacionals sobre criptografia de les aplicacions i seguretat del vot electrònic. És expert en seguretat i ha participat com a professor i ponent en nombroses conferències internacionals sobre seguretat informàtica i criptografia aplicada. Puiggalí és llicenciat en Informàtica per la Universitat Autònoma de Barcelona.\nMIQUEL BUCH (@MiquelBuch), és Alcalde a Premià de Mar i President de l’Associació Catalana de Municipis i Comarques i del Consell de Governs Locals de Catalunya. A l’anterior legislatura va liderar un procés participatiu a on es va votar electrònicament.\nJOSEP Mª RENIU (@jmreniu) és llicenciat en Ciències Polítiques per la UCM, Diplomat en Dret Constitucional i Ciències Polítiques al CEPC i Doctor per la Universitat de Barcelona. Actualment és el Cap d’Estudis de Ciències Polítiques i de l’Administració a l’UB.


Catalunya ha notificat prop de 13.000 nous casos positius de coronavirus. | GTRES\nEls indicadors epidemiològics milloren, amb un important descens del risc de rebrot\nper Antonio Ramos Llauradó / ACN 10/01/2022 10:45h\nLa sisena onada de la pandèmia de la Covid-19 segueix provocant contagis a Catalunya, tot i que en les darreres 24 hores han millorat la majoria d'indicadors epidemiològics. En el darrer dia, segons el balanç del Departament de Salut, s'han registrat 12.858 nous casos de coronavirus, una xifra que situa el total des de l'inici de la pandèmia en 1.421.989 de contagiats.\nLa pressió assistencial als hospitals catalans creix pel que fa als ingressats a planta, amb 114 hospitalitzats més, situant el total en 2.232. Els malalts crítics a les UCI es mantenen en 500, els mateixos que fa 24 hores. Pel que fa a la mortalitat, Salut ha notificat dues noves defuncions, que deixen el total des de l'inici de la pandèmia en 24.793.\nCom hem comentat, els indicadors epidemiològics milloren en les últimes 24 hores, amb un important descens del risc de rebrot, que baixa 241 punts fins als 3.858. Pel que fa a la velocitat de reproducció del virus, retrocedeix sis centèsimes, fins a 1,12. Pel que fa a la positivitat de les proves diagnòstiques de la darrera setmana és del 27,83%.\nFinalment, la incidència acumulada a 14 dies baixa de 3.562,76 cada 100.000 habitants a 3.518,28. La incidència a 7 dies també retrocedeix, passant de 1.903,95 a 1.779,84.\nLa demarcació de Tarragona registra 1.625 nous casos positius\nD'altra banda, a la demarcació de Tarragona, s'han registrat 1.625 nous casos positius en les últimes 24 hores. D'aquests, 1.006 s'han produït al Camp de Tarragona i 619 a les Terres de l'Ebre. La millor notícia del darrer balanç del Departament de Salut és que no s'han registrat defuncions.\nPel que fa al risc de rebrot, pateix un important descens en les dues regions sanitàries. Així, al Camp de Tarragona cau 277 punts fins als 3.310, mentre que a les Terres de l'Ebre el descens és encara més pronunciat, amb 349 punts menys (3.532).\nAl Camp de Tarragona, l'Rt retrocedeix una dècima, fins a 1,18, mentre que a l'Ebre, l'Rt baixa 12 centèsimes, i ara és d'1,11. La pressió assistencial als hospitals tarragonins creix amb 10 pacients més a planta (164) i tres crítics més a l'UCI (44).


TAC12 TV - La Cooperativa Obrera rep la Medalla de la Ciutat de Tarragona\nLa Cooperativa Obrera rep la Medalla de la Ciutat de Tarragona\nDijous, 28 Novembre 2019 08:41\nAquest dimecres van rebre la distinció de mà de l'alcalde de Tarragona en un acte solemne on es va reconèixer la trajectòria de l'entitat com a pal de paller de la vida social i cultural de la ciutat. Infinitat d'activitats l'avalen per ser mereixedors d'aquesta distinció, entre les que es troben el teatre, amb el popular Teatre Magatzem. O també per ser seu d'entitats i iniciatives diverses com els Cors Clavé, als anys vint, o en l'actualitat sent seu de dos cors de la ciutat.\nNascuda com a cooperativa de consum el 1904, enguany, a més, celebra el centenari del seu edifici, al carrer Reding de Tarragona.\nMés en aquesta secció: « 7.000 euros per a projectes de cooperació en infermeria Cau una banda especialitzada en el cultiu i tràfic de marihuana a Tarragona »


El Clúster de la Bioenergia de Catalunya participa a l’Expobiomassa 2021 – Clúster Bioenergia Catalunya\nEl Clúster de la Bioenergia de Catalunya participa a l’Expobiomassa 2021\nEntre el 21 i 23 de setembre, el Clúster de la Bioenergia de Catalunya ha participat en la XIII edició de la fira Expobiomassa 2021, que ha tingut lloc a la ciutat de Valladolid. Al llarg dels tres dies, la fira ha comptat amb un total de 327 firmes expositores de 15 països diferents que, en un espai de 21.000 metres quadrats, han mostrat les últimes tecnologies i novetats en el sector.\nEl clúster ha disposat d'un expositor al pavelló per atendre i donar-se a conèixer entre els assistents de la fira, generar noves oportunitats de negocis dins el sector de la biomassa i reforçar el contacte amb els membres associats al clúster.\nAixí mateix, el dijous ha col·laborat en una de les sessions organitzades per AveBiom sobre la innovació en la generació de la calor industrial, en el que s'han presentat les últimes tecnologies de valorització de biomassa en l'àmbit industrial, els avantatges de la digitalització en l'optimització de la generació i ús de l'energia tèrmica, i alguns casos d'èxit a Europa i Amèrica.\nL'Expobiomassa ha sigut un gran impulsor del sector, que ha anat a l'alça en els últims anys gràcies a l'avanç de nombrosos projectes i a l'assignació d'incentius que ajuden a fer-los realitat. Però, sobretot, compta cada vegada més amb el suport de la societat, que comprèn els beneficis mediambientals i econòmics de la biomassa, com poden ser la prevenció d'incendis forestals i la generació de llocs de treball en zones rurals.\n← El Clúster i la Diputació de Barcelona publiquen una guia per promoure la utilització de biomassa forestalJornada per impulsar la valorització de la biomassa agrícola, procedent de les arrencades de fruiters →


Enric I. Canela » Blog Archive » Els parcs científics inviables\nEls parcs científics inviables\nFa uns dies es publicava que el Parc Científic i Tecnològic de la UdG havia presentat al jutjat mercantil un preconcurs de creditors. La mesura, acordada pel Patronat de la Fundació, que suposa el darrer pas abans d´arribar al concurs de creditors, es va aprovar en una reunió el dia 5 de setembre amb els vots a favor de tots els patrons de la fundació excepte el president del president de la Cambra de Comerç, Domènec Espadalé, que es va abstenir. Ara, un cop comunicada judicialment la situació d´insolvència del parc de Girona, el Patronat de la Fundació iniciarà converses amb els seus creditors -l´Estat, principalment- per tal de renegociar el deute que suporta, i que puja a 41 milions d´euros. L´objectiu d´aquestes converses amb les administracions públiques i la resta de creditors és reestructurar el deute per «garantir-ne la solvència i la viabilitat», segons van explicar divendres fonts de la UdG.\nUn cert detall de la situació està a la notícia.\nAvui el conseller d’Economia i Coneixement, Andreu Mas-Colell, ha demanat “no demonitzar” el preconcurs de creditors. És una mesura adoptada per intentar aixecar cap i renegociar el deute que suporta el complex, que puja a 41 milions d’euros. Mas-Colell ha recordat que aquesta és una fórmula que ja han adoptat altres empreses del país per poder “ressorgir” -posant Cacaolat com a exemple- i que no necessàriament la suspensió de pagaments porta aparellada una fallida. “Hem de pensar que el Parc Científic se’n podrà sortir, i pel que sé hi ha un pla ben estructurat perquè així sigui”, ha assegurat Andreu Mas-Colell.\nEfectivament és una bona sortida davant d’una situació de crisi. Segur que el Govern ajudarà per aprofitar aquestes valuoses infraestructures.\nUn dia, embogides, totes les universitats de l’Estat espanyol van fer parcs excitades per un estrany virus que les va fer creure que eren viables. La majoria de polítics aplaudien. El govern del Partit Popular a Espanya va mig enganyar les universitats i el PSOE, quan va arribar al govern espanyol, no va saber trobar cap solució, molt típic del PSOE.\nAlguns creiem que els parcs no eren viables, però es veu que no teníem criteri. Tothom sap que enlloc del món uns parcs científics són viables sense l’administració pública. Aquí actuem d’una manera molt creativa. Normalment m’he sentit moltes coses per dir el que penso.\nUna resposta a “Els parcs científics inviables”\na 08 gen. 2015 a les 8:47 Enric I. Canela » Blog Archive » Salvem el Parc Científic i Tecnològic de la UdG\n[…] Finalment, el Parc Científic i Tecnològic de la UdG ha presentat avui un concurs de creditors al Jutjat Mercantil de Girona. Ja vaig comentar al setembre que s’havia aprovat la presentació d’un preconcurs (veure Els parcs científics inviables). […]


La Biblioteca Municipal de Cambrils dedica el mes de setembre a la Denominació d’Origen Tarragona — Ajuntament de Cambrils\nLa Biblioteca Municipal de Cambrils dedica el mes de setembre a la Denominació d’Origen Tarragona\nEsteu aquí: Inici / Cambrils / Ajuntament / Comunicació / La Biblioteca Municipal de Cambrils dedica el mes de setembre a la Denominació d’Origen Tarragona\nLes activitats relacionades amb el món del vi formen part del cicle Biblioteques amb DO. El programa inclou un taller creatiu i un tast de vins.\nData de publicació: 06/09/2017\nLa Biblioteca Pública Municipal de Cambrils ha programat aquest setembre diverses activitats relacionades amb el món del vi i la Denominació d’Origen Tarragona, en el marc del cicle Biblioteques amb DO impulsat pel Servei de biblioteques de la Generalitat de Catalunya i iniciat el 2013. Els darrers anys el programa s’havia portat a terme el desembre però en aquesta ocasió ha tornat al mes de setembre, com la primera temporada.\nEl programa s’iniciarà a la biblioteca de Cambrils el dimecres 20 de setembre (18 hores) amb “La Corba camina i recull: tallers de vidre naturalment creatius”. L’activitat s’adreça a infants de 2 a 6 anys que a partir del personatge de La Corba relacionaran la creativitat amb el reciclatge i la recuperació del vidre. El taller anirà a càrrec de Núria Deu i Elisenda Xifré i està basat en el llibre infantil “Corba Camina i recull” publicat pel Celler de Can Roca. Per assistir-hi caldrà inscriure’s prèviament a la biblioteca.\nTancarà el cicle, divendres 29 de setembre (19 hores), l’enòloga Pepa Menchón, que oferirà un tast de vins de la DO Tarragona. L’activitat compta amb la col·laboració de la DO Tarragona, el Museu d’Història de Cambrils i l’Antena del Coneixement del Campus Extens de la URV a Cambrils.\nA més, també hi haurà les recomanacions de lectura i de cinema relacionades amb el vi a través del Pinterest, del Bloc, del Facebook, del Twitter de la biblioteca i la nova guia de LlibreTast. Llegim el vi.\nCanvi d’horari d’hivern\nLa biblioteca tancarà els dies 8 i 11 de setembre. A partir del 12 de setembre, la biblioteca obrirà de dilluns a divendres de 10 a 13 hores i de 16 a 20 hores i els dissabtes de 10 a 13 hores.


el cafè de nit: L’ART DE NOVEL•LAR LA HISTÒRIA\nL’ART DE NOVEL•LAR LA HISTÒRIA\nJordi Fernando, Maria Carme Roca, Alber Salvadó i Xulio Ricardo Trigo\nAmb aquest suggerent nom, el dimecres 4 d’abril, es va fer una taula de debat a La Casa del Llibre de Barcelona, organitzat per l’editorial Meteora. El presentador va ser Jordi Fernando i els participants, Maria Carme Roca, Albert Salvadó i Xulio Ricardo Trigo.\nJordi Fernando, com a introducció, va intentar definir i acotar la marca “novel·la històrica”. Va dir que es pot considerar Homer com un dels primers narradors de la història. També els llibres medievals de cavalleria, o els narradors russos i francesos del segle XIX podrien formar part d’aquesta denominació, fins arribar al segle XX en què l’anomenada novel·la històrica s’ha convertit en tot un clàssic, sobretot a partir de la publicació de “Sinuhé l’egipci” que va marcar un abans i un després. També va fer una definició, crec que molt encertada, quan va situar la “història” en un nivell i la “narració” en un altre, mentre que la “novel·la històrica” era com un riu ple de meandres que circulava enmig dels dos nivells, agafant elements de cadascun d’ells.\nMaria Carme Roca va dir que ella va néixer al carrer de Sant Domènec del Call i per tant (salvant les distàncies del temps) va ser “veïna” de Luci Minici (el protagonista del seu llibre “Barcino”) i quan era petita i passejava amb la seva mare pel barri antic de Barcelona, sempre s’aturava davant les pedres antigues que s’anaven descobrint cada vegada que es removia el paviment per iniciar una obra. La curiositat per “conèixer” la va dur a estudiar història, i aquella passió per “documentar i saber” s’ha mantingut i incrementat amb el pas dels anys.\nMaria Carme Roca, Albert Salvadó i Xulio Ricardo Trigo\nAlbert Salvadó va començar la seva intervenció amb una frase de Winston Churchill: “com més lluny viatges cap al passat, més lluny viatjaràs cap al futur”. Després va posar un exemple molt gràfic per delimitar les diferències. Va dir “El rei va morir i poc després ho va fer la reina” és història, mentre que dir “El rei va morir i poc després ho va fer la reina de tristesa” és novel·la. També va dir que de petit va arribar a odiar la història ja que el que li van ensenyar eren només un grapat de dades i xifres fins que un dia, el seu pare li va regalar una “història universal” i va experimentar un canvi radical.\nPer la seva banda, Xulio Ricardo Trigo va manifestar que el seu interès per la història va començar de petit ja que el seu pare era viatjant i ell moltes vegades l’acompanyava. Va conèixer molts llocs i allò li va despertar la curiositat. Per això en les seves novel·les, més que un determinat personatge, ell sent una necessitat especial per recuperar llocs i paisatges d’interès per tal de situar els escenaris de les seves novel·les i al mateix temps fugir de les fredes dades que s’extreuen de la datació de pedres i altres elements recuperats en excavacions.\nLa Maria Carme Roca en canvi va manifestar que gràcies als arqueòlegs, la investigació i recerca de documentació a l’hora d’escriure un relat, simplifica moltíssim la feina. En el que van coincidir plenament tots tres va ser en el rigor històric i en que la història “oficial” és molt subjectiva perquè sempre l’han escrit els “guanyadors” i per tant l’han adaptat a la seva conveniència. En aquest sentit, la Maria Carme Roca va explicar que, arrel d’escriure el llibre “Akanuu l’arquer persa” va haver de fer un exhaustiu treball de documentació i recerca sobre la vida dels perses, descobrint que la realitat poc tenia a veure amb l’oficialitat, ja que aquesta havia estat escrita i propagada pels grecs, és a dir pels vencedors. El mateix va explicar l’Albert Salvadó sobre Jaume I, i va assenyalar que tot el que es deia sobre el rei català en els llibres d’història que ell havia estudiat era que se l’anomenava “conquistador, porque había conquistado Valencia y Mallorca” i res més, mentre que quan va començar a indagar, va descobrir l’autèntica universalitat del personatge, que era conegut i admirat fins i tot pel mateix Kublai Khan, emperador dels mongols.\nEn el debat, que va durar una hora i mitja llarga, es van tocar temes com la tècnica d’escriptura; si és millor fer-ho en primera o en tercera persona; que l’escriptor s’ha d’identificar totalment amb els personatges triats per tal que la narració sigui versemblant; o que tal com avança l’elaboració de la novel·la, tot sovint es van descobrint coses que no agraden gens dels protagonistes.\nEl temps ens va passar volant però va ser una trobada agradable i enriquidora amb tres dels màxims exponents actuals de la novel·la històrica en català.\nEn aquests enllaços (1, 2, 3, 4, 5, 6) podreu veure algunes de les ressenyes fetes en aquest bloc, sobre alguns llibres d'aquests autors .\nEtiquetes Albert Salvadó, llibres, Maria Carme Roca, X.R.Trigo\nstarbase 6 d’abril de 2012, a les 22:42\nUna entrada ben enriquidora :)\njosep 7 d’abril de 2012, a les 12:13\nCom diria l'Arguiñano, un debat "rico, rico y con fundamento".\nJosé Luis 7 d’abril de 2012, a les 10:44\nSegur que va ser molt interessant. El problema es la fiabilitat de la novel•la històrica, perque pot ser un best-seller i ple de mentides. Jo Claudi i les Memòries d’Adrià son llibres esplèndids i probablement amb consistència històrica, però també podria ser que la reina morís de felicitat i es triï la opció contraria nomes perquè va millor per la novel•la.\njosep 7 d’abril de 2012, a les 13:15\nInteressantíssim tema el que planteges: la credibilitat de la novel·la històrica.\nEn primer lloc hauriem de saber si la "marca" novel·la històrica (en nom de la qual ens han "colat" autèntics "bodrios") es refereix a quan en el text hi apareix un personatge real o quan només hi apreixen fets i escenaris. En el primer cas, que es cert i fals: la història oficial que ens explica que Colon va descobrir Amèrica en nom de Castella, o la de investigacions recents que ens diuen que Colon era Colom, català i al servei del rei d'Aragó?. I sobre el mitificat Graves autor de Jo Claudi, que es va basar en els escrits de Seutoni, un personatge de dubtosa credibilitat i propagandista tot i ser advocat, però al servei dels Antonins, enemics dels Juli-Claudis? ("la història la escriuen sempre els vencedors"). I parlant d'escriptors moderns, qui em pot demostrar que tot el que escriuen Ken Follet, Naguib Mafhuz, Ruiz Zafon o Jaume Cabré, per posar només uns noms, es correcte o està al servei del relat?. Ja no parlem de cinema, pintura, esculptura, teatre o fins i tot òpera. Em sembla que "repartir" certificats de credibilitat a uns i negar-los a altres es com a mínim perillós i interessat. Una altra cosa es la qualitat (literaria, pictòrica, etc.) però això té poc a veure amb la rigorositat històrica dels fets. Per descomptat, això no treu que hi hagi gent que se n'hagi aprofitat de tot plegat, sempre passa, però quan una cosa està treballada i documentada penso que no s'hauria de jutjar amb l'alegria que es fa, gairebé sempre per part dels mateixos sectors.\nSobre si la reina va morir de pena o felicitat, pot efectivament ser una llicència, però potser això no passa en TOTES les arts amb rerafons històric?. En tot cas, segur que l'escriptor o el pintor no hi eren presents.\nPer aquests motius (dels quals se'n va parlar força) em va agradar aquesta xerrada i per això mateix trobo tan interessant i engrescador el teu comentari.\nUna abraçada i moltes gràcies per l'aportació.\nJosé Luis 8 d’abril de 2012, a les 9:40\nMentides pietoses, artístiques, malintencionades, innocents i deshonestes, cabdals o irrellevants... Ahir nit us vaig perdre de vista de seguida, hauríem pogut alternar el tema Netrebko amb aquest :-)\njosep 8 d’abril de 2012, a les 11:02\nEs veritat, només ens vam veure un moment a l'entrada i després ja no. Barrejar Netrebko i novel·la histriònica (vull dir històrica) seria interessantíssim.


"De petit no em deixaven ser davanter, però llançava algun penal" - Empordà\n"De petit no em deixaven ser davanter, però llançava algun penal"\nAleix Prunés, porter del Figueres, ha recuperat la titularitat després de tres mesos fora dels terrenys de joc per una lesió\nLLUÍS RIBERA 15.01.2016 | 12:13\nPrunés ha jugat 7 dels 20 partits aquesta temporada\nL´olotí Aleix Prunés va acabar salvant els mobles per al Figueres el diumenge passat en el duel contra el Cerdanyola (2-0). L´ex del Banyoles, Besalú i Olot, de 28 anys, va recuperar la titularitat al desembre, després de tres mesos fora per uns problemes a l´esquena. Aturar tot el que va venir-li a sobre en els darrers minuts contra el conjunt vallesà va portar-lo a sortir a l'11 de la jornada de L'EMPORDÀ.\nUn triomf necessari per recuperar la confiança.\nSí, mereixíem algun punt més en els quatre partits que havíem perdut. Com a mínim, podem començar la segona volta amb bon peu.\nCom se sent després de tornar?\nMolt bé, no m´esperava tornar, hi havia molt males notícies al principi.\nQuè tenia exactament?\nUna hèrnia discal, em pinçava el nervi ciàtic i tenia com el bessó atrofiat. L´he pogut recuperar amb exercici i medicaments. Estic quasi al 100%, de dolor no en tinc, però l´hèrnia encara hi és.\nÉs el seu primer any aquí, era una petició expressa de Vílchez.\nPot ser, ens coneixíem d´Olot i sóc un porter amb característiques que li agraden.\nD´entre les qualitats, diuen que se l´escull pel seu joc amb els peus.\nPot ser, ja veieu com juga el Figueres, des del darrere, per això és important dominar una mica el joc amb els peus. De petit no em van deixar ser davanter, però de tant en tant em deixaven tirar un penal perquè estigués content.\nEl play-off és accessible?\nPer què no? No el veig tan lluny, a la primera volta mereixíem tenir algun punt més per joc i ocasions.


Actualització: 24.07.2015 - 16:30\nPrecisament el dijous dia 16 a les 11h a l’Ajuntament de Vilafranca s’ha dut a terme l’acte de benvinguda i la presentació davant dels mitjans de comunicació dels 32 membres del Cor Jove Nacional de Catalunya, acompanyats dels directors artístics i professors.\nA l’acte de presentació del Cor Jove Nacional de Catalunya 2015, que ha comptat amb la benvinguda de l’alcalde Pere Regull, s’ha exposat el programa d’activitats que es desenvoluparan a Vilafranca del Penedès i a la resta del territori català. El Cor Jove Nacional de Catalunya està format per 32 cantaires d’entre 18 i 28 anys, es renova anualment, de manera que els membres actuals s’han seleccionat després d’un procés d’audicions dut a terme a principis de febrer d’aquest any. A partir d’aquí els joves han iniciat el seu stage de treball el mateix dia 16. Els esperen dies de convivència i treball del repertori dels directors artístics del Cor, que com a les anteriors edicions comptarà amb dos directors de prestigi, un d’internacional i un altre de català. Així doncs, el director flamenc Erik Van Venel i el català Jordi Casas guiaran els passos dels joves, juntament amb Salvador Parron com a instructor vocal i Oriol Castanyer com a pianista acompanyant.\nL’estada del Cor Jove Nacional de Catalunya a Vilafranca del Penedès començarà a l’Escola Municial de Música Maria Dolors Calvet, del 16 al 21, i després es traslladaran fins al dia 26 a l’Auditori de Vilafranca. A més, al llarg dels dies de l’stage (del 16 al 26 de juliol), el cor té programada una agenda de concerts per als vespres. El primer dels concerts serà el dimarts 21 de juliol al Vinseum (Museu de les Cultures del Vi de Catalunya). La resta de concerts seran el 23 de juliol, a les 21.30h a Agramunt, a l’aparcament Viladàs; el 24 de juliol a les 22h a l’Auditori de Vilafranca del Penedès; el 25 de juliol a l’Església de Sant Martí de Palafrugell, i l’últim, el diumenge 26 de juliol, a les 19h a l’Auditori Josep Carreras, a Vila Seca.\nAl llarg d’aquests dies el tercer Cor Jove Nacional combinarà el treball i l’estudi amb la pràctica. Aquesta sèrie de concerts servirà per reivindicar la iniciativa del Cor Jove Nacional de Catalunya, impulsat pel Moviment Coral Català (Confederació Coral Catalana) i Corals Joves de Catalunya, que compta amb la complicitat de l’Associació Catalana de Professors de Cant i el suport del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya. El Cor Jove Nacional de Catalunya va néixer el 2013 amb l’objectiu de ser un ambaixador de l’excel·lència coral catalana més enllà de l’Estat. Sens dubte que els 32 nous integrants per aquest 2015 demostraran que es mereixen ostentar aquest reconeixement, ara bé per endavant tenen deu dies d’esforç, sacrifici i satisfaccions.


Com trobar articles – Sociologia – Guies temàtiques de la Biblioteca de Ciències Socials\nSociologia » Com trobar articles – Sociologia\nCom trobar articles – Sociologia\nPer trobar i accedir a articles n’hi ha recursos específics com cercadors o bases de dades bibliogràfiques on es pot cercar, per exemple, pel títol o l’autor del document. Recordeu que el catàleg Trobes no permet la cerca directa d’articles. Ara bé, si coneixeu la revista on s’ha publicat l’article del vostre interès podeu cercar-la al catàleg per després accedir al fascicle que el conté (vegeu Com trobar revistes).\nLa col·leció ProQuest Sociology cobreix les publicacions internacionals sobre sociologia i treballs socials, i inclou estructura social i cultural, història i teoria de la sociologia, psicologia social, addiccions i abús de substàncies i molt més. Aquesta recopilació ofereix textos complets de molts títols importants procedents de les bases de dades Sociology Database, Sociological Abstracts i Social Services Abstracts.\nSociological Abstracts ofereix al voltant de 902,255 referències bibliogràfiques amb resums d'articles de revista, monografies, capítols de llibres, informes, tesis, etc. de 1800 publicacions periòdiques de 35 països, especialitzades en Sociologia i disciplines relacionades (antropologia, negocis, psicologia social, desenvolupament comunitari, educació, estudis de gènere, estudis de família, medicina i salut, treball social, violència …) Enllaços al text complet de més de 180 publicacions des de 1985 fins a l'actualitat. Des de 2002, molts dels registres , inclouen les referències citades en la bibliografia de l'article font. Dades des de 1952 i s'actualitza mensualment.


Educació preveu l'inici virtual del tercer trimestre, en confinament - Diari de Girona\nEducació preveu l'inici virtual del tercer trimestre, en confinament\nLa Conselleria envia directrius a les escoles i els instituts perquè personalitzin l'avaluació i l'adaptin a les limitacions de cada alumne · Insta els centres a «defugir la pressió d'acabar els programes»\npili turon girona 31.03.2020 | 00:31\nUna aula de l'institut Sobrequés, el primer dia tancat · Aniol Resclosa\nUna aula de l'institut Sobrequés, el primer dia tancat\nTotes les direccions d'escoles i d'instituts van rebre ahir un paquet de criteris del Departament d'Educació per avaluar i fer el seguiment de l'alumnat mentre duri el confinament pel COVID-19. Sobre l'avaluació, la Conselleria dona per tancat el segon trimestre el 12 de març –l'últim dia que es van fer classes– i veu probable que el tercer comenci quan la gent encara hagi de seguir tancada a casa. Per això, va informar que «la docència haurà de ser virtual», «qualificadora i personalitzada, tenint en compte les limitacions de cada alumne».\nEl Departament ha demanat als centres que revisin els criteris d'avaluació acordats a principis de curs, quan res feia preveure l'emergència sanitària actual, i els adaptin «a les limitacions formatives i personals» de cada estudiant. Per fer-ho de la millor manera possible, Educació remarca la importància de la figura dels tutors per comunicar-se tant amb l'alumnat com amb les famílies, i especifica que els docents són els encarregats d'informar-los dels nous criteris d'avaluació. A més, la Conselleria avança que donarà unes orientacions noves a partir del 13 d'abril; és a dir, després de Setmana santa.\nLes activitats no han de penalitzar\nPel que fa a les activitats que es facin durant el confinament, l'Administració explica que han de suposar «un valor afegit en l'avaluació de l'alumne i no una penalització, ja que no es pot garantir que tots disposin de les condicions materials adequades per portar-les a terme a distància». I afegeix que han de ser «inclusives, que s'ajustin al ritme, les característiques i la situació personal de cada alumne».\nEducació afirma que l'objectiu principal és «donar continuïtat a l'activitat formativa per ajudar a mantenir els hàbits i el procés d'aprenentatge»; però sense oblidar les tutories i el suport emocional, sobretot a l'alumnat que té més problemes per participar en les activitats telemàtiques. Una altra de les directrius donades pel Departament és que s'han de treballar les competències bàsiques i «defugir la necessitat i la pressió d'acabar els programes».\nEn la línia del que ja estan fent moltes escoles i instituts de les comarques de Girona –que van prendre la iniciativa immediatament després de suspendre's l'activitat escolar–, entre les recomanacions d'Educació hi ha la de fer propostes setmanals per a cada matèria i acompanyar-les d'un calendari d'entrega; així com establir algun sistema d'interacció entre alumnes i docents, per correu electrònic o a través d'un altre canal de comunicació. Sobre el contingut, el Departament aconsella evitar les tasques repetitives i pensar en projectes motivadors, a més de facilitar el suport del professorat.\nLa Conselleria que dirigeix Josep Bargalló reconeix que la situació afecta especialment els centres educatius que es troben en entorns socioeducatius desfavorits i, en aquests casos, recomana als docents que facin trucades de telèfon o utilitzin la missatgeria instantània de WhatsApp, tot adaptant-se als recursos que els alumnes tinguin al seu abast.\nEducació no descarta ampliar el tancament d'escoles més de dues setmanes pel coronavirus.


El FS Unión Llagostense rebrà dissabte el Clot | www.08centvint.cat\nJuanjo Cintas 23 abril, 2019\nEl primer equip del Fútbol Sala Unión Llagostense tornarà dissabte a la competició després de dues setmanes de descans. Amb la permanència assegurada, els llagostencs rebran la visita del Clot a partir de les 17.30 hores. Aquest serà el darrer partit de la temporada a casa del conjunt que entrena Juan Carlos García. El FS Unión Llagostense és novè a la Lliga Nacional i el seu proper rival, cinquè.\nEl FS Unión Llagostense encadena dues victòries després de guanyar a Gelida\nJúlia Sanz, de la Concòrdia, es classifica amb Catalunya per a la fase final del Campionat d’Espanya sub-16


Aclariments al correu de Funció Pública sobre adscripció | STAS\nEl 18 d'octubre es va rebre en els correus electrònics de la Generalitat un correu electrònic massiu de la Direcció General de Recursos Humans (Funció Pública) sobre la "INTEGRACIÓ DEL PERSONAL FUNCIONARI DE CARRERA EN ELS COSSOS, AGRUPACIONS PROFESSIONALS FUNCIONARIALS I ESCALES". Davant les moltes consultes rebudes, us en fem uns aclariments:\n21 / 10 / 2013 | Intersindical rlt logfpv funció pública\nEl correu diu el següent: "El passat 17 de setembre de 2013 es va publicar en el DOCV (núm. 7112), la resolució de la directora general de recursos humans per la qual s’aproven les relacions de llocs de treball." Aquestes RLT suposaven l'adaptació a la Llei d'Ordenació i Gestió de la Funció Pública (LOGFPV), que organitza l'Administració de la Generalitat en cossos i escales.\nPer això, continua diguent el correu: "Després de la publicació de la RPT, ha de realitzar-se la integració del personal funcionari de carrera en els diferents cossos, agrupacions professionals funcionarials i les seues respectives escales, tal com establix la disposició addicional primera de la Llei 10/2010, de 9 de juliol, d’Ordenació i Gestió de la Funció Pública Valenciana (LOGFPV)."\nI ara ve l'embolic: "En este sentit, el personal funcionari de carrera que no tinga dret d’opció, s’integrarà de manera automàtica en el cos, agrupació professional funcionarial i, si és el cas, escala, en que estiga classificat el lloc de què siga titular o al que estiga adscrit amb caràcter provisional, dictant-se la corresponent resolució d’integració per la Conselleria d’Hisenda i Administració Pública."\nQui és el personal que "no té dret d'opció". Doncs la immensa majoria, més del 90% del personal. És el personal que actualment ocupa un lloc de treball del mateix cos que li correspondria si ara estiguera en el lloc pel qual va entrar com a funcionari de carrera en el seu dia. Per exemple, si una persona va aprovar una oposició de grup C d'Administració General y ara está en un lloc de treball del cos C1-01, d'Administració General... doncs està correcte, no cal que faça res.\nUn altre exemple, si una persona va superar les proves selectives d'informàtica del grup A i ara el seu lloc està classificat en el cos A1-06, doncs també està bé i no na de fer res: la seua integració en el cos serà automàtica.\nAtenció: sempre es refereix a la oposició que s'haja aprovat i que et dóna dret a estar on estàs ARA. Si també tens més oposicions aprovades, d'altres grups o d'altres cossos, no compten, a no ser que vulgues estar en actiu en ells: quan demanes el reingrés, has de sol·licitar també la integració en el cos corresponent.\nI recorda: a aquests efectes, una promoció interna és un nou accés.\nEl correu continua: "D’altra banda, el personal funcionari de carrera que considere que té dret d’opció, per estar inclòs en la disposició addicional primera, apartat 2 de la LOGFPV, haurà d’exercir-ho per escrit davant de la Direcció General de Recursos Humans en el termini de sis mesos, que finalitza el 17 de març de 2014.\nAixí mateix, el personal funcionari de carrera que considere que té dret d’opció, per estar inclòs en la disposició addicional primera, apartat 4 de la LOGFPV, haurà d’exercir-ho per escrit davant de la Direcció General de Recursos Humans en el termini de tres mesos, que finalitza el 17 de desembre de 2013."\nQui és el personal "amb dret a opció"? Hi ha dos casos:\nDisposició Addicional primera, apartat 2, que diu:\n"2. Quan el lloc de treball que servisca de referència per a la integració, d’acord amb el que disposa l’apartat anterior, estiga classificat per a la seua provisió per diferents cossos, agrupacions professionals funcionarials o escales, el personal s’integrarà en el que es corresponga amb el primer lloc de treball que va exercir amb destinació definitiva, o en el que pertanguera en el moment de la seua transferència a la Generalitat.\nQuan no siga possible esta determinació, el personal afectat haurà de manifestar la seua opció d’integració en el termini de sis mesos a comptar des de la publicació de l’adequació de les relacions de llocs de treball al contingut d’esta llei."\nÉs a dir, afecta a aquelles persones que ocupen un lloc de caporalia classificat per a la seua provisió per més d'un cos, i això, sempre que no es puga determinar quin li correspon pel moment de l'entrada en la Generalitat, siga per transferència o per selecció. Tenen 6 mesos, és a dir, fins el 17 de març de l'any que ve.\nDisposició addicional primera, apartat 4, que diu:\n"4. Si el personal funcionari és titular d’un lloc de treball pertanyent a un cos, agrupació professional funcionarial o escala diferent d’aquell al qual li correspondria integrar-se de conformitat amb les seues condicions d’accés, disposarà d’un termini de tres mesos, a comptar de la\npublicació de l’adequació de les relacions de llocs de treball al contingut d’esta llei, per a manifestar la seua opció d’integració."\nAquesta disposició afecta les persones que ara ocupen amb destí definitiu un lloc de treball que ha estat adscrit a un cos diferent del que li correspondria a eixa persona si encara estiguera en el mateix lloc en el que va accedir a la Funció Pública. Aquest personal només té tres mesos, que acaben el 17 de desembre.\nEsperem haver-vos aclarit un poc les coses. En tot cas, no dubteu a trucar a les nostres seus per aclarir els dubtes que us resten.


Quin és el lloc preferit de la teva llar per llegir un llibre? - Graupera\nÚltimes entradesPortada » Quin és el lloc preferit de la teva llar per llegir un llibre?\nQuin és el lloc preferit de la teva llar per llegir un llibre?\nTradició a Catalunya, la diada de Sant Jordi el 23 d’Abril.\nLa celebració no pot ser més senzilla: el ritual consisteix a, tot passejant, comprar una rosa, un llibre, o ambdues coses, per regalar a estimats, familiars i amics. Malgrat no ser festiu, la diada i el passeig obligatori omplen a vessar carrers i places tot convertint la diada en una singular festa nacional que se celebra en un dia laborable.\nA aquestes celebracions més tradicionals s’hi va afegir el Dia del Llibre, instaurat a tot Espanya l’any 1926. Segons algunes fonts, es va celebrar per primera vegada el 7 d’octubre de 1926. La idea original va ser de l’escriptor valencià afincat a Barcelona Vicent Clavel Andrés, que ho va proposar a la Cambra Oficial del Llibre de Barcelona. Poc després, l’any 1930, es va canviar la data pel 23 d’abril, per commemorar que aquest mateix dia però de l’any 1626, encara que segons diferents calendaris, van morir els escriptors Miguel de Cervantes i William Shakespeare. El 23 d’abril també van néixer o morir escriptors universals com Josep Pla (1981), Maurice Druon (1918), K. Laxness (1902), Vladimir Nabokov (1899) o Manuel Mejía Vallejo (1923).\nLa festa, que coincidia amb Sant Jordi, va arrelar a Catalunya al confondre’s amb la festivitat de la Diada, mentre que gairebé va desaparèixer a la resta de l’Estat, on va deixar de celebrar-se a molts indrets o bé es va mantenir de manera residual.\nPer Sant Jordi es ven un percentatge força apreciable de la producció literària anual, fet que aprofiten les editorials per presentar-hi les darreres novetats, especialment, les escrites en català.\nA Graupera volem celebrar Sant Jordi amb vosaltres, i per això sortejarem dues novel·les personalitzades de www.tuprotagonista.com\nPer poder participar en el sorteig heu de seguir el passos següents:\nLike al facebook de Graupera\nComentar aquest article responent a la pregunta “Quin és el lloc preferit de la teva llar per llegir un llibre?”\nCompartir el concurs en el teu mur.\nGaudeix de la lectura gràcies als #momentsGraupera\nRefrigerant Ecològic R32, última novetat\nEl refrigerant ecològic R32 és una molt bona opció si t’estàs plantejant instal·lar aire condicionat…\nnext post: Què diu la Normativa?


Dossier de malabars\nConstrucció de pilotes de malabars by climento 4876 views\ncarioques by PatriceeLove 542 views\nAprenentatge 8 en malabars by jordimp 151 views\nTipos de malabares by Noeliado 8764 views\nConstrucció de pilotes de malabars by climento 3667 views\nPelotas malabares jarf by PatriceeLove 781 views\nmalabars, educació física\n1. DOSSIER DE MALABARSHistòria dels malabarsLa història dels malabars no és gens moderna, tot el contrari, fa molts anys que es practiquen.Moltes civilitzacions i pobles diferents les han après, ensenyat i perfeccionat.Quan va començar?. La representació gràfica més antiga que coneixem actualment respecte els malabarismescorrespon a Egipte, l’any 1.994 a.C. (Conseqüentment podem dir que la història dels malabarsté més de 4.000 anys.). A la Xina, 1.700 a.C aproximadament, es va crear el diable.Com es va desenvolupar?. Durant l’Edat Mitjana a Europa els encarregats de difondre els malabars eren els joglars.. El 1774 el Capità Cook va observar a la illa de Tonga unes noies realitzant malabars ambfruites, concretament llimones.. El malabarisme modern, principis del segle XIX, s’expandeix per l’increment de les activitatsrecreatives i d’oci i pel reconeixement del malabarisme com un art propi.. Els music-hall i principalment els circs els que ofereixen a les seves representacions númerosde malabarismes d’alt nivell.. Destacar la creació l’any 1970 de l’Associació Internacional de Malabarismes.Grans malabaristes de la història. Destaquem el fabulós malabarista Paul Cinquevalli, considerat uns dels millors fins alsnostres temps juntament amb Sergei Ignatov. Aquest últim era capaç de fer malabars amb 5masses, 7 pilotes o 11 anelles.DefinicionsQuè significa “Malabarisme”?Executar un repte complex visual o físicament, fent servir un o més objectes. Aquest repte éssingular i difícil per la majoria de la població, l’objectiu del qual és l’entreteniment i l’oci.Què signifiquen els “Jocs Malabars”?\n2. Activitats lúdiques reglamentades que utilitzen aspectes bàsics dels malabarismes, accionsmotrius pròpies.Tipus de malabars més freqüents Anelles Pilotes Masses Mocadors i diablesClassificació de malabars Malabars de Malabars de Malabars Malabars de llançament balanceig giroscòpics contacte Mocadors Pilotes Plat xinès Plat xinès Pilotes de rebot Diable Caixes Pal del diable Anelles Pal de diable MassesExplicació dels diferents malabars. Malabarismes de llançaments: consta de llençar i recepcionar qualsevol nombre de coses,normalment en funció de figures complexes.. Malabarismes de balanceig: mantenir un o més objectes en equilibri inestable o relativamentestable. L’equilibri depèn directament de la base de sustentació de l’objecte i del seu centre degravetat.\n3. . Malabarismes giroscòpics: consta d’aprofitar-se de les propietats físiques dels objectes quetenen la capacitat de girar. Normalment aquests malabars també impliquen un cert equilibri.. Malabarismes de contacte: és la manipulació d’un objecte o un grup d’objectes en forma dellançaments o girs.Perquè els malabars a classe d’Educació Física?Els malabars ens ajudarà a desenvolupar les diferents qualitats:Lateralitat Què és la lateralitat? Grau o nivell de domini d’una o varies extremitats en relació a una tasca. La lateralitat que desenvoluparem durant la realització de malabars sobretot anirà dirigida a l’extremitat superior no dominant intentant dominar els dos braços de forma homogènia.Coordinació ull mà. Què és la Coordinació òculo-manual? És la relació òptima entre la vista i els moviments manuals. Les malabars provoquen un gran aprenentatge visual, seria molt difícil realitzar malabars amb els ulls tancats.Velocitat de reacció. Què és la Velocitat de reacció? És el temps que transcorre des de la percepció d’un estímul fins la reacció o resposta. Constantment estem reaccionant amb les malabars a diferents direccions de les pilotes adequant-nos a noves situacions.Velocitat de moviment. Què és la Velocitat de moviment? És la rapidesa per realitzar un desplaçament amb una o varies parts del cos. En el cas dels malabars les parts implicades són els braços. Aquests han d’aprendre la velocitat adequada segons l’alçada, direcció i nombre de pilotes que utilitzem en els llançaments.Construïm els nostres malabarsCom ho podem fer?Per iniciar-nos en el món dels malabars potenciarem el reciclatge i l’autoconstrucció. Tothom esconstruirà el seu material per adaptar-lo a les seves característiques. Per tan serà responsabilitatde cadascú portar al material, preocupar-se pel seu estat i manteniment.Per a la construcció de 1 pilota necessitem:\n4. - 3 globus - arròs - botella de plàstic - tassa de cafè - tisores - embut1er Pas: emplenar una tassa de cafè amb arròs i a través de l’embut introduir l’arròs dinsl’ampolla de plàstic.2on Pas: inflar un globus, girar dues voltes el coll del globus i introduir el cap de la botella dinsel coll del globus sense desinflar-se.3er Pas: alliberar el coll del globus de les dues voltes perquè l’arròs de la botella es puguiintroduir lliurament dins el globus.4art Pas: treure el coll del globus de la botella, comprovar que no quedi aire dins el globus iestirar el coll contra la paret del propi globus.5é Pas: preparar un segon globus, li tallem el coll, per introduir-lo sobre el primer.L’introduirem de forma que el coll del primer globus quedi al fons del segon, evitant qualsevolpèrdua de l’arròs.6é Pas: ídem però amb el tercer globus.\nConstrucció de pilotes de malabars\nAprenentatge 8 en malabars\nTipos de malabares\nPelotas malabares jarf


Viatge nutritiu: de juliol 2013\nCuina marroquina - Tajine de verdures\nUn dels grans al·licients que té viatjar, sobretot pels que ens agrada la cuina, és el de descobrir plats i receptes noves. De fet la cuina vegetariana, en general, i la meva en particular, s'inspira molt en la cuina universal. En realitat, tenint en compte que els productes en molts casos són els mateixos, el que varia és la forma de cuinar-los i de presentar-los.\nAutèntic mercat marroquí\nAquest any hem estat voltant pel Sud del Marroc on hem gaudit de l'hospitalitat i l'amabilitat dels seus habitants i hem comprovat, un cop més, la dificultat que representa viure en un país, naturalment ric en recursos però deixat i abandonat per la mà de l'home poderós (Déu?) el qual només inverteix en allò que li pot donar poder i riquesa. Hem vist pobles en ple desert on la vida, a ulls nostres, és tremendament difícil, amb carrers sense urbanitzar, sense aigua corrent, en molts casos, plens de sorra i pols... però també hem vist l'orgull dels seus habitants per la terra que els ha vist nèixer. Allà on nosaltres veiem pobresa i una vida dura i sacrificada, ells hi veuen una terra meravellosa on la natura es manifesta amb tota la seva força.\nViatjar ajuda a comprendre el fort arrelament que hom té pel lloc on ha nascut. Emigrar, en la majoria dels casos, no és un acte voluntari d'abandonar les arrels per descobrir llocs millors, és un acte, dolorós, de pura subsistència.\nServeixi doncs aquesta entrada blocaire, com a homenatge als milers de marroquins i marroquines que es veuen obligats a viure lluny del seu país.\nTot i que la cuina marroquí és molt més rica que tot això, intentaré reproduir les receptes de dos dels plats més significatius del país: Tajine de verdures adaptada i amanida marroquí.\nTajines de fang\nCuinant tajines en ple Atles\nEl tajine, és un recipient generalment de fang, tot i que també pot ser d'alumini, que s'utilitza per cuinar les viandes. Com a vegetarians, evidentment nosaltres només en vam menjar de verdures però, val a dir que totes les que vam tastar eren diferents.\nEl meu primer pensament va ser el de comprar-me'n un però després, el sentit comú em va fer veure que intentar viatjar amb un recipient d'aquestes característiques era una mica arriscat (sobretot pel recipient), la qüestió és que quan vam arribar a casa el primer que vaig fer va ser preparar-ne un amb l'olla de fang de tota la vida i la veritat és que el resultat també va ser excel·lent.\nCom us he dit, cada tajine és diferent, depenent de les verdures que hi vulguem posar, per ex. a la foto, veureu que hi ha mongeta tendra i pèsols però jo, com que ja no tenim pèsols frescos i en canvi tenim pebrots i albergínies, doncs hi vaig posar aquests productes, tant és, el que compta és la forma de preparar-ho i... això sí... les espècies, podeu trobar un bon "ras el hanout" (barreja d'espècies marroquines) fàcilment, si no, es pot substituir per una mica de comí, pebre negre i un polsim de curri...\nEls que em coneixeu ja sabeu com m'agrada cuinar amb espècies així que vaig gaudir de valent comprant-ne un petit assortit en un mercat tradicional d'un poblet molt a prop del desert.\nEl venedor m'explica, en un castellà perfecte, les virtuts i els usos de cada espècie\nIngredients: (els que vaig fer servir jo)\nUn pebrot verd\nDues patates grosses\nUn tomàquet madur gros\nUna cullerada de "Ras el hanout"\nEn aquest cas és (gairebé) imprescindible cuinar en una cassola de fang per aconseguir la màxima similitud. Si tenim el tajine, millor que millor...\nTallarem la ceba i els pebrots en juliana i les patates, l'albergínia i els tomàquets a rodanxes. La pastanaga la podem tallar longitudinalment.\nPosem un rajolí d'oli a la cassola, llavors hi posem la ceba i la deixem caramel·litzar una estoneta, hi afegim les espècies i remenem bé perquè no se'ns cremin, també hi posarem els pebrots i els courem un parell de minuts amb la ceba. A continuació, i aquí rau la diferència, anirem posant la resta d'ingredients tot fent pisos. Primer hi posarem les patates, després les pastanagues i l'albergínia i finalment el tomàquet. Per sobre de tot hi posarem les olives.\nQuan ja ho tinguem muntat hi afegim un got d'aigua i deixem que arrenqui el bull, llavors ho tapen i amb el foc ben suau i sense remenar en cap moment, deixem que les verdures s'impregnin del sofregit de ceba i de les espècies. Si cal (he vist que ells ho fan sense cap problema) hi podem afegir més aigua fins que les verdures estiguin ben cuites. Si ens quedéssim sense aigua se'ns podria enganxar tot al fons de la cassola. De fet, n'he menjat alguna amb una mica de crosta, com de vegades passa amb la nostra paella, i si no s'ha cremat molt, com que al fons hi ha la cebeta caramel·litzada, també està boníssim.\nUn dels tajins que vam menjar al Marroc\nCom veieu, per decorar hi ha una pruna seca i unes herbes aromàtiques fresques pel damunt. Jo hi vaig posar coriandre i menta, dues de les que s'utilitzen moltíssim al Marroc.\nJa veieu, les verdures es podem adaptar segons la temporada i el sofregit... umm! estic pensant en posar-hi unes pansetes i pinyons...\nQueda pendent l'amanida però per avui ja n'hi ha prou.\nEtiquetes Cuina de viatges, Cuina marroquina, Receptes, Tajine\nAbans de marxar de vacances, vaig tenir l'oportunitat de compartir un matí de mercat i cuina amb la Robin Asbell, autora de diversos llibres de cuina vegetariana, xef i professora de cuina a Minnesota, Estats Units.\nLa Robin va venir a passar uns dies a Barcelona i volia fer un taller de "Spanish tapas", entre altres coses perquè uns dies després, al seu país, tenia previst fer un programa de TV per explicar algunes de les tapes que aprengués a fer aquí.\nVa demanar a l'Àlex, el propietari del pis de Barcelona on s'estava, que li busqués algú que fes tallers de cuina vegetariana i aquí és on entro jo.\nEn primer lloc vaig explicar a la Robin que, la immensa majoria de tapes que es feien, tant a Catalunya com a la resta d'Espanya, no eren precisament vegetarianes però que podríem fer una selecció i, de passada, també fer una pinzellada sobre la "Catalan cooking"\nLa Robin volia, sobretot, anar a mercat i triar productes frescos i de temporada que fossin diferents als del seu país i, a partir d'aquí, que jo li proposés plats autòctons.\nLa Robin i jo triant i remenant\nVam anar a la Boqueria i vam comprar tot el que a ella li cridava l'atenció i que jo li recomanava.\nFinalment vam elaborar un menú, podríem dir de fusió entre Espanya i Catalunya, de tapes vegetarianes i que va consistir en:\nElaborant els plats\nPa amb tomàquet (of course...)\nAmanida variada amb salsa romesco\nTruita de patates (amb ceba)\nAmanida de favetes tendres amb menta\ni de postres... formatge Idiazabal (fumat) amb codonyat\nMostra de les diferents tapes que vam fer\nAquest és l'enllaç del seu bloc on ho explica i en aquest altre podeu veure el programa de TV "Spanish tapas"\nEtiquetes Catalan cooking, Spanish cooking, Spanish tapas, tapes vegetarianes


A Girona podi per la Xuma i en Zeus\n25 gen 15 En iniciació, amb bones pistes d'en Harpo, en Sam i en Puppy, la Xuma i en Zeus hi van afegir el llacet d'un doble podi pel club.\nDiumenge 18 ens va tocar anar a Girona per tercera vegada aquest any!! Tot i estar al gener va ser un dia bastant agradable !!\nEl Harpo va fer un molt bon agility, penalitzant per saltar-se una zona i a l’eslàlom. En el jumping l’únic error que va tenir va ser un salt que no tocava que li va costar l’eliminació.\nEl tàndem Sam i Collie va tenir un gran dia, fent unes pistes molt bones penalitzant en cada mànega amb una falta, aconseguint un mini punt.\nAl Jack li van tornar pors antigues que li van fer penalitzar quan a l’agility el balancí va provocar que el Jack es quedés bloquejat, però l’Ari amb paciència va aconseguir desbloquejar-lo i seguir endavant. Al jumping va fer dos refusades.\nEl Puppy el “novatillo” del grup, va fer unes grans pistes. A l’agility es va eliminar al entrar a un túnel quan no tocava però un cop eliminats va acabar el recorregut sense problemes i al jumping es va eliminar per la acumulació de refusades.\nLa Xuma a l’agility va penalitzar amb dues refusades. En canvi al jumping va fer una pista perfecta i ràpida sense cap errada, que li va suposar pujar al podi en la segona posició.\nEl Zeus va fer dues pistes molt bones, penalitzant a les dues mànegues amb només una falta, una d’elles molt dubtosa, el que li va suposar tornar a pujar al podi per tercera prova consecutiva.


Física i matemàtiques de la UAB torna a ser la carrera amb la nota de tall més alta - Empordà\nFísica i matemàtiques de la UAB torna a ser la carrera amb la nota de tall més alta\n54.936 estudiants s'han preinscrit a universitats públiques catalanes, xifra rècord\nACN 06.08.2020 | 17:24\nEstudiants realitzant les PAU aquest 2020. ACN\nEstudiants realitzant les PAU aquest 2020.\nEl doble grau de física i matemàtiques a la UAB torna a ser la carrera amb la nota de tall més alta. Per entrar-hi, els estudiants necessiten com a mínim un 13,528, una dècima més que l'any passat. El mateix grau a la UB és la segona carrera amb més nota, amb un 13,506. matemàtiques a la UPC passa de la quarta a la tercera posició amb 13,202 i supera filosofia, política i economia a la UPF i la UAB, que passa a la setena posició amb un 13,018. El doble grau en enginyeria informàtica i matemàtiques a la UB passa de la onzena posició a la quarta amb una nota de tall de 13,140. Els estudiants que s'han preinscrit a universitats públiques catalanes són 54.936 estudiants i un 61,01% han entrat en primera opció.\nMedicina al Campus Cínic de la UB amb un 13,135 completa els cinc primers centres d'estudi amb les notes de tall més alta. Al 'top ten' hi ha la mateixa carrera a la UPF/UAB amb un 13,042, al Campus Bellvidge d ela UB amb un 12,990 i a la URV amb un 12,791. Física i química a la UAB té una nota de 12,802.\nS'han matriculat 39.914 estudiants a la convocatòria ordinària de les proves PAU, 5.400 estudiants més que al 2019. Per primer cop, se supera la xifra del miler d'estudiants amb distinció PAU ja que han tret un 9 o més en la fase general. 54.936 estudiants han formalitzat el procés de preinscripció universitària, 7.400 més que al 2019.\nHi ha hagut un augment del 32% dels sol·licitants de fora de Catalunya, especialment de la restat de l'Estat amb 2.600 sol·licituds més que al 2019.\nEl secretari general del Consell Interuniversitari de Catalunya (CIC), Lluís Baulenas, ha destacat "la normalitat i estabilitat en el procés d'accés i admissió a la universitat en un any de circumstàncies excepcionals".\nBaulenas ha dit que les dades evidencien que "s'ha superat la prova d'estrès a la qual el sistema s'ha enfrontat enguany". Tot i això, aquestes magnituds no han influït en la nota mitjana de PAU (de 6,616, només una mil·lèsima més alta que al 2019) però si en la d'accés: que s'ha situat en el 7,150 versus el 7,092 de l'any passat per l'augment de la nota de l'expedient acadèmic a Batxillerat.\nNoves fases, nous desconcerts.\nI amb nosaltres, qui hi pensa?.


Data inici 18.09.2020\nData finalització 18.09.2020\nL'escultor Emili Fontbona Ventosa (1879-1938) va fer el 1902 en homenatge a Jacint Verdaguer un medalló al·legòric de les seves poesies èpica i mística. Més de cent anys després, admiradors de l'obra de l'artista han impulsat, a partir del seu original en guix, un limitat tiratge en bronze d'aquest medalló.\nEn un format de taula ronda, entrem en diàleg amb els impulsors de la iniciativa, que ens situaran sobre l'obra de l'artista i el context vital i artístic de Fontbona i Verdaguer. En acabar l'acte,es formalitzarà la donació d'un exemplar de l'edició del medalló a la Casa Museu Verdaguer de Folgueroles.Intervenen a la taula rodona el Sr. Joan-Josep Sabaté Ramon i la Dra. Núria Gil Duran, impulsors del projecte, i el Dr. Francesc Fontbona de Vallescar, nebot net de l'artista i propietari de l'obra original, membre de l'Institut d'Estudis Catalans i de la Reial Acadèmia Catalana de Belles Arts de Sant Jordi.


Joan Roca: de juliol 2012\nCRÒNICA D’UNA ESTADA A MENORCA\nDes del cim d'Es Toro (358 m.) he gaudit per primera vegada la sensació d'estar envoltat d'aigua per totes bandes (aquella definició clàssica que apreníem a geografia). Hi ha una vista excepcional damunt tota l'illa i he tingut l'oportunitat de copsar un horitzó marítim ininterromput de 360º. Malauradament, la calitja no permetia distingir la costa oriental de Mallorca.\nMenorca es fa estimar des del moment que hi poses el peus i inspira una ancestral predisposició a la protecció de tot el que s'apropa. I és tan petita que de seguida ho tens tot a tocar. M'he quedat amb tota la gamma de blaus impresa a la retina per molt de temps. M'he deixat envoltar pel mar, el verd, les pedres, el vent i el so estrident de les cigales. He restat una bona estona embadalit contemplant una sargantana negra com el carbó. M'ha sorprès l'arquitectura talaiòtica: els talaiots, els santuaris de taula, les navetes... I, sobretot, m'ha meravellat la construcció de les vivendes a partir d'enormes blocs de pedra, que m'han fet sentir més minúscul que mai i m'han obligat a imaginar-me els privilegiats prehistòrics habitants de l'illa com una mena de gegants ciclopis, malgrat que la seva estatura no devia ser gaire diferent de la nostra.\nEm queden tants indrets per descobrir-hi, que caldrà una segona estada, i potser una tercera... De fet, i això és una altra característica sumament interessant, feia temps que necessitava viure uns dies sense cap mena de pressa i ho he aconseguit en aquesta petita illa plantada al centre del Mediterrani occidental.\nPublicat per Joan Roca a 21:38 Cap comentari:\nUN EXVOT CURIÓS I ENTRANYABLE\nEl dia de Sant Jordi de l'any 1958 em vaig trencar la cama corrent a peu pla per la lliça de Can Panegre. En aquella època es tenia per costum fer prometences i vots a sants i marededéus per beneficis rebuts: es feia en forma d'exvot que es penjava a les parets de l'església, santuari o capella dedicada a qui n'era deutor. Els meus pares, agraïts per la curació completa i perfecta de la meva extremitat inferior esquerra, el mes de febrer de l'any següent van penjar aquesta foto a la paret de l'ermita de Sant Jordi de Puigseslloses amb un text que la mare m'ha prohibit que fes públic pels errors ortogràfics que conté, però que té un valor excepcional. Un text escrit en català, tenint present que va ser escolaritzada íntegrament en castellà i que només va tenir accés a la nostra llengua de forma intuïtiva i autodidacta té per a mi el valor entranyable dels versos d'Espriu: "però hem viscut per salvar-vos els mots..."\nLa forma com aquest exvot ha tornat a caure a les meves mans és una mica rocambolesca i no em vull allargar, però us ben asseguro que per uns moments he tornat a la meva infantesa: tots aquells records bolcats a "Arrels de pedra" prenen vida cada vegada que una imatge em transporta al meu passat més remot.\nPublicat per Joan Roca a 3:59 Cap comentari:


Coronacrisis i cultura: propostes de creadors valencians.\nDATES: Del 29 de setembre al 29 de desembre de 2020.\nSALA: Sala Acadèmia.\nPresentació projecte expositiu:\n50 creadors valencians de l'àmbit del disseny i la il·lustració efectuaran 50 propostes gràfiques a partir d'una selecció de 50 textos d'experts, nacionals i internacionals, que han aparegut en mitjans de comunicació i que reflexionen sobre les crisis. Es tracta d'un projecte expositiu on el talent creatiu del disseny i la il·lustració es posa al servei de conscienciar sobre els desafiaments que haurem d'abordar entorn dels escenaris econòmics, socials, polítics i culturals generats a partir de la pandèmia Covid-19. Se seleccionaren 50 textos de 50 autors en els quals es reflexione sobre els aspectes més ressenyables de la crisi. Cadascun d'aquests textos s'entregarà a un dissenyador o il·lustrador perquè, a partir d'ell, plantege la creació d'una obra. Tant els 50 autors/textos com els 50 dissenyadors i il·lustradors seran seleccionats des del Vicerectorat de Cultura de la Universitat de València atenent la seua trajectòria professional. Es perseguirà la participació equilibrada de dones i homes així com creadors pertanyents a diferents generacions.\nS'abordaran des de diferents punts de vista els següents blocs temàtics:\n• Societat • Valors • Política • Ecologia • Tecnologia • Economia.\nLa immersió en la cultura digital s'ha vist accelerada exponencialment després d'aquest període de confinament i l'obligat teletreball. Comencem a entendre que la mentalitat omnicanal, que semblava només afectar el comerç, és alguna cosa que s'imposa culturalment. Es planteja una exposició en la qual es fusiona l'experiència digital amb la física i es proposa als creadors una participació en dues fases.\nFase 1 Online.\nEs convida als creadors participants a realitzar enregistraments en vídeo en els quals exposaran les seues propostes i els seus treballs amb llibertat per a mostrar diferents fases del projecte, comentaris sobre el text/autor que se li ha adjudicat, com l'està resolent, es podrà pujar esbossos, proves, idees descartades, imatges o frases suggeridores… Aquestes píndoles audiovisuals aniran pujant-se a la web de l'exposició i es difondran a través de les xarxes socials. D'altra banda, aquesta galeria virtual permet desenvolupar cartells animats en format mp4 per a aquells dissenyadors que accepten el repte d'animar el seu cartell.\nFase 2 Offline.\nEn un segon moment, hi haurà una exposició física (fase offline), a la Sala Acadèmia del Centre Cultural La Nau i tindrà lloc quan les mesures sanitàries estatals, autónomicas i les instruccions establides per la mateixa Universitat de València, permeten l'obertura dels espais expositius i es puguen activar noves exposicions en el Centre Cultural La Nau (previsiblement serà el pròxim 29 de setembre)\nLlistat autors i creadors. Selecció de textos, seccions i temes.


ALP2500: 25/07/21 - 01/08/21\nCasado i les Incoherències dels Idiomes\nAquesta setmana el senyor dels Masters regalats, ha participat en una reunió del seu partit, i en la clausula del mateix ha fet un miting, dificilment definible en el qual ha dit que la gent de les illes no parlen Català.\nSino que parlen Mallorquí, Menorquí Ibissenc,Formentelenc Cabrerenc, ectt. i si ets del barri de les bruixes parles Bruixenc. Tot molt maco, ara resulta que cada illa te el seu idioma particular, per tant i si entre ells no hi ha mes de 100 km i parlen diferents idiomes, tot això de Una grande i Libre i que mai es possava el sol en els seus territoris, l'hem d'agafar de un altre manera, per tant l'Argenti, El Xilè, El colombià, El Mexicà i fins i tot el Cubà son idiomes diferents al Castellà.\nQuan a un li han regalats els Estudis diu bajanades com aquestes, però aquest senyor pot governar el país, i això si que preocupa, perquè si posn a un inculte com aquest al capdavant del govern que podem aspirar com a nació, aquest es el gran dubte.\nPublicat per ALP2500 a 17:20 Cap comentari:


Ajornament Festa de Carnaval 18 | CEIP Gabriel Comas i Ribas\nPrevious El Rei Carnestoltes 2a crida\nNext El Rei Carnestoltes 3a crida (i darrera)\ncarnestoltes, Celebracions\t · 07/02/2018\nAjornament Festa de Carnaval 18\nDonada la climatologia que estam tenint aquesta setmana i la previsió que donen per a divendres no ens queda més remei que ajornar la festa de carnaval.\nEns estimam més anticipar la decisió amb temps suficient per poder reorganitzar horaris de transport escolar i menjador, així com organitzacions familiars. Així mateix, tot i que la pluja ens pugui donar una treva a l’hora de la celebració, la humitat acumulada a la pista i el fred que es preveu deslluirien la festa i provocarien incomoditat tan als assistents com als participants.\nAixí doncs, aquest divendres dia 9 l’horari serà l’habitual de 9:00 a 14:00 amb servei de menjador de 14:00 a 16:15. El bus de Banyalbufar i Estellencs partirà a les 15:30.\nEl proper divendres dia 16 de febrer, si el temps ens ho permet, celebrarem la festa de carnaval en l’horari que havíem previst aquest divendres, de les 15:00 a les 16:15. Cada tutoria us dirà l’hora de concentració de l’alumnat. Recordau que si no sou usuaris del servei de menjador i n’heu de fer us el dia 16 heu d’avisar amb temps suficient. El bus partirà a les 16:15 en acabar la festa.\nEl Rei Carnestoltes acabarà les seves crides aquesta setmana com estava previst (avui fa la darrera per demà).\nDisculpau les molèsties i visca el carnaval!\nLa direcció del CEIP Gabriel Comas i Ribas


Què oferim a la nostra casa rural | Mas Casalliques\nMas Casalliques està situada a la comarca d’Osona , en el cor del Collsacabra, i l’envolta un espai natural de silenci que convida al descans.\nEn aquest entorn, trobareu la tranquil·litat, el benestar i la serenitat que tantes vegades s’endú l’estrès i el dia a dia de la vida a la ciutat.\nA més, podreu gaudir de la naturalesa en estat pur amb passejades i rutes adaptades a tothom.\nEscapades – Vacances – Caps de setmana\nTant si necessiteu uns dies de descans i desconnexió, vacances en parella, família o amics, o bé voleu gaudir d’un cap de setmana en plena natura, no dubteu que Mas Casalliques és el vostre destí perfecte.\nI si necessiteu inspiració i creativitat? En el nostre entorn, els professionals i artistes trobaran el millor espai per dur a terme els seus processos de creació: composició de cançons, redacció de llibres, creació de projectes…\nCasalliques us ofereix un entorn privilegiat que reuneix totes les condicions necessàries pel descans, la inspiració i la creativitat.\nOh, benvinguts, passeu, passeu, ara ja no falta ningú,\nels convidats van arribant i van omplint tota la casa de colors y de perfums.\nDe l’àlbum: Qualsevol nit pot sortir el sol\nCasalliques és sinònim de pau i silenci, amb un entorn natural d’ensomni. Per aquest motiu, és un destí ideal per a tota aquella empresa que desitgi planificar o regalar una estada als seus treballadors i/o directius. Un ambient perfecte de treball, de desconnexió i/o per afavorir la cohesió de grup.\nA més, la masia està envoltada d’un jardí pla i arbrat que fa les delícies de qualsevol visitant, en qualsevol època de l’any.\nPels amants del mar, també teniu La caseta del mar\nTurisme a Rupit i Pruit