CESC CARRERA DEL CTT BORGES, CAMPIÓ DEL TOP 12 D’EDATS ZONATT – FCTT – Representació Territorial de Lleida\nCESC CARRERA DEL CTT BORGES, CAMPIÓ DEL TOP 12 D’EDATS ZONATT\nPol Ribera del CTT Borges guanya el Top “B”.\nEl jugador Cesc Carrera del Club Tennis Taula Borges, s’ha endut el Top 12 d’edats que es va celebrar aquest dissabte a les instal·lacions del Centre de Tecnificació de Les Borges Blanques.\nCarrera s’ha endut la competició sense cedir cap partit en tota la competició. A semifinals s’ha desfet d’Eric Torné (CTT Borges) per un ajustat 3-2, i a la final s’ha endut el partit davant Luca Pau Muller (CTT Borges) per 3-0. Muller s’ha endut la semifinal per 3-1 davant Gerard Quintana (CTT Borges) El partit per la tercera posició se l’ha endut Torné, que ha guanyat a Quintana per 3-2.\nLes posicions del cinc al vuit, han situat a Pau Guell (CTT Borges) cinquè classificat, que ha superat en quatre mànegues a Bernat Capdevila (CTT Borges). Guell a semifinals superava per 3-2 a Marc Amill (CTT Borges) mentres que Capdevila es desfeia per 3-0 davant Aitor Madueño (CTT Borges). Per la setena i vuitena posició, la victòria ha caigut per la banda de Madueño que ha superat a Marc Amill per 3-2.\nLes posicions del nou al dotze, victòria per Ivan Madueño, que ha superat a Max Amigo per 1-3 en les posicions nou i deu. Alex Cerdan i Marçal Moreno, han protagonitzat el partit que decidia la onzena i dotzena posició, que se l’ha endut Cerdan per 3-2.\nAl Top “B”, victòria per Pol Ribera del CTT Borges, que ha superat per 3-2 a Edna Solans (CTT Borges). Ribera, a quarts de Final ha superat a Marçal Bellet (CTT Borges) per 3-1, mentres que a semifinals, s’ha desfet de Josep Cayuela per 3-0. Pel que fa a l’altra finalista, Edna Solans, a quarts de finals ha vençut a Adria Monné (CTT Borges) per 3-1.A semifinals ha obtingut la victòria després de guanyar a Albert Llobera del CTT Mollerussa per 3-1\nEl partit que decidia la tercera posició del Top “B” ha estat per Josep Cayuela que ha superat a Albert LLobera per 3-1.\nPublicació de la circular n.24\nÀLEX CARRERA DEL CTT MOLLERUSSA, CAMPIÓ DEL TOP 12 DE VETERANS\nResum quarta jornada de Lligues Provincials\nCesc Carrera, campió del primer Piramidal d’Edats\nGrups del 1r Open d’edats


Llenties eco Cal Martí estofades amb verdures\nLes llenties és l’aliment que més ens aporta ferro i avui hem cuinat unes llenties eco de Cal Martí Estofades amb verdures. Aquesta recepta mostra un plat tradicional, com són els llegums que ens trasllada a records amb la família quan érem petits. Veureu que són de les que porten el segell d’Origen al Menú i que es tracta d’una collita de la comarca de l’Alta Segarra. Per poder gaudir d’aquesta...\nEl paper reciclat és una opció senzilla i amb beneficis per reduir els residus del medi ambient. Per aconseguir un paper reciclar creat per vosaltres mateixos només haureu de seguir el pas a pas que us expliquem en aquest post. Aquest paper el podrem utilitzar per fer-ne manualitats, punts de llibre o targetes. Al temps de migdia de l’Escola Vinya del Sastret el van aprofitar per a unes targetes...\nMés plats amb llegums: crema de pèsols\nEls llegums és un grup d’aliments que, segons la guia “Petits Canvis per menjar millor”, editada el 2018 per l’Agència de Salut Pública de Catalunya, n’hem d’incrementar el seu consum, sobretot amb els infants i joves. Per això hem incorporat aquesta recepta que ja havíem tastat en cursos anteriors, una crema de pèsols, que arribar per formar part de jornades com les del Iaia’s day. les dels...\nPla de Pluja: recursos amb jocs i activitats d’interior\nEn dies de primavera sempre tindrem dies encapotats i amb ruixats en que els equips de lleure tenen ben a prop el pla de pluja, amb múltiples opcions per a organitzar jocs d’interior. Com diu el refrany “A l’abril, aigües mil” i no sempre tenim tanta llibertat d’anar al pati després de dinar, per poder gaudir del bon temps i jugar amb els companys i companyes. Els dies d’abril, maig i juny,...\nTastet de cogombre\nLa guia alimentària “Petits canvis per menjar millor” situa les hortalisses fresques en la categoria dels aliments que cal augmentar i potenciar. Per això, a banda dels plats principals, les solem incorporar en amanides o en bastonets per picar com a guarnició. Aquest és el cas del tastet de cogombre fresc que hem introduït perquè els nens i nenes a l’escola acostumin el paladar de nous sabor de...\nManualitats de Sant Jordi al migdia\nA les escoles la Diada de Sant Jordi s’ha celebrat de maneres molt dinàmiques a l’hora del migdia. Els preparatius van començar fa setmanes a tots els menjadors escolars i és d’aquelles ocasions en que els infants poden triar el menú o les postres d’aquest dia. Les decoracions i elements propis de Sant Jordi que lluïm aquest divendres 23 d’abril s’han...\nPa Integral fet de forma artesana\nEls forners locals treballen de manera artesanal el pa integral que ens porten a cada escola. Durant aquest curs hem fet alguna visita per conèixer el procés de primera mà i apreciar com es fa el pa fet de cereals integrals amb farines de proximitat. De manera progressiva estem substituint el pa normal de farina refinada per les varietats integrals. En aquest sentit, veureu que al menú d’aquest...\nPatates de luxe, a l’estil casolà\nDelicioses i cruixents, les patates de luxe són ja un dels acompanyaments estrella dels nostres plats. Estan fetes al forn per assaborir unes patates més lleugeres i amb tots els sabors que aporten les espècies. A través de la videorecepta que trobareu al nostre canal Youtube podreu seguir tots els passos de la nostra cuinera Èlia per elaborar unes delicioses patates que estem gaudint aquest...\nAquesta recepta és una de les més senzilles i delicioses que preparem a les cuines de les escoles. Per al rostit no calen molts ingredients i es pot obtenir una crosta que queda ben torradeta i és ben característica de les aletes al forn. Per aconseguir aquest to daurat convé pintar-les just abans d’entrar al forn i també a mitja cocció amb el suc de la barreja amb mel, oli i sal. Opcionalment...\nEl gaspatxo es caracteritza per ser una recepta tradicional que cada família versiona al seu gust. Per això des de les cuines de Campos Estela us portem aquesta recepta tan tradicional d'Andalusia que segur que us sortirà a la primera i podeu prendre-la com a entrant...\nCigrons saltats amb xampinyons\nEls cigrons, com a bona font de proteïna vegetal, i els xampinyons, rics en vitamina D, són una combinació perfecta per aconseguir un plat de sabor deliciós. Es tracta d’un plat senzill i ràpid de preparar en el seu acabat final perquè consisteix a saltar els bolets...


Les 9es Jornades Gastronòmiques de Tastets arriben aquest cap de setmana - Papers de vi\nLes 9es Jornades Gastronòmiques de Tastets arriben aquest cap de setmana\nDesprés de Cabrils i Alella, Vallromanes pren el testimoni de la bona gastronomia i el vi DO Alella\nDijous, 12 de setembre de 2019 a les 10:20h\nQuim Casacoberta, personatge ben popular a Vallromanes i treballador de Raventós d'Alella, serveix una copa a l'edició 2018 dels Tastets | Òscar Pallarès\nVallromanes acull aquest cap de setmana, dissabte 14 i diumenge 15 de setembre, les 9es Jornades Gastronòmiques de Tastets, la fira gastronòmica que s’ha convertit en un referent al Vallès Oriental. Les xifres així ho certifiquen: 14.300 tastets es van servir l'any passat.\nEn aquesta edició participen nou restaurants amb una trentena de propostes culinàries de gran nivell gastronòmic: Ca la Pilu, Can Poal, Club de Golf Vallromanes, La Noguera, La Plaça, Mas Salagros, Mont-Bell, Quatrepams i Sant Miquel. El servei de bar anirà a càrrec d’Eatinerants. El forn de pa Maria servirà el pa, que es podrà degustar gratuïtament amb el tastet. El vi el posaran dos cellers de la DO Alella, Bouquet d'Alella i Raventós d'Alella, dos habituals de la festa. Hobac hi aportarà cerveses artesanes i la Vermuteria Xavi Estrany, vermuts, vermutònics i gintònics.\nEnguany es continua potenciant l’espai gastronòmic amb dues zones de taules i cadires: una a la Pista coberta i una altra a la zona d’aparcament de la Plaça Lluís Companys. També hi haurà un espai d’activitats infantils a la Zona esportiva municipal.\nLa Mostra Gastronòmica s’inaugurarà el dissabte 14 a les 12 h. Els tastets se serviran a la Pista coberta el dissabte de 13.15 h a 16 h i de 20.30 h a 23.30 h i el diumenge de 13 h a 16 h.\nEls tiquets es poden comprar anticipadament a l’Ajuntament en horari d’atenció al ciutadà (de 8.30 h a 14.30 h i dijous, també a la tarda, de 16.30 h a 19 h). El preu del tastet és de 3,5 € i de 30 €, els 10 tastets. El preu de la beguda és de 2 € (10 tiquets, 17 €).\nEls assistents també es podran endur un record de les Jornades Gastronòmiques dels Tastets adquirint una copa serigrafiada amb el nom de Vallromanes per 1 €.\nUn enotast i una exposició de menjars del món, preludi dels Tastets\nDivendres 13 a les 19.30 h, el Casal de Cultura acollirà un enotast conduït per la sommelier Rebeca Ruiz. S’hi tastaran dos vins del territori DO Alella: Foranell Pansa Blanca, del Celler Quim Batlle, i Elles, del Celler Can Roda. Aniran acompanyats de les tapes pintxo d’hummus i pipirana. L’activitat, de 7 €, està limitada a 25 places. Les persones interessades han de confirmar reserva al Casal de Cultura (casal.vallromanes@diba.cat).\nEn acabar, s’inaugurarà l’exposició fotogràfica Menjars del món, de Ferran Castrillo. La mostra es podrà visitar fins a l’1 d’octubre.\nEls Tastets, un dels temes del concurs de fotografia Premi Sant Miquel\nEls Amics de la Fotografia de Vallromanes organitzen el concurs de fotografia Premi Sant Miquel, que aquest any arriba a la 23a edició. Un dels temes del certamen són les Jornades Gastronòmiques de Tastets. Pots consultar les bases del concurs aquí.


El TFM del Màster de Disseny i Direcció de Labs és doble: Dissenyar un Lab, i dissenyar un projecte d’innovació social i digital relacionat amb aquest lab. L’alumnat dissenya una estructura i dissenya un projecte que s’executa des d’aquesta estructura. L’alumnat ha de dissenyar un contenidor i un continent alineat amb el contenidor. L’alumnat s’ha de preparar per tenir competències de visionari, de maker i de facilitador. El visionari té al cap el projecte, el maker se centra en el producte, i el facilitador, en l’organització. Són tres nivells diferents que sempre hem de tenir present i que aquest TFM doble ajuda a desenvolupar.\nEn el Màster de Disseny i Direcció de Labs, el TFM, o millor dir el TIM, és la clau de l’admissió. A les persones que mostren interès pel Màster se’ls pregunta: Quin és el teu projecte de lab? I quin es el teu projecte d’innovació social i digital? L’existència prèvia d’aquests dos projectes personals, comunitaris o territorials d’on procedeixen les candidatures dóna sentit al Màster. Al Màster s’hi ha d’arribar amb una necessitat i amb una idea prèvia per solucionar aquesta necessitat. Donat que ja hi ha projecte de creació de lab, el Màster pot ajudar a concebre i donar forma a aquest projecte. Això justifica fer el Màster. Tot allò que passa en el Màster ha de contribuir a desenvolupar aquesta necessitat o idea inicial per crear un nou lab.\nL’existència del TIM dóna sentit al Màster. El Màster neix amb una vocació aplicada. Tot el seu desplegament conceptual, seminaris, tallers i conferències s’ha disposat per proporcionar informació, coneixements, insights, eines i experiències, que permetin a les persones que participen del Màster dissenyar el seu projecte de lab. Aquest TIM és tant important que la seva avaluació al final del Màster es basarà en la seva facilitat per ser implementat i sostenible. El projecte de lab ha de sortir del Màster per poder ser executat l’endemà mateix.\nEl símil és com en el món de l’arquitectura. Un arquitecte proporciona a un promotor, a un client, una memòria descriptiva i tècnica, i uns plànols que, després, el constructor farà servir per procedir a la construcció. En el Màster formem aquests arquitectes, aquests enginyers i tecnòlegs socials, perquè puguin dissenyar amb coneixement de causa. Molt probablement, després de fer el disseny, acabaran coordinant la implementació i, quan estigui feta, seran elles i ells qui dirigiran aquests equipaments en la seva localitat.\nEn l’actualitat, els Ajuntaments, Consells Comarcals, Diputacions, empreses, universitats, ONGs es troben immersos en un procés de creació de labs de tota mena. S’està construint la societat digital com a societat del coneixement, i aquesta és una societat laboratori. Quina és la manera més àgil d’impulsar aquest labs?\nEn aquest Màster proposem un model: Que les entitats promotores de labs financin el Màster a les persones que tenen en els seus equips, o les hi vulguin incloure, amb el compromís de crear aquests nous labs i projectes en les seves comunitats i localitats. D’aquesta manera, formaran i retindran el talent en els seus territoris i no hauran de dependre de tercers. A un promotor li sortirà més econòmic invertir en el Màster de Disseny i Direcció de Labs per formar personal propi i desenvolupar el talent en la seva organització que contractar a terceres parts perquè li facin la feina.\nAquesta és la idea del TIM i aquest doble TFM.\nEtiquetes: Citilab, Fundació i2CAT, Innovació social i digital, Màster de Disseny i Direcció de Labs, Màster Didilabs, Treball de Fi de Màster, Treball per Iniciar el Màster, Universitat de Barcelona


Comunicació prèvia d'obertura i ús de centres de culte - Ajuntament de Molins de Rei\nHome / Tràmits / Comunicació prèvia d’obertura i ús de centres de culte\nComunicació prèvia d’obertura i ús de centres de culte\nAquest tràmit permet a les persones físiques o jurídiques comunicar a l’ajuntament l’obertura de centres de culte, tant de titularitat pública com privada, que tinguin per finalitat la realització continuada en el temps d’activitats de culte quan els espais útils per al culte no superin els cent metres quadrats i l’aforament previst no superi les noranta persones.\nEn el cas de presentar un recurs d'alçada o un recurs potestatiu de reposició, el termini per a la interposició del recurs és d'un mes, si l'acte fos exprés o, si no ho fos, de tres mesos, a comptar a partir de l'endemà del dia en què, d'acord amb la seva normativa específica, es produeixin els efectes del silenci administratiu. Transcorreguts aquests terminis sense haver-se interposat el recurs, la resolució serà ferma amb caràcter general.\n1. Disposar d'un espai útil amb superfície inferior a 100 m².\n2. Aforament previst inferior a les noranta persones.\n3. Els edificis i locals destinats a centres de culte han de comptar amb les mesures de seguretat mínimes a les persones usuàries, especificades en el Reglament de desplegament de la Llei 16/2009, de 22 de juliol, dels centres de culte.\n4. Els centres de culte han de complir les condicions mínimes de salubritat i accessibilitat (estanqueïtat i aïllament, ventilació i condicionament d’aire, serveis sanitaris, etc.), especificades en el Reglament de desplegament de la Llei 16/2009, de 22 de juliol, dels centres de culte.\n5. Els edificis i locals destinats a centre de culte han de disposar de les mesures d’aïllament acústic suficients per garantir la prevenció de molèsties cap a l’exterior, tant les que es puguin propagar per mitjans aeris com estructurals.\n6. Acreditar la inscripció en el registre estatal d’entitats religioses, d’acord amb el que preveu la disposició addicional segona de la Llei 16/2009, del 22 de juliol.\n7. Certificat de compatibilitat urbanística\n1. comunicació d’acord amb el model normalitzat 2 Que en cas d’actuar com a representant legal, es disposa de tots els poders necessaris per a presentar la comunicació i rebre, si escau, les corresponents comunicacions i/o notificacions.\n2. Acreditació que l'església, la confessió o la comunitat religiosa està inscrita en el registre competent d'entitats religioses o certificació de l'autoritat eclesiàstica o religiosa competent.\n3. Declaració responsable de subscriure una assegurança de responsabilitat civil abans de l'inici de les activitats del centre de culte.\n4 projecte bàsic i/o memòria ambiental, signat per un tècnic competent (2 exemplars). En cas que no estigui visat, caldrà aportar el següent: 1.Original o còpia compulsada de la titulació acadèmica o carnet col·legial. 2.Original o còpia compulsada de la preceptiva assegurança de responsabilitat civil. La documentació requerida en els punts 1. i 2. només caldrà aportar-la una vegada a l’Ajuntament per qualsevol tràmit, ja que s’inclourà en un registre municipal de tècnics. Caldrà presentar-la de nou quan aquesta hagi caducat (assegurança de responsabilitat civil).\n5. Previsió de l'aforament que l'activitat o activitats pot comportar.\n6. Certificació tècnica emesa per personal tècnic competent que acrediti que l'activitat i les instal·lacions s’adeqüen al projecte presentat i que compleixen els requeriments legals exigibles.\n7. Acreditació d’haver obtingut la llicència d’obres o d’haver presentat la comunicació prèvia d’obres quan procedeixi\n8. Declaració del tècnic competent, responsable de l’execució del projecte, on constin les seves dades, que és competent per raó de matèria, que no està inhabilitat\n9. Certificacions o llicències específiques que, si és el cas, puguin exigir les normes sectorials per a l’exercici de l’activitat.\n10. Certificació FAVORABLE, emesa pel tècnic competent, responsable de l’execució del projecte, que acredita que l’activitat i les instal•lacions s’adeqüen al projecte o memòria ambiental o documentació tècnica presentada, així com el compliment dels requisits ambientals.\n11. Certificació FAVORABLE, emesa per entitat col·laboradora de l’administració o EAC, en virtut de la incidència específica de l’activitat en el medi ambient (emissions a l’atmosfera, sorolls, vibracions, lluminositat, aigües residuals, caracterització de determinats residus, instal·lacions de radiocomunicació), que acredita que es compleixen els requeriments, les emissions i les condicions tècniques determinades per la normativa sectorial.\n12. Resguard acreditatiu d’haver efectuat el pagament de la taxa municipal corresponent.\n13. Declaració de coincidència de la documentació presentada en suport electrònic i en suport paper.\n14. Qualsevol altra documentació que sigui exigible per la legislació aplicable a l’activitat.\n1. Instància comunicació 2. Comprovació documentació 3. Assabentat comunicació\nL'òrgan competent disposa de quatre mesos per emetre resolució i notificar les corresponents sol·licituds de llicència municipal d'obertura i d'ús de centres de culte, comptats des de la data en què la sol·licitud hagi tingut entrada al registre de l'òrgan competent per a la seva tramitació. A petició de les persones interessades, la notificació es podrà realitzar per mitjans telemàtics. L'òrgan competent pot acordar motivadament, justificant-ne l'excepcionalitat, l'ampliació del termini indicat en l'apartat anterior, que no podrà ser superior a dos mesos. Aquest acord ha de ser notificat a les persones interessades. Prorrogat el termini, no és possible acordar una nova pròrroga. (Art. 29.2 i 29.3 Decret 94/2010, de 20 de juliol, de desplegament de la Llei 16/2009, de 22 de juliol, dels centres de culte).\nLlei orgànica 7/1980, de 5 de juliol, de llibertat religiosa.


Real Club de Tenis de Barcelona - A partir de l’1 de gener, l’RCTB-1899 elimina les bosses de plàstic\nA partir de l’1 de gener, l’RCTB-1899 elimina les bosses de plàstic\nEl Club oferirà als seus socis, en substitució, bosses de cotó 100% orgànic\nL’RCTB-1899, més enllà de ser un club de tennis, també és una entitat compromesa amb el medi ambient. En aplicació a l’obligació prevista en l’article 4.1 del Real Decreto 293/2018, de 18 de maig, sobre reducció del consum de bosses de plàstic, a partir de l’1 de gener de 2019, el Club deixarà de comprar i proporcionar bosses de plàstic als seus socis (que són d’un sol ús) i en el seu lloc, oferirà bosses de cotó 100% orgànic.\nEls actuals nivells de consum de bosses de plàstic produeixen uns alts nivells de residus dispersos, suposen un ús ineficaç dels recursos i és previsible que augmentin si no es prenen mesures adequades. Les bosses de plàstic disperses provoquen contaminació en el medi ambient i agreugen el problema generalitzat de la presència de residus en les masses d’aigua, el que suposa una gran amenaça pels ecosistemes aquàtics en l’àmbit mundial. És per aquests motius que des de l’RCTB-1899 s’ha decidit impulsar aquest canvi per tal de conscienciar a tots els seus socis i contribuir a fer, entre tots, un món millor i més sostenible.\nHi ha una gran consciència social que s’ha d’eliminar el plàstic de la vida quotidiana, però alhora la societat te por de perdre la comoditat i facilitat que genera el seu ús. Per tant, el repte és trobar els elements o eines per substituir la funció que exerceix el plàstic en el nostre funcionament diari.\nAquest dilema, traslladat a l’RCTB-1899, ens plantejava el problema de trobar una alternativa a les bosses de plàstic que des de Control de Pistes i Vestidors s’ofereixen regularment al Soci per que guardi la seva roba humida o les seves sabatilles d’esport. El que s’ha decidit és donar l’opció als usuaris del Club que ho desitgin d’adquirir una bossa de cotó 100% orgànic, elaborada seguint el mètode natural, sense pesticides, ni tints, ni colorants. Això vol dir que és millor per la salut dels agricultors i dels habitants de les seves comunitats, i també millor pel medi ambient.\nAquesta bossa se seguirà oferint des de Control de Pistes, serà reutilitzable, i tindrà un cost pel Soci de 2€.\nRecordem que el Club, en l’organització del Barcelona Open Banc Sabadell, té molt en compte els aspectes referents a la salut, el medi ambient i l’ecologia. Tant és així que en les dues darreres edicions el Torneig ha rebut dues importants distincions. A l’abril del 2017, Bureau Veritas, companyia líder mundial en Avaluació de la Conformitat, Inspecció, Certificació i Formació en les àrees de Qualitat, Seguretat i Salut, Medi Ambient i Responsabilitat social, va atorgar el certificat d’esdeveniment sostenible al Torneig. I un any més tard, va rebre la certificació ISO 20121 de Sistemes de Gestió d'Esdeveniments Esportius, un certificat que avalua, entre altres qüestions, l'impacte ambiental com el consum d'energia o d'aigua, la generació de residus o la contaminació acústica; l'impacte social, com l'accessibilitat i la mobilitat, la seguretat o el llegat a la comunitat; i l'econòmic entre els quals es troben els beneficis a les empreses locals, la innovació o la satisfacció.


Ca les Berguedanes - Arquitectura Catalana .Cat\nCa les Berguedanes\nCtra. C-244, km 28,8\nCa les Bergadanes\nCasa aïllada composta de soterrani, planta baixa, pis i dos torreons laterals de coberta de pavelló. Coberta a dues aigües. Finestres geminades i portes d'arc de mig punt a la planta baixa i apuntades a la superior. Decoració d'arcs cecs. Baluard. Accés amb escalinates laterals. Barana interessant.\nMasia i conjunt d'edificacions annexes, amb probables orígens en època medieval, reformada a inicis del segle XX a l'estil noucentista. La masia Bergadanes és constituïda per un edifici principal i quatre edificacions annexes, situades a la part posterior d'aquest, tot clos per una tanca de la que destaca especialment el tram que protegeix el pati davanter de la mas, que és rematada amb maons esglaonats, seguint l'estil de la façana de l'edifici principal. Es situa la masia al sud-est del poble del Pla del Penedès, aproximadament a 1,4 quilòmetres, prop ja del límit del terme municipal (260 m) amb el de Subirats, que en aquesta zona creua el Serral, lleugera elevació situada a la mateixa distància de la masia. El mas és proper al de Can Fontanals, del que dista 400 m, situat al nord-oest, i pel nord limita amb el camí que hi condueix, procedent, des de l'est, del veïnat del Corral del Mestre (TM de Subirats). Pel sud la masia afronta amb el Torrent Fontanals, denominació d'aquest tram del Torrent de Sabanell. Can Bergadanes destaca especialment pel front de façana, d'estil clarament noucentista. L'edifici és una masia amb orígens, si més no documentals, de mitjan segle XIII (LLORAC, 2015: 50). Aquesta edificació original, ben probablement reformada en diverses ocasions, correspondria al volum occidental de l'edifici principal. És de planta rectangular, d'uns 200m2, constituït per planta baixa, pis i planta sotacoberta. El carener és central, longitudinal a l'edifici. En els laterals disposa de diverses finestres, totes elles comunes, sense cap vestigi d'antigor. En el front de façana sud-est d'aquest edifici, pels volts de la dècada de 1910 s'hi va afegir un nou cos, d'uns 5 m d'ample, que correspon a l'actual façana i el que disposa dels trets significatius d'estil noucentista. Es tracta d'un volum rectangular, de planta baixa i pis, amb dues torres a cada extrem (nord-est i sud-oest), en les que hi ha un pis més. Tot el conjunt destaca per les formes geomètriques i adorns de les finestres, així com pel coronament de les torres amb maons, que tot remet a un noucentisme encara amb vincles amb el modernisme arquitectònic. Sobta la divergència entre les finestres de la planta pis de l'edifici, totes d'arc de mig punt, amb una vasa d'adorn perimetral, de les de la planta pis i de la part superior de les torres, totes elles apuntades en la part superior, amb la mateixa vasa d'adorn, obrada íntegrament amb maons. A la planta pis, les dues finestres sobre l'accés principal s'encaren a un balcó protegit per una barana de ferro de faldó que es sustenta sobre pilastres ornamentades amb peces de ceràmica. Entre les dues finestres, a sobre, hi ha un rellotge de sol, de plafó ceràmic. Les dues finestres del mateix pis situades les torres són, en canvi, geminades i més altes i estretes. En la torre nord, al darrer pis les mateixes finestres són triples i el coronament finalitza amb una sanefa perimetral que reprodueix de forma múltiple la mateixa forma d'aquestes finestres apuntades. A sobre hi ha un ràfec de maons col·locats diagonalment, a manera de dentellons, que suporta la coberta a quatre aigües, coronada per una copa ceràmica. Per contra, la torre sud, més baixa, disposa en d'una única finestra, del mateix estil, més petita que la resta, i el coronament és idèntic a excepció de la coberta, que és a dues aigües. En els fronts laterals d'aquest volum segueix aquesta mateixa composició, amb un balcó de llosana motllurada en les finestres del primer pis. D'altra banda, en el lateral sud de l'edifici original hi ha una portalada d'arc de mig punt, que podria correspondre a l'accés primitiu. A l'oest d'aquest edifici hi ha un gran edificació annexa d'ús agrari i entre les dues el que sembla ser una antiga cotxera obrada construïda probablement al mateix temps que la façana noucentista, doncs segueix el mateix estil, amb un accés d'arc carpanell de maons flanquejat per dos motius decoratius de ceràmica que recorden a un blasó. L'accés principal a la finca disposa d'una portalada amb pilars de maons coronats per pinacles també revestits de ceràmica. Salvador Llorac escriu que del lloc hi ha referències documentals des del 16 de juny de 1255 el castlà Guillem de Lavit estableix la casa Bergadanes a Barceló de Cases. L'any 1353 s'esmenta en Jaume Joan Bergadanes i el 1360 Berenguer Joan Bergadanes. El 1387 hi ha esmentat al Pla Pere Esbert de Bergadanes (LLORAC 2015:39-40). Posteriorment, al 1857 hi apareix com a propietari Nicanor de Franco, mentre que al padró parroquial de 1864 l'havia la vídua Torrents. Llorac diu que hi hagué un famós robatori l'any 1844 (LLORAC, 2015:40). Llorac pensa que el topònim de l'edifici prové d'una pluralització de de "bergades", que significa grup de persones que caminen o treballen plegades (LLORAC, 2015: 50). En la fitxa cadastral apareix com a data de construcció l'any 1910, que podria correspondre la reforma de principis del segle XX o pròxima.


Holiday home Brombærvej Skjern II Skjern Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 127 allotjaments a Skjern.\nHoliday home Brombærvej Skjern II\n-, Halby, Skjern, Dinamarca, 6900 - Veure al mapa\nMés informació sobre Holiday home Brombærvej Skjern II\nConvenientment situat a Lem, Holiday home Brombærvej Skjern II és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHoliday home Brombærvej Skjern II també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Lem. Els clients de l'hotel poden gaudir de s'admeten animals de companyia, aparcament de cotxes.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb forn microones, renta vaixelles, calefacció, nevera, secadora a cada habitació. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com bany, sauna. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Holiday home Brombærvej Skjern II.\nAllotjaments a Skjern


El projecte Vilafranca Inclusió finalitza la seva tercera edició amb un 30% d’inserció dels participants al mercat de treball | Ocupació\nInici / Notícies / El projecte Vilafranca Inclusió finalitza la seva tercera edició amb un 30% d’inserció dels participants al mercat de treball\nVilafranca Inclusió és un projecte amb una gran repercussió, que treballa directament amb les persones contractades i també amb la resta de membres de la família, implicant i corresponsabilitzant tot el nucli familiar en la millora de la situació econòmica, social i laboral. Al llarg del projecte s’ha treballat amb un total de 24 nuclis familiars, contractant una persona de cada nucli familiar, la qual, a més d’obtenir experiència laboral, també ha rebut formació tècnica, transversal i assessorament en inserció laboral. La resta de membres de la família en edat laboral han participat en accions d’orientació i formació, per millorar i fomentar les seves competències professionals i personals, a més de tenir un pla de treball establert amb Serveis Socials o Càritas.\nLes persones empleades han estat contractades per la cooperativa d’inserció laboral Nou Set, realitzant diferents obres i serveis per l’Ajuntament. Concretament, han treballat en la rehabilitació d’habitatges socials i en la millora i manteniment de l’entorn natural i periurbà de Vilafranca. Així, els beneficis del projecte recauen també sobre la ciutadania de Vilafranca, que gaudeix de les millores efectuades als espais naturals de la Vila i de l’increment d’ habitatges socials per a famílies en situació d’exclusió social.\nDe les 24 persones contractades i els 23 familiars que han realitzat accions d’orientació i formació, un total de 14 persones han fet inserció laboral al mercat de treball.\nVilafranca Inclusió és un projecte finançat per la Diputació de Barcelona i l’Ajuntament de Vilafranca del Penedès.


el bloc de notes d'en toni: Arrenquem la temporada amb teatre reivindicatiu: GENOVA IS VERY NICE\nArrenquem la temporada amb teatre reivindicatiu: GENOVA IS VERY NICE\nEntrades a la venda a www.teatredeponent.com i www.granollers.cat/escenagran\nTeatre de temàtica social\nDissabte 1 d'octubre a les 21 h.\nDiumenge 2 d'octubre a les 19 h.\nDOS FAMILIASAmb Pau Sastre\nEn Miquel ha recuperat les regnes de la seva vida i la custòdia del seu fill biològic. La família d'acollida rep una dura estocada quan s’assabenta que el temps s’ha acabat i el nen ha de marxar de casa amb el seu pare.\nPors, alegries, incerteses i surrealisme en el nou espectacle del granollerí Pau Sastre.


Un reportatge sobre els 40 anys del BC Andorra guanya el Premi Pirene de Periodisme — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Un reportatge sobre els 40 anys del BC Andorra guanya el Premi Pirene de Periodisme\nUn reportatge sobre els 40 anys d'història del Bàsquet Club Andorra ha guanyat el premi Pirene de Periodisme Interpirinenc, en la categoria d'audiovisual, dotat amb 3.005 €. El document, obra de Xavi Mujal, David Ramos i M. Creu Rosell, es va emetre a Andorra TV el 10 de febrer passat. El jurat n'ha valorat "l'originalitat i l’emotivitat", la "visió particular" de l'evolució d’Andorra i el nombre de testimonis.\nL'accèssit d'audiovisual (1.500 €) ha estat per a un reportatge de Campus FM, de Tolosa de Llenguadoc, titulat Excursion sonore: le compteur des cimes. L'autor és Patrick Avakian.\nL'accèssit de premsa se l'ha emportat un conjunt d'articles d'Alberto Martínez Embid per a la revista Desnivel, sobre diferents propostes de muntanyisme al Pirineu.\nEl primer premi de premsa s'ha declarat desert. Entre els treballs presentats, hi havia un article de l'historiador urgellenc Carles Gascón sobre els origens medievals d'Andorra. El text es va publicar a l'agost a la revista francesa Histoire et images médiévales.\nEl lliurament de premis ha comptat amb el ministre de Cultura, Albert Esteve. El jurat el formaven la directora de Ràdio Ser Andorra, Marisol Fuentes; la cap de comunicació de Molines Patrimonis, Pati Molné, i el redactor d'El Periòdic Andrés Luengo.


Estàs aquí:Inici Territorials Osona Setge a les falses cooperatives\nCom és sabut, des de fa mesos estem denunciant la greu situació que pateixen els treballadors de les falses cooperatives de la indústria càrnia. En aquestes suposades cooperatives, de funcionament vertical, fins ara, les treballadores i treballadors no són mai escoltats ni tinguts en compte en la presa de decisions, els comptes són opacs i la normativa interna de funcionament, o no existeix, o és un misteri per als mateixos treballadors.\nFreqüentment es treballen jornades de més de catorze hores, amb sous de misèria i en unes condicions de treball denigrants, que atempten frontalment contra la dignitat de les persones. Els treballadors, a la pràctica, no tenen veu ni vot; són reprimits o acomiadats a la més mínima queixa. Tampoc se'ls reconeix el dret de sindicació i de vaga. Sovint no cobren ni el salari mínim. No poden cobrar cap prestació quan queden en situació d'atur. Habitualment tampoc poden cobrar les baixes per accident de treball. En aquestes situacions, la seva família es queda sense cap ingrés i amb greus dificultats per a la simple subsistència. Allò que no es cobreix amb cotitzacions, a causa de l'avarícia dels empresaris, ha de ser cobert, amb dificultats, pels Serveis Socials.\nAvui però podem donar una bona notícia: s'ha aconseguit introduir (en el marc de la Llei de Mesures que es tramita al Parlament, en paral·lel amb els pressupostos) una important modificació de la Llei de Cooperatives. Ahir dimecres va passar el tràmit parlamentari que permetrà la modificació. Això ha estat possible gràcies a la lluita i mobilització a Esfosa, del sector de les càrnies, dels sindicats COS i CGT, i amb el suport d'UCFR-Osona, de Capgirem Vic, d'Arran, d'Endavant OSAN i de l'esquerra independentista. Gràcies també al treball anònim i a l'impuls de tota la gent solidària amb els treballadors/es de les càrnies.\nAmb aquesta modificació de la Llei 12/2015 hi hem pogut introduir importants millores: es reconeix que els treballadors de les falses cooperatives han de cobrar, almenys, el salari que marqui el conveni del seu sector, amb igualtat en les condicions de treball. Se'ls reconeix el dret a tenir la mateixa cobertura social que qualsevol altre treballador que cotitzi per règim general. Se'ls reconeix també que han de gaudir de drets laborals internacionalment reconeguts pels tractats internacionals: el dret de sindicació, de negociació col·lectiva i de vaga.\nConsiderem que aquesta important millora de la Llei de Cooperatives marcarà un abans i un després en la lluita pels drets laborals a la indústria càrnia. Ara més que mai, fem una crida a totes les persones que treballen en aquest sector per perdre definitivament la por. Cal superar l'etapa de la humiliació constant per fer-se protagonistes, per fer-se respectar la dignitat, i per fer-nos valer tots els drets, amb totes les conseqüències.\nEstem guanyant. Guanyarem!


Biblioteca de Cambrils: 7è concurs de punts de llibre\n7è concurs de punts de llibre\nEn la setena edició del concurs de punts de llibre, organitzada per l'Associació de Veïns del Barri de l'Estació s'han presentat 62 treballs, 21 en la categoria Infantil A, 38 en la categoria Infantil B i 3 en la categoria Juvenil. En aquesta edició s'ha incorporat en nou tema per a editar un punt de llibre: la lectura i la biblioteca.\nCategoria INFANTIL A: De 3 a 6 anys\nPremi: Alba López. 4 anys\nAccèssit: Jordà Aluja Ortoneda. 3 anys\nCategoria INFANTIL B: De 7 a 11 anys\nPremi: Pedro Gutiérrez. 11 anys\nAccèssit: Clàudia Gasol. 8 anys\nCategoria JUVENIL: De 12 a 15 anys\nPremi: Carlota Gutiérrez. 14 anys\nPremi en la categoria de la lectura i la biblioteca:\nBerta Porro. 10 anys\nS’ha escollit el punt guanyador de la categoria Infantil B per a la portada del programa de festes del Barri, i el premi de la Categoria Juvenil per a la impressió d’un punt de llibre i el posterior repartiment a través de la Biblioteca Josep Salceda i Castells de Cambrils.\nAquest 2019 s’ha escollit també un punt amb la temàtica de la lectura o de la biblioteca per a imprimir i repartir posteriorment a través de la mateixa biblioteca.\nTots els punts de llibre es poden veure a la biblioteca durant aquest mes de desembre.\nPublicat per Biblioteca de Cambrils a les 8:51\nCategories: Associació de Veïns Barri de l'Estació , Concurs de punts de llibre , Concursos


Niche Flow �s el nom art�stic de Osmani D�az Cuervo, natural de La Habana i criat amb la cultura guajira de Pinar del Rio. Influenciat pels ritmes afrocubans i tradicionals del seu pa�s: el reggae de Santiago de Cuba, Panam�, Jamaica i tamb� pel hip hop nord-americ� i porto-riqueny.\nAl 2008 arriba a l'Estat espanyol i al 2010 comen�a a promoure la m�sica per la zona, on poc a poc, va coneixent als principals artistes de reggae i hip hop amb qui comen�a a col�laborar: Hermano L, Morodo, Ariana Puello, Fidel Nadal, Cali P, Mr Williamz, Mandinka Warrior, etc. amb productors com DoctR'n'Ric, Panapola, Pedro Hernandez i Snack entre d'altres.\nA mitjans del 2010 neix la idea de disposar d'una banda per a renover-se i crear un nou projecte obrint les seves possibilitats. Coneix a Jordi Vives i amb ell als dem�s integrants del seu futur grup amb qui a mitjans del 2011 decideixen gravar La Cosecha, treball que ara ens avan�a amb aquest single Chillin on hi presenten dos temes: 'Chillin' i 'Como un le�n'. Produ�t i gravat a DR.nR Muzzik a Torell� per DoctR'n'Ric, amb riddims del mismo DoctR'n'Ric, de Pedro Hern�ndez (Cuba, Miami) i de Panapola (Panam�). New roots amb algun toc de dancehall, �s el que trobem en aquest single, juntament amb la potent veu negra caribenya de Niche Flow que li d�na un so nou i inconfusible dins del reggae en castell�.


Just empat entre San Cristóbal i Manresa que situa els parroquials en quarta posició - Canal Terrassa\nJust empat entre San Cristóbal i Manresa que situa els parroquials en quarta posició\nPunt molt valuós del CP San Cristóbal davant la visita del CE Manresa (fins a aquesta jornada segon classificat) a Ca n’Anglada. En un partit sense gols, de molta lluita i desgast físic dels dos equips, el quadre d’Oliver Ballabriga ha fet bo l’empat per situar-se quart amb 20 punts, aprofitant la jornada de descans del Vilafranca.\nTom Diawara, amb les seves cavalcades per la banda esquerra, ha estat el jugador més actiu dels parroquials. Tot i així, cap rematada entre els tres pals dels dos equips en el primer temps. L’ocasió més clara, una acció de Tom que quasi acaba amb un gol en pròpia porteria d’Àlex Sánchez.\nEl San Cristóbal ho ha intentat a la represa i ha estat més a prop del gol. Una falta que ha tret Mario Domingo, massa centrada, ha estat un avís, tot i que Tom ha tingut en les seves botes la millor oportunitat per donar els tres punts al seu equip. El davanter parroquial, però, no ha pogut connectar bé una centrada d’Obispo. El San Cristóbal visitarà el penúltim, el Valls, en la propera jornada.\nTags: 3div5ACE ManresaCP San CristóbalempatFCFfutbolOliver Ballabrigaquarta posicióTom Diawara\nDoblet de l’Atlètic Terrassa al Campionat d’Espanya Infantil


“Gat” d’infants | El Culturista\nWolfartsweier és un municipi a la rodalia de Karlsruhe, a la frontera entre Baden-Württemberg i Alsàcia, que té un “monument” molt curiós. Es diu Die Katze i es tracta d’una llar d’infants… en forma de gat. Sí, ho heu llegit bé: va ser construïda el 2011 a partir d’un disseny del mític il·lustrador alsacià Tomi Ungerer i l’estudi d’arquitectes d’Ayla-Suzan Yöndel, i inclou una façana amb cara felina, potes al davant i al darrere, i una cua per on els nens i nenes poden baixar.\nPer a l’original escola interfronterera, Ungerer va elegir el seu animal preferit, el gat, caracteritzat segons ell per ser un animal intel·ligent i ben conscient de si mateix, un model d’inspiració perfecte per als infants.\nDie Katze també és magnífic exemple que l’arquitectura, sense deixar de ser funcional per a l’objectiu que persegueix, pot ser també lúdica i adaptar-se, en aquest cas concret, a les necessitats juganeres del centenar de criatures que gaudeixen cada any d’aquest “gat” d’infants.


Helena Valentí (1940-1990) s’inicià en el món de la traducció de ben joveneta per la influència del classicisme patern, el llatinista Eduard Valentí, i més endavant s’hi dedicà de manera professional. Acostà gèneres ben diversos, des de la història o l’art fins a la poesia, però les […]\nTina Vallès López (Barcelona, 1976) és escriptora, traductora, correctora i tots els papers de l’auca editorial. Llicenciada en filologia catalana amb menció a filologia romànica per la Universitat de Barcelona, un cop fora de la facultat va anar a parar a un gran grup editorial on va fer de becària […]\nHelena Vidal Fernández va néixer a Moscou l’any 1946. El 1957 la seva família, després d’una vintena d’anys d’exili a l’URSS, va tornar a Espanya i es va instal·lar a Catalunya.\nL’activitat de Joan Vinyoli com a traductor es resumeix pràcticament en un sol nom: Rainer Maria Rilke. Al començament dels anys trenta, quan començava a publicar els primers poemes, Vinyoli va topar a la revista D’Ací d’Allà amb la traducció d’un fragment de Quaderns de Malte, que el va […]\nFritz Vogelgsang va néixer l’any 1930 a Stuttgart. Fou autor, assagista i traductor de literatura catalana i espanyola. Va morir el 22 d’octubre de 2009 a Chiva de Morella.


La família reial grega destrossa Letícia pel menyspreu a Sofia\nBarcelona. Dimarts, 3 d'Abril de 2018. 22:36\nActualitzat: Dimarts, 1 de Setembre de 2020. 17:02\nLes imatges de Letícia forcejant amb la reina Sofia per impedir que es fes una fotografia amb les seves nétes, Elionor i Sofia, han provocat autèntica consternació a la branca grega de la família. Fins al punt que Marie-Chantal, esposa de Pau de Grècia, no ha pogut contenir la indignació i ha esclatat públicament a través del seu compte de Twitter. "Ha mostrat la seva autèntica cara", ha sentenciat la grega referint-se a la reina espanyola.\nDesprés de contemplar com les dues dones arribaven a les mans en l'intent de Letícia d'impedir que Sofia es fotografiés amb les nenes a la sortida de la catedral de Palma aquest diumenge, Marie-Chantal ha demanat incrèdula a través de Twitter: "És cert?". I la piulada ha donat peu a una conversa amb el periodista de Vanity Fair Martin Bianchi.\nEl particular Via Crucis de la Sofia d'aquest diumenge de Resurrecció ha commogut l'esposa de Pau de Grècia fins al punt que ha confessat que se sentia enfadada. "Això és horrible!", ha exclamat després de veure l'escena que es va produir diumenge tot i que no ha transcendit fins avui.\n"Cap àvia mereix aquest tipus de tracte!", ha exclamat la princesa que ha acabat sentenciant que Letícia ha quedat retratada amb el seu gest.\nL'esposa de Pau de Grècia ha volgut enviar una lliçó a la reina espanyola penjant al seu compte de Twitter una imatge de la seva família amb una avis feliços.\nSi les imatges de tensió entre Leticia i Sofia han provocat autèntica perplexitat, la irada reacció de Marie-Chantal ha acabat de reblar el clau en un món que intenta per tots mitjans ventilar els draps bruts -encara que siguin blaus- només portes endins.


Activitats escolars i pedalada popular per celebrar la Setmana de la Mobilitat - Ajuntament de Rubí\nActivitats escolars i pedalada popular per celebrar la Setmana de la Mobilitat\nActivitats escolars i pedalada popular per celebrar la Setmana de la Mobilitat La línia 4 del servei d’autobús ja circula pel centre de la ciutat des del dilluns, 15 de setembre. https://www.rubi.cat/ca/ajuntament/comunicacio/sala-de-premsa/notes/activitats-escolars-i-pedalada-popular-per https://www.rubi.cat/@@site-logo/ajuntament-de-rubi.svg\nLa línia 4 del servei d’autobús ja circula pel centre de la ciutat des del dilluns, 15 de setembre.\n“Espai lliure, aire lliure” és el lema d’enguany de la Setmana de la mobilitat sostenible i segura que se celebra a Rubí del 22 al 29 de setembre per quart any consecutiu. Durant aquests dies s’organitzen activitats escolars i una pedalada popular amb l’objectiu de promoure el transport públic i contribuir d’aquesta manera a una mobilitat més sostenible i segura.\nEn la presentació de les activitats en roda de premsa, el regidor de Seguretat, Espai Públic i Mobilitat, Francisco Rodríguez, ha destacat que el tret més important d’aquesta celebració a Rubí és “el tancament de l’illa de vianants, amb el qual hem fet un gran salt qualitatiu en mobilitat”, tot i que ha afegit que “encara queden algunes modificacions per fer”. En relació a això ha anunciat que la línia 4 del servei de transport urbà ja circula pel centre.\nLa setmana comença amb l’activitat “Al carrer tots hi pintem!” el dilluns, 22 de setembre, per commemorar el Dia Europeu Sense Cotxes. Aquesta commemoració es va celebrar per primera vegada a Catalunya l’any 1999. Els alumnes de 3r a 6è de primària ocuparan l’espai comprès entre el carrer Montserrat i la plaça Catalunya per reivindicar mitjançant dibuixos la possibilitat de gaudir del carrer per part de tots els vianants. Es tracta de la tercera edició d’aquesta activitat, en la qual hi participen al voltant de 300 nens i nenes.\nTambé es repartiran a tots els centres escolars uns 800 pacs amb fitxes didàctiques, una guia educativa i carpetes. A partir d’aquest material, els alumnes de 6è de primària de totes les escoles participaran en debats en grup sobre l’ús del transport públic. Cada classe es dividirà en 4 grups i cadascun haurà de defensar i justificar un dels valors: ambiental, estalviador, segur i idealista. D’entre tots els centres participants de Catalunya sorgirà un treball guanyador escollit mitjançant votacions al web www.mobilitat.net, amb un premi que consisteix en una sortida a la Vall de Núria. Tots els grups participants entraran en el sorteig d’una visita guiada a les cotxeres del transport metropolità de Barcelona.\nPer altra banda, els alumnes també dissenyaran a nivell individual còmics i vinyetes a les aules sobre aquesta temàtica. Tots els còmics s’exposaran a l’entrada de cada centre.\nEl treball en grup i l’elaboració de còmics formen part de la campanya “A tots ens mou una causa” a favor de l’ús del transport públic que organitza l’ATM per a tots els municipis que s’han adherit a aquesta celebració.\nPer segon any consecutiu, el 28 de setembre tindrà lloc una pedalada popular sota el lema “Pedala contra el canvi climàtic”. Com a novetat, la bicicletada que organitza anualment el mercat i que enguany arriba a la 12ª edició s’uneix a aquesta activitat. El regidor de Mobilitat ha explicat que “la unificació de les dues pedalades donarà més importància a l’activitat i farà que hi hagi la màxima participació possible”.\nPer altra banda, el regidor d’Esports, Josep Antoni Serra, ha afegit que aquesta unió de les dues pedalades “és important per estalviar recursos humans i unificar esforços econòmics i d’organització”. Segons ha afirmat, s’espera una participació d’unes 800 persones tenint en compte que l’any passat van participar a la pedalada del mercat unes 650 persones. Serra també ha explicat que s’enviaran unes 6500 cartes a les escoles de Rubí adreçades als alumnes de primària i secundària per informar-los sobre aquesta activitat.\nEl recorregut, que s’iniciarà a les 10 h al mercat, es farà per diferents carrers del casc urbà fins arribar cap a les 11.30 h al bosc de Ca n’Oriol, on hi haurà un esmorzar (una botifarrada popular) i un petit obsequi per a tots els participants. També es lliuraran premis a la millor disfressa, bicicleta més original i grup més imaginatiu. Tots els participants de la pedalada entraran en un sorteig de regals amb el número de dorsal.\nLes inscripcions per participar a la pedalada ja es poden fer en el mercat municipal, al carrer de Cal Gerrer, s/n. Està previst convocar una roda de premsa pròximament des del mercat municipal per ampliar tota aquesta informació i el contingut de les activitats.\nA nivell de Catalunya, 69 municipis s’han adherit en aquesta campanya, 23 més que en l’edició anterior. Més informació a www.pedala.org\nDades del parc mòbil\n• Actualment a Rubí hi ha gairebé 45.000 vehicles, dels quals el 72,5% són turismes (32.575), seguit de camions (5.583), motocicletes (3.557) i ciclomotors (2.391). La resta correspon a autobusos, tractors i remolcs.\n• Durant el primer semestre de 2008 s’han produït a Rubí un total de 298 accidents sense víctimes mortals.\n• Els accidents més habituals han estat per envestida lateral (73 casos) i xocs amb objecte fix o animal (53 casos).\n• El dia de la setmana que registra més accidentalitat és el dijous, amb 54 accidents\n• El turisme és el vehicle més implicat en accidents (241 accidents), seguit de camions i ciclomotors.


Es tracta d’una escola amb activitats lúdiques i esportives que enguany té com a temàtica els corsaris a Eivissa.\nDurant tota la setmana es duen a terme jocs i tallers com el de construcció de vaixells. A més, hi ha prevista una cursa d’orientació, una sortida amb bicicleta fins a la Torre de la Sal Rossa i una visita a Cala d’Hort.\nDurant aquesta setmana, el Centre de Creació Jove C-19 també impulsa un Pla de Formació per als majors de 16 anys interessats a treballar en els programes de la Regidoria de Joventut.\nAixí, avui ha començat el curs de socorristes en piscina per a majors de 18 anys al que s’han inscrit 12 joves. Les primeres sessions es duen a terme a la piscina d’es Viver i a partir de dijous, les classes seran al Centre de Creació Jove. El curs, de 20 hores, l’imparteix Creu Roja i els i les joves participants que finalitzen amb el títol de socorrista rebran ofertes de feina per fer feina aquest estiu.\nTambé aquesta setmana comencen els cursos de dinàmiques de grup en activitats d'oci i temps lliure i de monitor o monitora de menjador, que es realitzaran a la tarda al C19. Als i les joves participants, 15 per curs, també se’ls oferirà feina.


Manllevades – Pàgina 2 – Olleta de verdures\nPublicat el Mai 1, 2014 by massitet\nEspaguetis a la Roger Mas\nPublicat el Novembre 19, 2013 by massitet\nRoger Mas és, sense cap de mena de dubte, un dels músics catalans actuals que més em fa trempar. És posar algun dels seus discos, especialment el que va enregistrar amb la Cobla Sant Jordi, i la pell comença a eriçar-se. De fet, l’espectacle que va fer girar per Catalunya a partir d’aquest disc és l’únic concert que mai hem repetit, a Barcelona i a Manresa. I no l’hem vist més perquè no hem pogut! Que em posa musicalment parlant, vaja… 😉\nEl vaig descobrir relativament tard, fa un parell d’anys, gràcies a dues amigues solsonines militants. Ens van dur al primer concert-assaig de l’espectacle que feia amb la Cobla Sant Jordi Ciutat de Barcelona i des de llavors me’n vaig enamorar. Tanta passió musical em va portar, inevitablement, a voler saber d’aquest xicot de Solsona que sembla tan bona persona com bon músic és. Així que em vaig posar a seguir-lo a Twitter, em vaig fer fan de la seva pàgina de Facebook i em vaig posar a tafanejar les fotos que puja a Instagram. I un dia d’aquests, pam! Allà estava: una foto-recepta amb el plat de pasta que més li agrada.\nEs tan senzilla com bona. Per esperits sensibles... 😉 | Olletadeverdures.cat\nUna recepta ben senzilla que ja us avanço ara, tal com la va explicar ell a Instagram: espaguetis i espinacs bollits junts, un bon grapat de parmesà ratllat i rajolinot d’oli d’oliva. Ell no ho diu, però ja m’imagino que oli d’oliva verge extra. Ja no sé si de Les Garrigues, però me’l puc imaginar consumint oli de la seva terra o algun italià de la zona de la seva parella. Un home que actua sempre amb unes espardenyes catalanes posades no deu gastar altres olis. Dic jo, vaja. I d’espinacs, el menat sancer per dos persones. Tampoc ho diu ell, però jo m’hi fico.\nNo cal haver tafanejat massa per saber que la seva parella és italiana. Per tant, no em va sorprendre que no fos la més o menys habitual recepta de pasta amb alguna combinació de tomàquet i formatge, la seva favorita. De fet, quan ho vaig comentar amb una amiga que el coneix una mica em va dir: això és “cosa de la tal“, significant tal el nom de la seva parella que no sé si es tan conegut com el fet que sigui italiana. O sigui, un recepta de pasta que s’escapa de l’habitual per aquesta banda del planeta i favorita d’un paio que t’emociona. Òbviament, l’havíem de fer. Sense discussió.\nUn parell de trucs per gaudir-la especialment . Cuineu-la escoltant els seus discos. Us quedarà més bona. Sobretot si feu coincidir el llançament del parmesà amb algun dels moments en què entra tota la força dels instruments d’aire a la versió d’ Un home i un elefant que va enregistrar amb la Cobla . Us quedarà carregadet de formatge i repartit cosa fina!\nSegon consell: menjeu-la escoltant els seus discos, també. Us eriçarà la pell. Sobretot, si feu coincidir el primer mos amb el final d’El Dolor de la bellesa, també en la versió Cobla. La teniu aquí a sobre. Si sou gent sensible us costarà, quan començi el tram final amb eixa trompeta al més pur estil western del Morricone, no aixecar-vos de la cadira i començar a moure els brassos compulsivament com si estiguessiu dirigint una orquestra mentre mireu cap al sostre amb els ulls tancats, extassiats. Però si us aguanteu i aprofiteu aquest moment per fer el primer mos, veureu com la pasta té un altre gust.\nJa ho sé, sóc un exagerat. Però quan s’escapa el fan que tinc tancat i barrat a dins meu, em surten posts sentits i abrandats. Aquesta música, aquesta veu (aquesta veu!) i aquesta sensibilitat per modernitzar els sons tradicionals em tenen el cor robat. I a sobre, fa plats de pasta interessants. Oh!\nSalut, mestre Mas!\nP.S.: Òbviament, he escrit el post escoltant-lo amb la cobla (ja he avisat, que m’agradava molt!). I m’han agafat unes ganes loques de foter-me’n un plat… Nyam!\nPublicat el febrer 19, 2013 by massitet\nEntrants (nostàlgics) de Nadal\nPublicat el Desembre 22, 2012 by massitet\nTemps era temps en què esperaves l’àpat de Nadal perquè sabies que menjaries “pernil del bo” i que els llagostins del teu poble, tan famosos, tornarien a ser a la taula de les grans ocasions. Eren èpoques en que ta mare comprava “formatge del car” i l’oferta especial de Nadal a les botigues no anava més enllà de mitja dotzena d’embotits i el salmó fumat -ara ja producte quasi cotidià- era una cosa molt exòtica que només menjaven els quatre conneisseurs amb diners del poble.\nNo estic parlant de temps tant llunyants. Estic parlant dels vuitanta, quan les àvies de casa encara vivien el menú de Nadal era tancat i molt, molt tradicional. Anys en què ibèric encara no significava gaire cosa per la majoria de les classes mitjanes i populars . Quan “manxego” era l’adjectiu més sofisticat que podia tenir un formatge de gamma alta. En fi, temps de força menys complexitat gastronòmica.\nUna manera diferent de menjar dàtils, molt més lleugera... | Olletadeverdures.cat\nA casa meva, aquestes coses van començar a canviar als anys noranta. Just quan la cosa econòmica millorava, tots anàvem fent introduccions al mundillo de l’altra gastronomia i, sobretot, quan ma germana començava a tenir capacitat d’incidència en els menús familiars. En aquest moment apareix el primer entrant que avui us expliquem en aquest post: el dàtil farcit d’ametlla torrada i pernil (ara sí) ibèric. Diu ma germana que es tradicional de Portugal, però no n’he sabut trobar referències.\nÉs tan fàcil que gairebé em fa vergonya explicar-lo: li treiem el pinyol al dàtil confitat i el canviem per una ametlla torrada. Ho embolcallem tot amb una llenca ben fina de pernil ibèric i ho assegurem tot amb un escuradents. Ens agrada molt per la combinació encertadíssima de dolç i salat; de crocant i tou. A més, com que no va fregit com altres receptes amb dàtils és molt més lleuger.\nEl segon entrant va arribar ja als anys dos mil i mostren clarament un canvi: el vam treure d’un dels primers exemplars de la revista CUINA que van tenir a les mans. Torradetes de sobrassada i mel. Una recepta que ara sabem que és tradicional mallorquina. Però fa deu anys combinar un embotit amb mel era tan innovador que fins i tot ocupada portades de revistes de cuina. Literal. A casa nostra va triomfar per dos raons: perquè la matriarca Massita és fan incondicional de la sobrassada (de Mallorca, eh??) i tots són una colla de llèpols.\nAmb un mos, cap a dins! | Olletadeverdures.cat\nRecepta? Només un truc: poseu la mel després de treure les torradetes amb sobrassada del forn, on les hem posades per fer suar la sobrassada i donar-li un toc de calor. Si posem la mel abans d’entrar al forn, no seran tan brillants. Ràpid a taula i a menjar-les d’un mos, que perden de seguida la temperatura.\nPer mi són entrants nostàlgics perquè s’han consolidat com a receptes tradicionals de la nostra familia i perquè em remet a temps en què la vida va començar a canviar. Vist amb perspectiva, em permet veure en les coses petites del dia a dia aquells instants en què algunes coses van deixar de ser com eren i van donar pas a altres maneres de fer i d’entendre. A mi, aquestes coses i en aquestes dates, què voleu que us digui, em posen nostàlgic…\nAmb aquestes dues receptes -ben fàcils i però també ben bones- i ens acomiadem de La recepta del 15, que aquest desembre s’ha convocat per darrera vegada. Una llàstima, perquè és una iniciativa genial en la què hem participar tant com hem pogut i de la qual sempre treiem alguna recepta quan no sabem què cuinar. Però també entenem que és una feinada i que indexar cada més centenars de receptes (alienes) pot acabar cansant qualsevol. En tot cas i sobretot, felicitats i gràcies per la feina feta, Sandra i Xavi!\nEp! I bon Nadal a tothom!!\nPublicat el Desembre 1, 2012 by massitet


"Veritat, anunci i autenticitat de vida en l'era digital" - Arquebisbat de Barcelona\n“Veritat, anunci i autenticitat de vida en l'era digital”\nMissatge del Sant Pare per a la 45a. Jornada Mundial de les Comunicacions Socials Benvolguts germans i germanes, En ocasió de la XLV Jornada Mundial de les Comunicacions Socials, vull compartir algunes reflexions, motivades per un fenomen característic del nostre temps: la propagació de la comunicació a través d’Internet. S’estén cada cop més l’opinió que, [...]\nMissatge del Sant Pare per a la 45a. Jornada Mundial de les Comunicacions Socials\nEn ocasió de la XLV Jornada Mundial de les Comunicacions Socials, vull compartir algunes reflexions, motivades per un fenomen característic del nostre temps: la propagació de la comunicació a través d’Internet. S’estén cada cop més l’opinió que, així com la revolució industrial va produir un canvi profund en la societat per les novetats introduïdes en el cicle productiu i en la vida dels treballadors, l’àmplia transformació en el camp de les comunicacions dirigeix les grans mutacions culturals i socials d’avui. Les noves tecnologies no modifiquen només la manera de comunicar, sinó la comunicació en ella mateixa, per la qual cosa es pot afirmar que ens trobem davant una vasta transformació cultural. Al costat d’aquesta manera de difondre informació i coneixements, neix una nova manera d’aprendre i de pensar, així com noves oportunitats per a establir relacions i construir llaços de comunió.\nEs presenten al nostre abast objectius fins ara impensables que sorprenen per les possibilitats dels nous mitjans, i que alhora exigeixen amb urgència creixent una seriosa reflexió sobre el sentit de la comunicació en l’era digital. Això es veu més clarament encara quan ens confrontem amb les extraordinàries potencialitats d’Internet i la complexitat de les seves aplicacions. Com qualsevol fruit de l’enginy humà, les noves tecnologies de comunicació s’han de posar al servei del bé integral de la persona i de la humanitat sencera. Si s’utilitzen amb saviesa, poden contribuir a satisfer el desig de sentit, de veritat i d’unitat que continua sent l’aspiració més profunda de l’ésser humà.\nTransmetre informació en el món digital significa cada cop més introduir-la en una xarxa social, en la qual el coneixement es comparteix en l’àmbit d’intercanvis personals. Es relativitza la distinció entre el productor i el consumidor d’informació, i la comunicació ja no es redueix a un intercanvi de dades, sinó que es vol compartir. Aquesta dinàmica ha contribuït a una valoració renovada de l’acte de comunicar, considerat sobretot com a diàleg, intercanvi, solidaritat i creació de relacions positives. Per altra part, tot això ensopega amb alguns límits típics de la comunicació digital: una interacció parcial, la tendència a comunicar només algunes parts del propi món interior, el risc de construir una certa imatge de nosaltres mateixos que acostuma a portar a l’autocomplaença…\nDe manera especial, els joves estan vivint aquest canvi en la comunicació amb totes les aspiracions, les contradiccions i la creativitat pròpies dels qui s’obren amb entusiasme i curiositat a les noves experiències de la vida. Com més es participa en l’espai públic digital, creat per les anomenades xarxes socials, més s’estableixen noves formes de relació interpersonal que incideixen en la imatge que es té d’un mateix. És inevitable que això faci plantejar-se no sols la pregunta sobre la qualitat de l’actuació pròpia, sinó també sobre l’autenticitat del propi ser. La presència en aquests espais virtuals pot ser expressió d’una recerca sincera d’un trobament personal amb l’altre, si s’eviten certs riscos, com cercar refugi en una mena de món paral·lel, o una excessiva exposició al món virtual. L’anhel de compartir, d’establir «amistats», implica el desafiament de ser autèntics, fidels a nosaltres mateixos, sense cedir a la il·lusió de construir artificialment el nostre «perfil» públic.\nLes noves tecnologies permeten les persones de trobar-se més enllà de les fronteres de l’espai i de les cultures, inaugurant així un món nou d’amistats potencials. Aquesta és una gran oportunitat, però suposa també prestar una major atenció i presa de consciència sobre els possibles riscos. Qui és el meu «proïsme» en aquest món nou? ¿Hi ha el perill d’estar menys presents amb qui trobem en la nostra vida quotidiana ordinària? ¿Correm el perill de caure en la dispersió, atès que la nostra atenció està fragmentada i absorta en un món «diferent» a aquell en el qual vivim? ¿Dediquem temps a reflexionar críticament sobre les nostres decisions i a alimentar relacions humanes que siguin realment profundes i duradores? És important recordar sempre que el contacte virtual no pot i no ha de substituir el contacte humà directe, en tots els aspectes de la nostra vida.\nTambé en l’era digital, cadascú sent la necessitat de ser una persona autèntica i reflexiva. A més, les xarxes socials mostren que un està sempre implicat en allò que comunica. Quan s’intercanvien informacions, les persones es comparteixen a elles mateixes, la seva visió del món, les seves esperances, els seus ideals. Per això, pot dir-se que hi ha un estil cristià de presència també en el món digital, caracteritzat per una comunicació franca i oberta, responsable i respectuosa de l’altre. Comunicar l’evangeli a través dels nous mitjans significa no sols posar continguts obertament religiosos a les plataformes dels diversos mitjans, sinó també donar testimoni coherent en el nostre perfil digital i en la manera de comunicar preferències, opcions i judicis que siguin profundament concordes amb l’evangeli, fins i tot quan no se’n parli explícitament. Així mateix, tampoc es pot anunciar un missatge en el món digital sense el testimoniatge coherent de qui l’anuncia. En els nous contextos i amb les noves formes d’expressió, el cristià està cridat novament a respondre a qui li demani raó de la seva esperança (cf. 1Pe 3,15).\nEl compromís de ser testimonis de l’evangeli en l’era digital exigeix a tots estar molt atents als aspectes d’aquest missatge que puguin contrastar amb algunes lògiques típiques de la xarxa. Hem de prendre consciència sobretot que el valor de la veritat que volem compartir no es basa en la «popularitat» o la quantitat d’atenció que provoca. Hem de fer-la conèixer en la seva integritat, més que intentar fer-la acceptable, potser desvirtuant-la. Ha de transformar-se en aliment quotidià i no en atracció d’un moment.\nLa veritat de l’evangeli no pot ser objecte de consum ni de gaudi superficial, sinó un do que demana una resposta lliure. Aquesta veritat, fins i tot quan es proclama en l’espai virtual de la xarxa, està cridada sempre a encarnar-se en el món real i en relació amb els rostres concrets dels germans i germanes amb els quals compartim la vida quotidiana. Per això, continuen sent fonamentals les relacions humanes directes en la transmissió de la fe.\nAmb tot, vull invitar els cristians a unir-se amb confiança i creativitat responsable a la xarxa de relacions que l’era digital ha fet possible, no simplement per a satisfer el desig d’estar presents, sinó perquè aquesta xarxa és part integrant de la vida humana. La xarxa està contribuint al desenvolupament de formes de consciència intel·lectual i espiritual, de comprensió comuna, noves i més complexes. També en aquest camp estem cridats a anunciar la nostra fe en Crist, que és Déu, el Salvador de l’home i de la història, aquell en qui totes les coses aconsegueixen la seva plenitud (cf. Ef 1,10). La proclamació de l’evangeli suposa una forma de comunicació respectuosa i discreta, que incita el cor i mou la consciència; una forma que evoca l’estil de Jesús ressuscitat quan es va fer company de camí dels deixebles d’Emmaús (cf. Lc 24,13-35), als quals, mitjançant la proximitat, va conduir gradualment a la comprensió del misteri, dialogant-hi, tractant amb delicadesa que manifestessin el que tenien al cor.\nLa Veritat, que és Crist, és en definitiva la resposta plena i autèntica a aquest desig humà de relació, de comunió i de sentit que es manifesta també en la participació massiva en les diverses xarxes socials. Els creients, donant testimoniatge de les seves conviccions més profundes, ofereixen una aportació valuosa perquè la xarxa no sigui un instrument que redueix les persones a categories, que intenta manipular-les emotivament o que permet als poderosos monopolitzar les opinions dels altres. Contràriament, els creients animen tothom a mantenir vives les qüestions eternes sobre l’home, testifiquen el seu desig de transcendència i la nostàlgia per formes de vida autèntiques, dignes de ser viscudes. Aquesta tensió espiritual típicament humana és precisament la que fonamenta la nostra set de veritat i de comunió, que ens empeny a comunicar-nos amb integritat i honradesa.\nInvito sobretot els joves a fer bon ús de la seva presència en l’espai digital. Els reitero la nostra cita en la propera Jornada Mundial de la Joventut, a Madrid, la preparació de la qual té molt a veure amb els avantatges de les noves tecnologies. Per als qui treballen en la comunicació, demano a Déu, per intercessió del seu patró, sant Francesc de Sales, la capacitat d’exercir la seva feina conscientment i amb professionalitat escrupolosa, alhora que imparteixo a tots la benedicció apostòlica.\nVaticà, 24 de gener 2011, Festa de Sant Francesc de Sales


Fruites deshidratades | La Clau - Revista gratuïta del Maresme\nLa fruita deshidratada es pot definir com el resultat d’eliminar per evaporació el líquid de la fruita fresca madura.\nAlgunes de les fruites que deixem emmusteir a partir de la fruita natural són les panses, les prunes, les figues, els albercocs, els préssecs i els dàtils, que s’han de deixar madurar al màxim abans de secar-los. Entre les panses de més renom tenim les de Màlaga, dolces i carnoses, i les de Corint, més petites i sense l’inconvenient dels pinyols. Actualment també és possible trobar als supermercats fruites del bosc, rodanxes de plàtan, daus de mango, làmines de coco, etc.\nLes orellanes i els préssecs poden menjar-se tal com els comprem, però si es volen utilitzar per farcir aus o preparar-los com a compotes s’hauran de deixar remullar amb aigua durant una estona fins que s’hagin inflat una mica.\nA la gastronomia catalana, la fruita dessecada és un clàssic (ja apareix als receptaris de l’edat mitjana) per a guarniments de plats salats com ara carns guisades, bacallà, amanides, verdures, etc.\nLes panses i les orellanes són molt recomanables i versàtils en amanides i postres com a enriquiment, decoració o ingredient essencial.\nLes prunes són ideals per cuinar un plat de carn a la cassola, un pollastre rostit i també un bon bacallà. L’associació d’aquesta fruita amb la seca és molt freqüent a tota la Mediterrània; és molt típica i preuada la combinació de panses i pinyons, presents per exemple en els espinacs a la catalana o el bacallà a la cassola. Entre alguns dels plats amb fruita dessecada es poden citar per exemple el pollastre o capó farcit, la botifarra blanca amb festucs, les galtes de porc amb orellanes, l’ànec amb figues…\nEn el nostre àmbit cultural existeixen moltíssimes elaboracions en les quals resulta imprescindible la presència d’aquest tipus de fruita. Això dona fe de la versatilitat d’aquests ingredients a l’hora d’aplicar-los a les diferents tècniques culinàries.


Què fer i veure a Manresa 2022\nManresa, a dins de la província de Barcelona, és la capital de la comarca del Plà de Bages. El nucli urbà s'estén en una plana des de la qual es veuen els perfils rocosos del Parc Natural Muntanya de Montserrat.\nEl mas manresà s'articula al voltant de la Basílica de Santa Maria de la Seu. Aquesta estructura combina tant elements romànics com renaixentistes, encara que el seu estil principal és el gòtic.\nTambé són medievals els retaules que conserva, importants mostres de la pintura gòtica catalana. Al casc històric sobresurten, a més, l'Ajuntament, el Palau de Justícia i el Pont Vell.\nAquest pont està associat a la Manresa ignasiana, així com al conjunt arquitectònic de la Santa Cova. En aquest santuari va residir durant la seva estada a la ciutat Sant Ignasi de Loiola, fundador de la Companyia de Jesús.\nPer part seva, l'arquitectura modernista té a Manresa algunes belles construccions, obres de l'arquitecte local Ignasi Oms i Ponsa. La Casa Torrents, la Torre Lluvià i la fàbrica de farina La Florinda en són algunes. Moltes fàbriques d'aquesta localitat conformen un interessant recorregut per l'arquitectura industrial catalana.


RESINECO Composites és una empresa que subministra els millors productes però que a el mateix temps aconsella, assessora i es preocupa per trobar solucions a les necessitats dels seus clients. No dubtis a trucar-nos o enviar un e-mail perquè puguem ajudar-te!\nEstarem encantats d'atendre la teva sol·licitud i si tens la possibilitat, venir a comprar directament a la nostra botiga de Montmeló, en la qual tenim un bon mostrari de totes les possibilitats del que es pot aconseguir amb els materials que oferim.\nde 9:00 a 14:00 i de 15:00 a 17:30h\ndivendres: de 9:00 a 14:00h\nInformació General - info@resineco.com\nComandes - pedidos@resineco.com\nA RESINECO estem compromesos a el 100% perquè quedis completament satisfet. Per això comptem amb personal adequat per atendre qualsevol pregunta o inquietud que puguis tenir durant la visita al nostre lloc web. En cas que desitgis més informació o per aclarir qualsevol dubte, si us plau, contacta amb nosaltres a través de WhatsApp o envia un correu electrònic.\nTots els e-mail són revisats diàriament. Procurem contestar els teus missatges dins de les 24 hores següents a la recepció.\nSi necessites resoldre algun dubte telefònicament, pots trucar a les nostres oficines, en el nostre horari d'atenció a el públic.\nA RESINECO són benvingudes les teves preguntes, dubtes i comentaris sobre el nostre lloc web i empresa.\nUna cordial salutació de l'Equip de RESINECO


El ‘Seminari a l’Entorn dels Valors del Patrimoni i l’Arqueologia Pública’ reuneix a la Facultat a experts internacionals en la matèria\nInfoGiH - Facultat de Geografia i Història UB > El ‘Seminari a l’Entorn dels Valors del Patrimoni i l’Arqueologia Pública’ reuneix a la Facultat a experts internacionals en la matèria\nEls dies 18 i 20 de febrer ha tingut lloc a la nostra facultat una jornada formativa i un workshop organitzats pel Grup d’Arqueologia Pública i Patrimoni (@gapp_bcn) vinculat al projecte europeu Heritage Values Network al qual pertany la Dra. Margarita Díaz-Andreu (ICREA-UB), directora del grup.\nEl “Seminari a l’Entorn dels Valors del Patrimoni i l’Arqueologia Pública” va arrencar amb una destacada assistència d’alumnes i professionals arribats de diverses parts de Catalunya i la península. L’esdeveniment estava dividit en tres sessions amb temes vinculats a polítiques socials en Patrimoni Arqueològic: inclusió social, turisme participatiu, patrimoni virtual i arqueologia pública.\nEl Dr. Xavier Roigé, degà de la Fcaultat, va inaugurar el seminari, tot destacant la importància que tenen aquest tipus d’esdeveniments “organitzats per i pel públic en temps de crisi”. Desprès d’una introducció a càrrec de les Dres. Díaz-Andreu, Apen Ruiz (UOC) i Ana Pastor (UB), organitzadores del seminari, es va donar pas a les sessions, que es varen perllongar al llarg de tot el dia amb intensos debats entre assistents i conferenciants, en un ambient proactiu i conciliador. Pronunciades en català, castellà i anglès, s’ampliava l’horitzó multicultural, amb exemples de diversos països com Mèxic -a càrrec d’Amílcar Vargas- i la Xina, amb la col·laboració de Qian Gao, ambdós membres del grup.\nMés de quaranta experts de tot Europa van participar en el workshop “Heritage Values and the Public” un projecte liderat per la University College of London, la Universitat de Leiden, la Universitat Tècnica de Eidhoven, el Centre de Conservació Noruec NIKU i la Universitat de Barcelona. Al llarg dels dos dies es van realitzar conferències i taules rodones al voltant dels temes d’inclusió, processos participatius, patrimoni virtual, turisme i Patrimoni Mundial. Els especialistes venien de diferents països com Sèrbia, Irlanda o Polònia i pertanyien a diferents disciplines associades al patrimoni: conservació, gestió, museus, universitat, esfera privada.\nFoto: Laura Palau Nadal\nL’acte va comptar també amb una sortida al Barri Gòtic de Barcelona on els convidats van analitzar l’ús i interacció amb el púbic d’alguns espais com la Plaça de la Vila de Madrid o la Baixada de Viladecols. Aquesta trobada posava tancament a dos seminaris que van tenir lloc al llarg de 2014, un d’ells a Eindhoven per apropar-nos al valor intrínsec dels valors del patrimoni i un altre a Oslo per determinar quines eren les millors metodologies per abordar-los.\nA partir d’aquí els partners d’aquest projecte redactaran un document conjunt que acosti les diferents cultures europees als seus propis valors patrimonials.


Bloc de Mariàngela Vilallonga: Exàmens\nPublicat per Mariàngela Vilallonga a 8:41\nTeresa Costa-Gramunt 30 de gener de 2011 a les 11:31\nEls exàmens: l'hora de la veritat... Si se sap alguna cosa es passa ni que sigui justet. Si no se sap es fa veure que se sap. A partir d'aquí, pot passar qualsevol cosa!\nEsther Fabrellas 30 de gener de 2011 a les 11:55\nPer provar que no quedi... mai se sap..\nj.julio 31 de gener de 2011 a les 7:16\nSi no hubiera exámenes nunca no habría concentración intelectual, no existiría la presión de la vida que es la que nos hace vivir con más intensidad.\nOutsider friar 1 de febrer de 2011 a les 9:38\nLa segona resposta mereix una matrícula d'honor. A més, caldria "catejar" l'examinador (així també hauria estat una bona resposta la de "Define greatest achievement").\n(No sé, potser hauria de deixar de llegir les historietes de Calvin & Hobbes)\nM. Àngels Vila Safont 2 de febrer de 2011 a les 19:47\nAi! Què faríem sense aquestes perles que ens distreuen en la sempre feixuga feina de corregir?\nAvui mateix he descobert que Sant Vicent Ferrer va participar en la "crisma" d'Occident...\nI fa uns mesos, que el protagonista d'una novel·la d'Oller havia estat diputat per la "circumcisió" de Madrid...\nMariàngela Vilallonga 2 de febrer de 2011 a les 22:09\nGràcies pels vostres comentaris, Teresa, Esther, José Julio, Outsider, Àngels!\nEn llegir el teu comentari, Àngels, he recordat que en una botiga de roba femenina del centre de Barcelona, em vaig emprovar un vestit i vaig comentar que no me'l veia gaire bé, la dependenta em va dir "és veritat, no l'esterilitza gaire". I ho va repetir encara una altra vegada.\nPer en Calvin o per en Hobbes, Outsider?


Febre de carrer - Quaderns Crema\nFebre de carrer conté vuit relats de Mercè Ibarz en els quals la musicalitat i l’evocació es donen la mà amb saviesa i mestria. En ells, la mirada tan aviat es deté en un present que busca el secret de la seva mateixa actualitat, com s’aviva en el record, lleugerament tintat d’ironia. Una bullicia gradual de personatges, una febre que transporta al carrer i a la catarsi. Mercè Ibarz és una de les veus més singulars de la literatura catalana.\nCol·lecció: Narrativa > Biblioteca Mínima (152)\nEsteu veient: Febre de carrer 12,00 €


infermeria comunitaria T.2  | Infermeria comunitaria I (UdG) | Unybook\ninfermeria comunitaria T.2 (2016)\ninfermeria comunitaria T.2\nAsignatura Infermeria comunitaria I\nFecha de subida 16/09/2017\nSubido por ml97\nTema 2: Nivells d’atenció i relació entre Nivells 1.Nivells assistencials: denominació, naturalesa i objectius • Agència de Salut Pública de Catalunya – Creada a la Llei de Salut Pública de Catalunya ( 18/2009 del 22 d’octubre) i que va entrar en funcionament el gener de 2011 • Atenció Primària de Salut ( esta estructurada per àrees bàsiques) • Atenció Especialitzada – Atenció Hospitalària – Atenció Sociosanitària – Atenció Psiquiàtrica i de Salut Mental – Atenció a les Drogodependències – Altres recursos d’Atenció Especialitzada • Transport Sanitari • Sanitat Respon 2.L’Atenció Primària de Salut • L’Atenció Primària de Salut (APS) és el primer nivell d'accés dels ciutadans i ciutadanes a l'assistència sanitària. Els seus serveis es presten en Centres d‘Atenció Primària (CAP).\n• Segons la definició de la OMS en la conferència d’Alma‐Ata de 1978, es va definir com; l’assistència sanitària essencial i basada en mètodes i tecnologies pràctiques, posades a l’abast de tothom, mitjançant la plena participació i a un cost que l’individu i la comunitat pugui suportar. Primer nivell de contacte amb el sistema sanitari • El CAP està dotat d’un equip de professionals que formen un Equip d’Atenció Primària: ‐ Metge de família ‐ Infermera ‐ Pediatre ‐ Odontòleg ‐ Treballadora social ‐ Auxiliar d’infermeria ‐ Auxiliar administratiu Les ABS i els EAP * Les àrees bàsiques de salut (ABS) són unitats territorials elementals a través de les quals s'organitzen els serveis d'atenció primària. Segons el lloc de residència, es pertany a una ABS concreta. En el territori de cada ABS, es localitza el centre d'atenció primària (CAP) i els consultoris locals. Cada ABS té assignat un equip d'atenció primària (EAP) que presta l'atenció al CAP i es desplaça als consultoris.\n* L'equip d'atenció primària (EAP) és el conjunt de professionals sanitaris i no sanitaris que dirigeix i desenvolupa les seves activitats d'atenció al conjunt de la població d'una ABS.\nTipus d’ABS * Rural: entre 5.000 i 25.000 hab. Normalment formada per més d’un poble. El CAP se situa al poble amb més habitants o més accessible.\n* Urbana: fins a 40.000 hab. Normalment formada per més d’un barri d’una mateixa ciutat 3.Atenció Especialitzada • L'atenció especialitzada de la salut és el segon nivell d'accés dels ciutadans i ciutadanes a l'assistència sanitària.\n• L'assistència sanitària especialitzada a Catalunya es presta a través dels recursos d'internament, consultes ambulatòries especialitzades, hospitals de dia, urgències i hospitalització a domicili, i compta amb el suport d'altres recursos, com ara les unitats funcionals interdisciplinàries sociosanitàries (UFISS) i els programes d'atenció domiciliària‐equips de suport (PADES).\n• La majoria d'aquests recursos s'organitzen funcionalment en xarxes com la d'hospitals d'aguts (XHUP), la xarxa sociosanitària, la xarxa de salut mental i la xarxa d'atenció a les drogodependències (XAD), que contracta el Servei Català de la Salut a diferents institucions públiques o privades. Això implica que hi hagi: – Xarxa d’Utilització Pública: Centres de públics (propietat de la Generalitat) Centres concertats (contractats pel CatSalut) ‐ Xarxa Privada: Centres no contractats pel Servei Català de la Salut. Per funcionar, necessiten estar autoritzats per la Generalitat de Catalunya.\n• Les diferents línies que presten els serveis específics a través dels quals es duu a terme l'assistència sanitària, es combinen i es complementen.\nAtenció Especialitzada – Atenció Hospitalària • L'atenció especialitzada d'internament es presta en hospitals d'aguts, hospitals psiquiàtrics i centres sociosanitaris que, de manera exclusiva o compartida, presten serveis d'hospitalització.\n• La XHUP (xarxa hospitalària d'utilització pública) és una xarxa formada pels hospitals de Catalunya amb els que el Cat salut contracta la prestació de serveis. La XHUP integra un conjunt d'hospitals àmpliament distribuïts en el territori català.\nAquest desplegament permet una bona accessibilitat dels ciutadans als serveis.\nAls hospitals es poden trobar: ∙ Serveis mèdics d'internament ∙ Serveis quirúrgics ∙ Consultes externes on es realitzen les visites ambulatòries per a la realització de proves prèvies a intervencions o de seguiment dels pacients ∙ Serveis d'urgències Com s'accedeix a l'atenció hospitalària? ∙ Per derivació del metge o metgessa de capçalera, o del pediatre.\n∙ En cas d’una urgència greu es pot ser atès a qualsevol hospital de la xarxa XHUP.\nAtenció Especialitzada – Tipus d’Hospitals Segons les seves característiques, els hospitals de la XHUP es classifiquen en tres tipus, hospital general bàsic, hospital de referència i hospital d'alta tecnologia.\n– Hospital general bàsic És aquell que dóna resposta completa als requeriments habituals de la població. Aquests hospitals tenen la tecnologia assistencial necessària per atendre aquelles patologies que no requereixen un grau d'especialització important.\n– Hospital de referència És l'hospital destinat a resoldre pràcticament la totalitat dels problemes de salut susceptibles de curació i millora, llevat d'aquells que requereixen recursos tecnològics d'alt nivell o una pràctica altament especialitzada.\n– Hospital d'alta tecnologia És aquell que disposa de les anomenades supraespecialitats i de noves tecnologies diagnostico‐terapèutiques. Atenen els pacients que no es poden tractar als hospitals de referència.\nAtenció Especialitzada – Altres serveis hospitalaris * Recursos d'hospital de dia * Cirurgia Major Ambulatòria (CMA) * Atenció sociosanitària * Centres sociosanitaris (llarga estada, mitja estada‐convalescència, mitjana estada‐cures pal∙liatives.mitja estada polivalent i unitat de tractament de la sida) * UFISS (Unitats Funcionals Interdisciplinàries Sociosanitàries ) * PADES (Programa d’Atenció Domiciliària Equip de Suport) Atenció Especialitzada – Atenció Psiquiàtrica i de Salut Mental • L'atenció psiquiàtrica segueix un model integral d'atenció interdisciplinària i intersectorial, amb la participació de serveis sanitaris i de recursos socials i educatius. Es prioritza l'atenció i la inserció a la comunitat, i es tenen en compte les necessitats dels pacients i de les seves famílies.\n• Els pacients que requereixen atenció psiquiàtrica i salut mental són atesos en els diferents recursos que composen la xarxa de salut mental. Aquests recursos ofereixen els següents serveis: d'atenció especialitzada de salut mental, de suport a l'atenció primària de salut; d'atenció hospitalària psiquiàtrica, amb diferents nivells d'intensitat; d'hospitalització parcial o hospital de dia, i de rehabilitació comunitària.\n• Els equips que presten aquesta atenció són multidisciplinaris i estan formats per psiquiatres, psicòlegs, treballadors socials i personal d'infermeria, entre d'altres.\nAtenció Especialitzada– Centres d’Atenció i Seguiment a les Drogodependències Centres d'atenció i seguiment de les drogodependències (CAS) • La xarxa d'atenció a les drogodependències (XAD) disposa de centres d'atenció i seguiment que ofereixen tractament ambulatori especialitzat als drogodependents.\n• Els centres d'atenció i seguiment estan integrats per equips de professionals de diverses disciplines (metges, psicòlegs, treballadors socials, diplomats en infermeria, etc.). Aquests professionals dissenyen en cada cas, i d'acord amb la persona que necessita aquest tipus d'atenció, la modalitat de tractament més indicats, així com la conveniència d'utilitzar altres recursos de la XAD com les comunitats terapèutiques o les unitats hospitalàries de desintoxicació.\n• Els CAS poden oferir diferents modalitats de tractament: tractaments lliures de drogues, programes de manteniment amb metadona, programes de manteniment amb antagonistes, etc.\n• En alguns casos també hi ha recursos específics per a l'atenció de problemes relacionats amb les drogodependències en CAP II, consultes externes hospitalàries i centres de salut mental.\nAtenció Especialitzada ‐ Altres recursos d'atenció especialitzada • El CatSalut garanteix altres recursos d'atenció especialitzada no hospitalària als quals el metge de capçalera pot derivar.\n• Dins aquests recursos es troben els CAP II, la rehabilitació, el tractament de la insuficiència renal crònica (diàlisi), els centres de prevenció i control de malalties de transmissió sexual i els centres de vacunacions i consells a viatgers internacionals.\n• Els CAP II Són centres d'atenció primària on es presten les especialitats mèdiques extra hospitalàries i que serveixen de suport i de referència als centres d'atenció primària (CAP).\nAquest tipus d'assistència està en procés de reordenació, integrant‐se en les consultes externes dels hospitals, ja sigui en el mateix edifici de l'hospital o en centres que en depenen Atenció Especialitzada ‐ Altres recursos d'atenció especialitzada Rehabilitació • Quan a causa d'un traumatisme o d'una malaltia el metge considera necessària una rehabilitació mèdica, aquesta es realitzarà en el mateix hospital o bé, si et donen d'alta, en un centre ambulatori contractat pel CatSalut.\n• La rehabilitació comprèn l'aplicació de tècniques pròpies de l'especialitat de Medicina Física i Rehabilitació, com per exemple la fisioteràpia, la teràpia ocupacional, la cinesiteràpia, entre d'altres, encaminades a facilitar, mantenir o retornar el major grau de capacitat funcional o independència possible, en funció de la patologia i estat v funcional de la persona.\nEls serveis de rehabilitació poden estar integrats en hospitals (rehabilitació hospitalària) i en centres que presten atenció ambulatòria especialitzada (rehabilitació extra hospitalària).\nAtenció Especialitzada ‐ Altres recursos d'atenció especialitzada • Tractament de la insuficiència renal crònica (diàlisi) La xarxa d'atenció a la insuficiència renal a Catalunya s'estructura en tres nivells d'assistència: – Els serveis de nefrologia, que, entre altres funcions, duen a terme la prevenció, el diagnòstic i la prescripció del tractament substitutiu renal més adequat a cada pacient.\n– Les unitats d'assistència neurològica, que presten assistència de menor complexitat.\n– Els centres de diàlisi, que presten tractament substitutiu dialític als malalts.\n• La distribució dels recursos de diàlisi en el territori garanteix una bona accessibilitat geogràfica als malalts de totes les regions sanitàries.\nAtenció Especialitzada ‐ Altres recursos d'atenció especialitzada Centres de prevenció i control de malalties de transmissió sexual: • Tot i que el tractament de les malalties de transmissió sexual (MTS) es presta a les consultes dels CAP II, a les consultes externes dels hospitals i a través del Programa d'atenció a la salut sexual i reproductiva, hi ha centres al específicament dedicats a l'atenció de pacients amb aquestes malalties.\n• En aquestes unitats es fan activitats de diagnòstic, tractament i control de les malalties de transmissió sexual. L'atenció als pacients és anònima i gratuïta.\nL'objectiu general de la prevenció i el control de les MTS és disminuir‐ne la incidència i la prevalença, i evitar les seqüeles i la mortalitat que aquestes malalties produeixen.\nCentres de vacunacions i consells a viatgers internacionals: • Aquesta activitat sanitària ha anat experimentant un increment continu i actualment és considerada prioritària dintre dels programes de salut pública, tant pel Departament de Salut com pel Ministeri de Sanitat 4.Transport Sanitari • El transport sanitari és el trasllat de persones que no es poden desplaçar per elles mateixes, que es fa amb un vehicle especialment condicionat per a aquesta finalitat i amb personal amb formació adequada. Dins de la sanitat pública, el transport sanitari està indicat per un professional sanitari i es fa a través d'empreses d'ambulàncies contractades pel sistema sanitari públic.\n• Els serveis de transport sanitari públic es classifiquen en urgents i no urgents.\n No urgent: Transport (trasllat) programat, no urgent • És aquell que es sol∙licita amb suficient antelació per permetre adequar els recursos disponibles. Es coneix el lloc i el moment d'inici, i el lloc i el moment de finalització. Permet fer una previsió de recursos humans i materials.\n• Es realitza entre el domicili d'un usuari i un centre, a la inversa, i entre dos centres (realització de proves diagnostico‐terapèutiques).\n• Per als trasllats sanitaris no urgents, les demandes es coordinen des de l'atenció primària i l'hospital  Transport Urgent Transport primari urgent • És aquell que va des del lloc on s'ha produït l'emergència fins al primer centre (dispositiu) amb capacitat per atendre el pacient. Pot requerir una primera assistència, al mateix lloc on s'ha produït l'emergència, per part de personal qualificat.\n112, el telèfon que atén les emergències mèdiques a tot Catalunya.\nEls recursos es gestionen gràcies a una sèrie d’equipaments d’última tecnologia en telecomunicacions (xarxa d'entroncament i GPRS), de transmissió de dades amb la Central de Coordinació i, properament, amb els hospitals (tauleta gràfica), i de posicionament, amb GPS que permet als vehicles la localització exacta del lloc dels fets i GPS de navegació que permet el seguiment de les ambulàncies des del Centre Coordinador Transport (trasllat) secundari urgent • És el que es realitza amb premura de temps i no es pot preveure quan serà requerit. El trasllat es realitza entre dos centres sanitaris (dispositius).\nInfermeria comunitaria I - T.3 infermeria comunitaria (2016) Apunte\nInfermeria comunitaria I - T.4 infermeria comunitaria (2016) Apunte\nInfermeria comunitaria I - T.5 infermeria comunitaria (2016) Apunte\nInfermeria comunitaria I - T.1 comunitaria I (2016) Apunte\nInfermeria comunitaria I - SALUT COMUNITÀRIA (2016) Resumen


Memòries vives del confinament | Cultura Viva\ndc., 29/04/2020 - 12:00\nL’Ajuntament de Barcelona, a través de la Regidoria de Memòria Democràtica i amb la col·laboració de l’Arxiu Municipal de Barcelona, ha posat en marxa un dispositiu per documentar i conservar les experiències i vivències personals i col·lectives del confinament. La iniciativa, on també ha col·laborat el programa Cultura Viva a través dels projecte Arxius Oberts, servirà per construir un arxiu que expliqui, a nosaltres i als que vindran, les memòries del confinament, és a dir, la memòria popular d’uns dies que ens han canviat la vida en les seves dimensions polítiques, socials i emocionals. Arxius Oberts ha col·laborat en el projecte aportant el coneixement de les conclusions de les taules de treball realitzades el darrer any i mig de desenvolupament del projecte. Així, s’ha contribuit sobre les possibles llicències, les dades i descriptors a recollir, així com sobre tecnologies de codi lliure adequades per tal de construir un arxiu accessible a tothom.\nL'Arxiu del confinament és un espai per a la recollida oberta de testimonis escrits, imatges o audiovisuals que persegueix conservar les vivències individuals i col·lectives a fi de garantir el dret a la memòria popular del confinament de la ciutat de Barcelona. Amb aquesta voluntat també treballen els projectes Arxius Oberts, la Xarxa de Comunitats de Memòria, La Veïnal o la Xarxa de Ràdios Comunitàries de Barcelona: promovent la relació entre comunitats, oferint oportunitats de participar, recopilant iniciatives en línia i posant a disposició de la ciutadania, d'una manera directa i senzilla, tot el contingut creat col·lectivament aquest dies de confinament.\nEls testimonis que es recullin en aquesta plataforma, en una segona fase, formaran part del catàleg públic de l’Arxiu Municipal de Barcelona com a fons documental per preservar i difondre. Amb aquest projecte, Barcelona garanteix també un segon objectiu, que és el dret dels veïns i les veïnes de la ciutat a explicar la pròpia història i que aquesta sigui escoltada i recollida.\n- Accedeix al formulari de recollida de testimonis per a les memòries del confinament.\n- Emplena els camps obligatoris per afavorir la catalogació posterior.\n- Accepta les condicions de participació i clica a ENVIA.


Des de 1956 omplint els rebostos de restaurants, supermercats, botigues d'alimentació.\nEl teu ets el nostre primer valor i l'únic que ens importa\nDes de 1956 omplint els rebostos de restaurants, supermercats, botigues d'alimentació... Especialistes en la distribució de productes per a l'alimentació a Tarragona oferim productes de la terra però també el millor d'Itàlia i del mercat asiàtic.\nCasa Bastida és una empresa líder en el sector de la distribució de productes per a l'alimentació.\nOferim als nostres clients un servei complet i adaptat a totes les seves necessitats. Comptem amb un equip de professionals experts, i amb una infraestructura adequada per a mantenir els aliments en bon estat. Ens sotmetem a estrictes controls de qualitat per a garantir que tots els productes estan en estat òptim. De la nostra terra treballem amb derivats lactis, curats i bullits. Tots de gran qualitat..\nTenim els millors formatges de cada zona, d'Astúries, de Castella, Canàries... Et portem el millor de cada casa al teu paladar. Oferim el millor servei per a restauració i hostaleria a nivell nacional. A casa Bastida no tenim fronteres. Arribem a qualsevol racó del país. Si tens un bar, restaurant, supermercat... I vols el millor, contacta amb nosaltres, estarem encantats d'oferir-te solucions. Uns altres dels nostres clients són les pizzeries i els restaurants italians ja que també distribuïm aquest tipus de productes. Qualitat al millor preu. També ens hem introduït en el mercat asiàtic triant els millors productes de la cuina japonesa. La qualitat està a casa Bastida Parlem? .


Camarles renova el Segell d'Infoparticipa que premia la transparència del web municipal - EbreDigital.cat\nL’Ajuntament de Camarles ha aconseguit renovar el Segell ‘Infoparticipa’ en reconeixement a la qualitat i transparència en la informació del seu web municipal (www.camarles.cat). Amb un 87% de compliment dels 52 indicadors avaluats, Camarles millora en gairebé un 4% el seu percentatge de l’edició anterior i serà un dels cinc municipis distingits de les Terres de l’Ebre, juntament amb Amposta, l’Aldea, La Ràpita i Alcanar.\nAquest reconeixement s’atorga anualment pel Consell Certificador d’Infoparticipa, presidit per la rectora Margarita Arboix i Arzo de la UAB. El Mapa InfoParticipa és un producte del Laboratori de Periodisme i Comunicació per a la Ciutadania Plural (LPCCP) de la Universitat Autònoma de Barcelona, resultat d’haver desenvolupat i validat l’any 2012 el Mapa de les Bones Pràctiques de la Comunicació Pública Local a Catalunya.\nL’alcaldessa de Camarles, Sandra Zaragoza , va recollir el guardó ahir dimecres, 13 de març, en l’acte oficial d’entrega dels reconeixements a la Sala d’Actes del Rectorat de la UAB. “L’aposta per la transparència d’aquest Ajuntament és clara i inequívoca. Treballem dia a dia i de forma incansable per millorar i ampliar la informació que tenim al web municipal per tal de permetre l’accés de la ciutadania a totes les dades que els puguin interessar”, ha destacat Sandra Zaragoza.\nEn paraules de la regidoria de Promoció Econòmica i Comunicació, Bàrbara Curto, “aquest distintiu és una garantia que l’Ajuntament treballa per donar una informació transparent i transversal a la ciutadania i s’ha mostrat molt satisfet per la continuïtat que se li ha donat a aquesta línia de treball els darrers anys”.