Actualitzada 24/01/2022 a les 09:03\nAvui, a l'escola oa la feina hi haurà algunes topades, a causa de la influència de l'energia astral actual. Els canvis d'actitud que has demostrat darrerament no han tingut el menor efecte a la teva voluntat. Avui, una figura representant d'una autoritat us ho farà notar, encara que us disgusti. És un bon dia per aprendre a acceptar.\nAquest és un d'aquells dies en què finalment comprendràs on està ubicada la teva vida professional. Aquesta claredat et posarà en una situació delicada a la feina, perquè et permetrà veure el que altres no poden. En darrera instància, els altres respectaran el teu punt de vista. Veuràs, quan et reafirmes, les situacions canvien. Pots agrair-vos a l'orientació d'aquest dia per aquesta situació.\nSi estàs involucrat en un treball intel·lectual de qualsevol tipus, resisteix la temptació de llençar tot el que hi ha sobre el teu escriptori i començar de nou. Pensaràs que res del que fas està prou ben fet o és prou meticulós, i que els teus treballs no et van deixar res més que clixés. Però això no és gens així.\nLa configuració celestial avui et farà sentir molt sensible. Et sentiràs ofès a la menor crítica, i les teves accions i les activitats dels que t'envolten sobtadament et resultaran superficials. Què passa? Serà el moment de canviar de feina? O potser només és la teva actitud que necessita reajustar-se. No et preocupis, aquesta fase passarà.\nAmb la configuració celestial podries estar amb ànim de divertir-te. Probablement no tinguis gaires ganes de treballar. Potser decideixis compartir fins i tot la més banal de les teves bromes amb els teus companys de feina. Podries entretenir-los oficiant de comediant de loficina. No et costa gaire fer que la gent rigui. El teu enginy i formes atrevides sempre aconsegueixen riallades.\nAvui us sentireu nervis sobre algun tema, a causa de l'energia astral en joc. Tracta de no permetre que una falta passatgera de confiança et desil·lusioni. Tracta de connectar-te amb mantres positius o mantingues una conversa inspiradora amb un amic. Saps de què ets capaç; no perdis de vista el teu talent. Avui podrien presentar algunes oportunitats meravelloses si aconsegueixes superar la teva ansietat.\nAmb l'actual influència planetària, el dia podria requerir una mica més gentilesa. Si pressiones massa en una adreça, podries descobrir que pateixes més contratemps. El millor és que avui siguis receptiu i deixis que les coses flueixin cap a tu. Si romans obert a l'energia i idees que la gent et porta podries trobar alguns tresors especials al llindar de la porta!.\nAquest no és un dia per córrer riscos. La configuració planetària t'incentivarà a fer decisions que aniran contra la llei i el sentit comú. Només perquè sents que les coses van massa lentes no és excusa per a un judici dolent. Si et descobreixes pensant, "Comencem a construir sense l'autorització necessària", o, "Surtim de viatge a l'exterior sense les vacunes requerides", se t'adverteix, pensa-ho dues vegades.\nAmb aquesta alineació planetària sens dubtes enfrontaràs el dia davant d'una manera frenètica. Tindràs ansietat per clarificar la teva situació financera, els teus problemes professionals o les teves afliccions emocionals i estaràs determinat a trobar els mitjans per fer-ho immediatament. Però el teu esperit imprudent va ser el que et va col·locar en aquestes situacions en primer terme.\nÚltimament has desitjat reconeixement social i èxit, i has estat molt més actiu a la glamurosa vida social que l'usual. Fins i tot t'has sorprès a tu mateix fent-te noves amistats. Tot i això, avui la configuració celestial t'inspirarà a preguntar-te si val la pena quedar-te amb alguns dels socis que tens. Per dir la veritat, alguns són veritablement molestos!.\nAquest és un moment per pensar en les teves relacions. Si tens socis a la feina segurament necessitis ajuntar-te amb ells per revisar l'estat dels negocis. A la teva vida privada, hauràs de repensar els teus plans de vacances i potser fins a considerar compartir una casa amb amics. No necessites irritar-te. L'enuig no resol res sota una alineació planetària com aquesta.\nSi encens el motor del teu cotxe i comences a manejar sense treure el fre de mà, possiblement pensis que el motor està funcionant malament. Aquest és el tipus d'error d'absència mental que us passarà a l'escola oa la feina, a causa de la influència dels planetes. Encara que vegis que els teus plans comencen a tenir èxit, frena la teva eufòria. Avui, estàs advertit/da a concentrar-te en els detalls!.


CÀRITAS, MEM"RIA DE L'ANY 2015 - Diari de Girona\nCÀRITAS, MEM"RIA DE L'ANY 2015\nfrancesc pardo i artigas 06.06.2016 | 07:15\nEncara amb el ressò de la festa de Corpus\nde diumenge passat, considero que cal\nrecordar la missió de Càritas perquè està profundament unida a la celebració de l'Eucaristia. Per això, per Corpus celebrem alhora\nel dia de Càritas. Com cada anyper aquestes dates es presenten les memòries d'algunes Càritas, i molt especialment la memòria de Càritas Diocesana, ara la corresponent a l'any 2015. Un breu comentari amb la intenció de conèixer millor la missió de Càritas i\nles seves accions, tant per valorar-les com perquè tots sentim Càritas com a nostra: «Jo sóc Càritas i en sóc responsable». Recordem-ne la identitat i la missió: Càritas Diocesana, formada per les 48 Càritas parroquials, interparroquials i arxiprestals, és l'Església que estima, acull, acompanya, ajuda,\nforma i promociona les persones que es troben en situació o risc de pobresa i d'exclusió social, especialment les més vulnerables, a la\nllum de l'Evangeli i de la doctrina social de l'Església, actualitzant la missió alliberadora de Jesucrist avui. Per això cal una organització\nben travada i uns programes ben pensats a partir de l'observació de les necessitats, l'experiència i la recerca de la justícia social. A títol d'inventari A títol d'inventari enumero alguns dels programes del 2015: acollida, aliments, rober, gent gran, educació, immigració,\norientació i formació sociolaboral, joves, empresa d'inserció i grup d'èxit, comunicació i sensibilització, i formació en cooperació internacional. Qui ho ha fet possible?:\n- 2.498 persones voluntàries.\n- 848.640 hores de voluntariat.\n- 113 persones (tècnics i especialistes) contractades.\n- 150 accions formatives internes.\n- Els fidels cristians de les parròquies del nostre Bisbat.\n- 188 entitats amb cor. 1.835 socis i donants.\n- 120 organismes públics en col·laboració, 65 entitats,\n40 residències de gent gran, centres educatius.\n- 23.003 persones ateses, que significa 59.562 persones\n- 7.413.402 euros invertits. Comptes auditats externament.\nDarrere dels números[...]» (extret del Full Parroquial d'aquesta setmana)


La prèvia del Barça-Liverpool en 3 claus: vertigen, Mané i la tecla per la dreta (Natàlia Arroyo)\nEl trident de dalt, el dinamisme dels de dins i la solvència de Van Dijk donen força als 'reds'\n3 min. Barcelona 01/05/2019 12:31\nEl Liverpool és un equip que es mou al ritme vertiginós del seu tècnic, un Jürgen Klopp que ha edificat un onze prou versàtil, profund i temible per sentir-se el més fort en totes les competicions. A la Premier està fent números de campió, però ha topat amb un City tossut, aferrat a la regularitat per aixecar el títol. I la Champions sembla la seva competició ideal, sensible a les dinàmiques més esclafadores i penalitzadores de qui li té por. No és senzill no tenir-n'hi, a aquest Liverpool, sobretot amb la tornada a Anfield.\nDavant del dubte, joc directe\nEn molts contextos, el Liverpool vol portar el pes del partit. Circula la pilota, espera a posicionar-se i prepara l'acció més beneficiosa amb un punt d'aparent tranquil·litat. És Van Dijk qui, des d'una ubicació molt centrada, busca la complicitat d'un tercer per progressar, ja sigui el lateral baix o un dels migcampistes venint per atraure.\n651x304 Van Dijk rep a l'eix central i reordena l'inici de joc Van Dijk rep a l'eix central i reordena l'inici de joc\nPerò no sempre té l'escenari controlat. Contra pressions altes agressives, pateix. El Porto el va arraconar i el va fer trontollar.\n651x366 El Porto pressiona a dalt i el Liverpool no troba vies de progressió El Porto pressiona a dalt i el Liverpool no troba vies de progressió\nDavant del dubte, però, tenen un recurs que se'ls gira en ocasió: juguen directe i posen a córrer les seves feres a dalt. Ho fan, a més, després d'haver atret mig equip rival i l'ataquen esquerdat, mig desfet. Acumulen tanta gent a dalt que acostumen a controlar bé les segones jugades. Al Barça voldrà fer-li mal sobretot així.\n651x343 Els laterals reben baixos, atrauen el rival i preparen el joc a zona d'atac Els laterals reben baixos, atrauen el rival i preparen el joc a zona d'atac\n651x309 Acumulació d'efectius per dominar el joc directe: el rival queda dividit Acumulació d'efectius per dominar el joc directe: el rival queda dividit\nLa temporada de Sadio Mané està sent espectacular. L'extrem esquerre del Liverpool és l'atacant més en forma i qui més responsabilitats té. Alliberats Salah i Firmino en la majoria de tasques defensives, previnguts per a la transició ofensiva, ell recorre la banda perseguint al lateral rival, si puja. Si cal, es fusiona amb línia defensiva endarrere, una tendència que podria animar Valverde a alinear Sergi Roberto, per exigir-lo més en el camí cap a baix.\n651x366 Mané es fusiona amb la línia defensiva, controlant la pujada de l'home de banda rival Mané es fusiona amb la línia defensiva, controlant la pujada de l'home de banda rival\nEl problema és que, si l'adversari falla en el seu atac, arrenca a córrer i irromp al contraatac amb una velocitat difícilment controlable.\n651x366 Salah i Firmino inicien la transició i Mané s'incorpora a tota velocitat Salah i Firmino inicien la transició i Mané s'incorpora a tota velocitat\nPiqué haurà d'estar molt atent a la cobertura, sobretot quan Firmino iniciï alguna conducció verinosa.\nDues invitacions per a Messi\nSi se sent bé, el Liverpool prefereix pressionar a dalt. Tendeix a fer-ho amb un dels extrems saltant sobre el central rival i qui més ho fa és Mané.\n651x335 Mané salta sobre el central i la sortida queda lliure a través del lateral Mané salta sobre el central i la sortida queda lliure a través del lateral\nAquest gest allibera el lateral dret rival, a qui no arriben a temps a pressionar Keïta o Robertson, una situació que torna a beneficiar Sergi Roberto en l'equació per un lloc a l'onze. El reusenc, amb Rakitic, és una de les vies principals per arribar a Messi i avançar de manera còmoda.\n651x366 Superar la cobertura de Firmino és atacar l'última línia amb avantatge Superar la cobertura de Firmino és atacar l'última línia amb avantatge\nL'instint pressionant del Liverpool sovint el porta a alçades que l'exposen darrere i si el Barça troba Messi en situacions espaioses, a punt per enfilar el mur de contenció que és Fabinho, l'atac blaugrana pot ser prometedor. L'altre avantatge per a Messi pot ser l'activació del carril esquerre, potser la zona defensiva més dèbil del Liverpool per la poca implicació de Salah, a qui Jordi Alba pot fer suar si s'atreveix a encarar-lo.\n651x366 L'equip es decanta defensivament molt a la banda de Mané i queda vulnerable al canvi d'orientació a l'esquena de Salah L'equip es decanta defensivament molt a la banda de Mané i queda vulnerable al canvi d'orientació a l'esquena de Salah\nL'Ajax balla a Londres i s'acosta a la final derrotant el Tottenham (0-1)\nAmb Leo Messi tot és possible


Migjorn 1.6 Km/h\nInformació del temps 9/26/2020\n18.5 °C - 42% Humitat\nVent 1.6 (km/h) Migjorn\nTemperatura Temperatura mínima 14.2 °C / Temperatura màxima 22.7 °C\nHumitat Humitat rel. mínima 26 % / Humitat rel. màxima 50 %\n07 de setembre 2020 / 07 d’octubre 2020\nConcert de Rober Perdut\n26 de setembre 2020 / 26 de setembre 2020\nel divendres 10 de gener, a les 18.30 h, en el Cine de Dalt, Taranna Teatre representarà Un bon regal de Nadal.\n" data-title="Un bon regal per Nadal ">\nUn bon regal per Nadal\n10 gen. Llegir més\nT'has portat bé? Seguro que els Reis vindran carregats de regals... Espera impacient la seua arribada el 5 de gener! " data-title="Arribada dels Reis d'Orient ">\n05 gen. Llegir més\nDonem la benvinguda al 2020 amb la companyia de dansa Masters Ballet d'Ontinyent i el seu espectacle Una vez en diciembre a benefici de l'Associació Espanyola Contra el Càncer (Junta Local de Xixona) el divendres 3 de gener, a les 19.30 h, en el Cine de Dalt. " data-title="Una vez en diciembre ">\n03 gen. Llegir més\nQuina sort... Si encara no has pogut enviar la carta als Reis, podràs donar-li-la al seu patge que estarà visitant-nos el 3 de gener d'11.00 h a 14.00 h en la porta de l'Ajuntament. No t'ho perdes perquè vindrà amb molts regals i diversió.\n" data-title="Visita del patge ">\n29 des. Llegir més\nUn bon regal pel Nadal dins de la Campanya de música i teatre 2019. " data-title="Un bon regal pel Nadal ">\nUn bon regal pel Nadal\n28 des. Llegir més\nRalph, rompe Internet. " data-title="Cine familiar ">\n22 des. Llegir més\nLa Unió Musical de Xixona celebra Santa Cecilia con la participación del coro del colegio Cristòfol Colom de Xixona el sábado 21 de diciembre a las 19.30 h en el Cine de Dalt. " data-title="Concierto de la Unió Musical de Xixona ">\nConcierto de la Unió Musical de Xixona\n21 des. Llegir més\n14 des. Llegir més


Compte enrere per a la Festa Major d’Hostafrancs – RÀDIO HOSTAFRANCS\nDissabte 23 gen. - 2021 | 2:34\nCompte enrere per a la Festa Major d’Hostafrancs\nRedacció Send an email 02/09/2019\nEntrats en el mes de setembre, comença el compte enrere per a la Festa Major d’Hostafrancs que enguany celebra 160 anys. En els darrers dies la Federació d’Associacions, Entitats i Comissions d’Hostafrancs (FAECH) ha estat treballant en els últims detalls del programa. Enguany la Festa Major serà del 27 de setembre al 6 d’octubre. A la programació, hi ha activitats per a tots els públics que combinen la tradició de la Festa i les noves propostes.\nL’acte de presentació es farà dijous 12 de setembre, a les 19 hores, al saló de plens de l’Alcaldia d’Hostafrancs. Serà en aquest acte quan es donarà a conèixer el cartell de la Festa Major 2019, la proposta guanyadora del concurs d’enguany.\nLa presentació a la seu del districte s’iniciarà amb l’actuació de La Companyia Juvenil de Ballet Clàssic de Catalunya. Un cop es descobreixi el cartell guanyador, aquest començarà a difondre’s pels carrers del barri i serà visible en el programa de la Festa Major que es començarà a distribuir gratuïtament. A partir del dia 27 de setembre tant el cartell guanyador com totes les propostes presentades al concurs es podran veure exposades a la sala aparador del Casinet d’Hostafrancs (c. Rector Triadó, 53).\nEl pregó el farà Joana Siscart\nLa Festa Major arrencarà divendres 27 de setembre amb el pregó que anirà a càrrec de Joana Siscart, propietària de Cistelleria Siscart, un dels establiments emblemàtics del carrer de la Creu Coberta i que ha estat testimoni de la història i la vida quotidiana del barri durant 4 generacions. Serà un pregó amb una connotació especial ja que l’establiment familiar amb més d’un segle d’història tancarà portes a finals d’aquest mateix mes de setembre perquè la propietària es jubila.\nDetingut al metro Espanya amb dos quilos de marihuana


L'AAQAI fa una crida a les administracions per a regular la qualitat ambiental en espais interiors - FÒRUM.ad\nL’AAQAI fa una crida a les administracions per a regular la qualitat ambiental en espais interiors\nEl 02/07/20 15:01\nCircuits de transmissió del covid\nDavant la irrupció de la SARS-CoV-2 la qualitat de l’aire a l’interior dels edificis ha passat a un primer pla. Cal millorar-la més que mai per temes de salut i ja no només de confort. L’Associació Andorrana per a la Qualitat Ambiental Interior (AAQAI) vol remarcar la importància d’aquests aspectes i posa a disposició els seus experts per contestar aquelles qüestions d’interès general i de manteniment dels edificis.\nLa cura de la qualitat ambiental interior ha canviat amb l’aparició de la pandèmia i s’ha convertit en un aspecte vital en quant a la salut de les persones. L’augment de la probabilitat de contagis en llocs tancats ha generat una presa de consciència i un augment de l’interès referent a la necessitat de mantenir els espais interiors saludables. Més enllà de la conscienciació, la pandèmia obliga a adaptar-se a les noves normatives i requisits en vigor. Andorra no disposa encara de normativa concreta respecte a la qualitat ambiental interior, i des d’AAQAI – l’Associació Andorrana per la Qualitat Ambiental dels Interiors – que impulsa i assessora des de fa més de dotze anys en el sector, s’insisteix en el fet que ara és el moment i l’oportunitat per als grans sectors del país com l’hoteleria, la restauració, el comerç i en general tots els edificis públics de posar en valor la qualitat de l’aire interior. Des del disseny, el control dels contaminats, la higiene i la desinfecció en general.\nL’Associació recorda que cal evitar al màxim la proliferació de productes i tècniques de desinfecció no homologades, fet que podria provocar danys colaterals. Els experts que en formen part; liderats per a professionals de l’enginyeria, laboratoris, empreses d’higienització de sistemes de ventilació i climatització d’edificis, consultores i verificadores de qualitat d’aire, i empreses de desinfecció; recorden que “hi ha moltes malalties de transmissió respiratòria, l’aire pot ser un vehicle de transmissió de malalties, per tant no hi ha cap dubte en quant a la importància de tenir cura de la qualitat de l’aire interior.”\nAAQAI ha col·laborat durant la pandèmia amb la FEDECAI (Federación de Empresas de Calidad Ambiental en Interiores) en la creació d’un protocol que permet lliurar un certificat “Covid safe”, a més de posar a disposició dels seus associats, de les administracions, empreses i usuaris finals, tota la informació rellevant a nivell internacional per contribuir a millorar la qualitat de l’aire en espais interiors i de la mateixa manera, frenar la propagació del virus. L’associació recorda també, que pel que fa referència als aspectes a tenir en compte per a la prevenció de contagi en edificis, cal destacar la necessitat de ventilar bé els espais tancats, tenir una bona higiene general i una bona desinfecció, a més de fer un correcte manteniment dels sistemes de climatització, en particular el higiènic, i el control de paràmetres ambientals.\nA banda de posar els seus experts a disposició mitjançant la web www.aaqai.org l’entitat recomana que es facin en tots els edificis, estudis de qualitat ambiental interior, que permeten entre d’altres, disposar de dades objectives i fiables.\nNotícia Anterior: Andorra la Vella incorpora 177 treballadors eventuals aquest estiu, un 50% més que l’any passat\nSegüent Notícia: Carnet Jove Andorra impulsa una campanya per gaudir de l’estiu al país


Un fluix Llevant és sepultat per l'Atlètic (0-5) | 7TeleValencia\nUn fluix Llevant és sepultat per l’Atlètic (0-5)\nEl Llevant UE va perdre per 0-5 el partit davant l'Atlètic de Madrid disputat en el Ciutat de València corresponent a la jornada 13 de la Lliga Santander.\nLa nit es va fer fosca i tancada. Tan opaca i tan summament tenebrosa que, entorn de la mitja hora del primer capítol del joc, l’Atlètic manejava una còmoda i saborosa renda de dos gols que semblava buidar d’obstacles, i convertir en una autopista sense peatge, el camí que conduïa a la victòria en un territori per tradició hostil i replet d’arestes, tal com dictaminava la història més recent, però la història, encara que en infinitat d’ocasions present una tirada a la repetició en les seues manifestacions, no sempre resulta determinant. Es va encarregar de plasmar sobre el verd aqueixa tesi un Atlètic de mirada diabòlica, electrizante amb la pilota en els peus, summament vertical i punxant davant el gol. L’esquadra de Simeone va realitzar un vertader exercici d’eficàcia davant la porteria protegida per Oier. La seua fiabilitat va ser absoluta, si ben els condicionants van semblar somriure-li.\nNo havia passat gens especialment reseñable sobre la gespa del Ciutat de Valènia quan el col·lectiu blanc-i-vermell s’apinyava per a celebrar la primera diana després d’un rebutge de Róber Pier que va abraçar la xarxa de la meta levantinista. El terror es va ensenyorir del levantinismo. Va ser un gol dolorós, trist preludi d’una jornada sorrenca que caldrà bandejar de la memòria amb la major celeritat possible. En una contra vertiginosa Corretja es va plantar en les rodalies d’Oier, va superar l’eixida desesperada del porter basc i va creuar en direcció a la porteria amb una suavitat extrema. Tot semblava controlat davant l’aparició de Chema, però, contra pronòstic, el cuir va quedar inert sobre la línia de gol. Va ser una suggeridora invitació per a les botes lacerades de Gameiro. L’atacant francés va celebrar un dels gols de més senzilla resolució mai aconseguits al llarg de la seua productiva carrera com a futbolista professional.\nVa ser un toc poc exigent que va partir en dos trossos el cor del Llevant. Va ser un colp letal i profund. El cronòmetre circumdava el minut trenta i el relat de la confrontació semblava marcat, malgrat que restava una hora per al tancament del duel. No convé oferir prebendes a un bloc que es maneja amb una intensitat superlativa i que és capaç de dominar tots els tempos en un partit. Potser la pitjor notícia en clau levantinista va ser que amb prou faenes va haver-hi temps i espai per a debatre la naturalesa i condició d’una trobada que calia afrontar a cor obert. Al Llevant li va faltar aqueix instint de supervivència que va evidenciar en cites anteriors per a mutar el registre d’adquiria el duel. Jason va armar la cama després d’enfrontar-se a una pilota sense duel a l’interior de l’àrea d’Oblak, però el seu tret va marxar alguna cosa desviat i Enis Bardhi no va ser capaç d’explotar dues accions d’estratègia sobre la balconada de l’àrea colchonera.\nL’Atlètic, que havia recuperat la fe en el duel de Champions del passat dimecres amb un triomf convincent, es va donar un bany d’autoestima en el Ciutat de València. Els seus davanters, en guaret durant part del recorregut de lliga, van recuperar les emocions i la cadència que genera el gol. Amb els fats del seu bàndol, el grup de Simeone va gestionar el partit sense amb prou faenes pestañear exhibint una superioritat absoluta en la totalitat dels espais del rectangle de joc. Aqueixa tendència, lluny de minorar, va augmentar durant la represa. Cada contraatac de l’equip blanc-i-vermell augmentava la sensació de perill de l’anterior. Sòlid en la línia de mitjans, i precís en l’última passada, els gols van ser caent davant la mirada perduda de l’escuderia que condueix Muñiz.\nEl València CF es mesura a l’Atlètic pensant en la Copa


taronges | receptesmaica.cat\nby maicadmin in Les teves receptes\nTallar una tapa a les taronges, per la part de baix, i guardar les tapes. Buidar les taronges vigilant de no trencar la pell. Reservar la carn i el suc. (més…)\ncrema de taronja taronges Taronges amb crema de taronja\nSigui com sigui, el cas és que el cos de la criatura reacciona amb diferents símptomes a l’entrada del virus del constipat. “Són sempre símptomes d’eliminació del virus; el cos es prepara per combatre’l i eliminar-lo”, comenta la metge Mercadal. (més…)\ntaronges Vitamina C


Inici » Ohojitxi\nL’ ohojitxi és un mancala jugat pels abé de la zona d’Agbo, a Costa d’Ivori. L’objectiu d’aquest mancala és aconseguir ficar totes les llavors en els forats de l’altre jugador. Guanya qui aconsegueix quedar-se sense llavors. Es pot jugar amb un taulell d’aualé, però girant-lo 90º. Això és així perquè cada jugador, en comptes de tenir una fila de 6 forats, té 3 files de 2. O sigui, que la línia que parteix el taulell en dos, no serà longitudinal com en el cas de l’aualé, sinó transversal.\ntauler: 6×2, sis files de dos forats.\nsembra: volta simple. Les llavors es col·loquen una a una en els forats següents. Tan sols es sembra en els forats propis.\ncollita: només en terreny propi. Quan un jugador cau en un forat propi que conté 4 llavors, comptant la que s’acaba de dipositar, aquestes són retirades i es col·loquen en un dels forats del terreny de l’adversari. Es poden fer captures encadenades, si en els forats precedents també hi ha quatre llavors. En aquest cas, totes les llavors capturades (4,8,12, etc) es col·loquen en un dels forats de l’adversari.\nobjectiu: guanya el jugador que aconsegueix quedar-se sense llavors en el propi costat del tauler\nel joc acaba…: quan un jugador es queda sense cap llavor en el seu costat del tauler, o quan un jugador es dóna per vençut.\nDISPOSICIÓ DE LES LLAVORS EN EL TAULER:\nEn el diagrama següent es pot veure una representació esquemàtica d’un tauler per jugar a l’Ohojitxi. Les tres files superiors pertanyen al jugador B. Les tres files de sota pertanyen al jugador A. Es juga amb 4 llavors en cada forat al inici de la partida.\nCom a l’aualé, el joc comença amb 4 llavors a cada forat.\nCada jugador mou les llavors només dintre del seu camp. Mai en el camp de l’altre jugador. La sembra es fa en sentit contrari a les agulles del rellotge.\nEs sembra agafant les llavors d’un forat i sembrant-les als consecutius. A l’exemple següent, el jugador B agafa les 7 llavors del seu forat 4 i les sembra.\nEs cullen les llavors, quan la darrera d’una sembra cau en un forat on n’hi havien 3 inicialment (per tant, 4 després de la sembra). Al següent exemple, el jugador A, ha passat una llavor del forat 6 al forat 1. Captura per tant les 4 del forat 1.\nEs pot fer captura multiple, si la darrera llavor queda en un forat amb 4 i els forats precedents també es queden amb 4 llavors. A l’anterior exemple, el jugador B sembra 5 llavors des del forat 5. Per tant, captura les 4 llavors dels forats 4, 3 i 2.\nTotes les llavors que un jugador aconsegueixi collir, no importa quantes, les ha de col·locar en un sol dels forats del seu adversari, que pot ser diferent en cada torn de joc.\nA l’exemple següent, el jugador A sembra 4 llavors des del forat 4 i aconsegueix collir les del forat 2. Observa que el seu adversari pot, en la propera tirada, sembrar les llavors del forat 5 per collir les del forat 2. Per evitar-ho, posa estratègicament les 4 que ha capturat al seu forat 2 (també hagués estat una bona jugada posar-les al 5).\nAprofitem per comentar que hi ha una variació d’aquest divertit mancala que es juga en taulell de 8 forats. El descriurem en una propera ocasió.\nVeure també: una partida sencera al joc Ohojitxi


(S'ha redirigit des de: Francesc Tosquelles Llaurado)\nPsiquiatre i metge\nFrancesc Tosquelles Llauradó (Reus, 1912- Granges d'Òlt, 1994) fou un psiquiatre català.\nNascut a Reus el 1912, en el si de la burgesia progressista local. Va estudiar medicina a Barcelona, on durant la Dictadura de Primo de Rivera va assaltar amb un grapat d'estudiants el local de la Unión Patriótica de la Rambla. Va rebre formació medica entre altres del psiquiatre Emili Mira, i va treballar abans de la Guerra Civil a l'Institut Pere Mata, i col·laborà en la premsa mèdica reusenca, com ara Fulls clínics. Fou catalanista i afí al Bloc Obrer i Camperol i al Partit Obrer d'Unificació Marxista (POUM). El juliol de 1936 marxà al front d'Aragó on assistí a combatents que sofrien psicopaties adquirides a les trinxeres. Als primers mesos de la guerra, ell i altres militants del POUM confiscaren dos masos a la carretera de Reus a Salou on desenvoluparen les "bases de la psicoteràpia infantil-jovenil" i van establir unes premises per a l'ensenyament a les escoles reusenques nacionalitzades. El 1939 va travessar la frontera i després va ser contractat -primer com a infermer perquè no li convalidaven el títol espanyol de metge - a l'hospital psiquiàtric de Saint-Alban (Losera, França). Amb Lucien Bonnafé va ser un dels ideòlegs i fundadors de la Psychothérapie institutionnelle francesa, un corrent psiquiatric que als anys seixanta del segle xx en mans del mateix Tosquelles, Jean Oury o Roger Gentis va donar lloc a la versió francesa de l'antipsiquiatria internacional. A finals dels seixanta, la gerència de l'Institut Pere Mata de Reus va contractar-lo com a director i va liderar la reforma de la institució fins a la seva mort a Granges-sur-Lot el 25 d'octubre de 1994. Recentment l'ajuntament de Reus li va dedicar un carrer a la ciutat.\n↑ Diccionari biogràfic del moviment obrer als Països Catalans. Barcelona: Universitat de Barcelona : Abadia de Montserrat, 2000, p. 1379. ISBN 848415243X.\n↑ Pràctica, política, art i clínica, al MACBA\n«Francesc Tosquelles i Llauradó». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Francesc_Tosquelles_Llauradó&oldid=21986425»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 17 set 2019 a les 13:53.


URBAJOBS: KM0, PUNT DE PARTIDA DE L'AVENTURA LABORAL EN GANDIA VALENCIA\nURBAJOBS: Km0, PUNT DE PARTIDA DE L'AVENTURA LABORAL 25 Plazas\ndel 07/01/2019 hasta el 09/01/2019 en Gandia - VALENCIA\n7, 8 i 9 de gener de 2019 de 09:30 a 13.30h\nPersones que busquen una orientació o reorientació en el seu projecte professional, començant amb el coneixement del recursos personals i professionals que tenen, així com les àrees a millorar per tal d’oferir allò que el mercat de treball demanda actualment, i com donar-se a conèixer de manera exitosa. Ser conscient de la impressió professional i personal que estem transmetent a la resta com un aspecte important de la nostra reputació professional\n•\tKm0: Punt de partida.\n•\tAutoconeixement per iniciar el pla d’acció professional.\n•\tConeix i potencia les competències vitals i necessàries per al segle XXI\n•\tSaber les demandes de l’entorn laboral t’obri un món de possibilitats.\nMitjançant pràctiques en grup i la reflexió individual, descobriràs com potenciar la teua Marca personal i com posicionar-te en el mercat laboral actual. Definir el teu objectiu t’ajudarà a elaborar el teu pla d’acció professional.


Pràctiques | CEE Centre de Formació i Treball Flor de Maig\nEstudis Formació Laboral (PFI)\nQué és la formació en centre de treball?\nSón pràctiques formatives no laborals a les empreses, que realitza l’alumnat d’ensenyaments de programes de formació i inserció, formació professional inicial, arts plàstiques i disseny, ensenyaments esportius i batxillerat i ensenyaments artístics superiors, en centres de treball, mitjançant un conveni de col·laboració que subscriuen el centre docent i l’empresa.\nLa formació en centres de treball també es pot dur a terme en empreses de fora del territori català.\nLa formació en centres de treball (FCT) engloba:\n• el bloc de formació pràctica (BFP) o mòdul de formació pràctica (MFP),\n• les pràctiques externes als ensenyaments artístics superiors,\n• les pràctiques en empreses d’altres programes formatius.\nAquestes instruccions són aplicables als ensenyaments postobligatoris en la modalitat presencial i en la no presencial.\nUn conveni de col·laboració (o conveni de pràctiques) no és un contracte de treball, i l’alumnat en pràctiques no té la consideració de treballador per compte d’altri; per tant, no pot ser aplicada cap normativa laboral que reguli les relacions laborals.\nAl mateix temps, és evident que l’alumnat en pràctiques ha de conèixer els riscos laborals de l’activitat professional. Abans d’iniciar el període de pràctiques, el centre docent ha de garantir que l’alumnat rebi una formació curricular bàsica en prevenció de riscos laborals.\n• El coneixement del món laboral i de l’empresa.\n• La possibilitat d’estar en contacte amb la tecnologia més avançada.\n• La compleció de la seva formació professional, per capacitar-se per a la seva incorporació al món laboral.\n• L’obtenció d’una formació adaptada a llocs de treball específics.\n• L’acostament a la cultura de l’empresa.\n• L’experiència en el món laboral com a pas previ per a la primera ocupació.\n• L’inici del seu historial professional acreditat amb el quadern de pràctiques.\n• L’avaluació positiva de les pràctiques comporta la superació del crè- dit, mòdul o matèria.\n• Captar futur personal qualificat.\n• Col·laborar en la formació dels aprenents.\n• Oferir l’accés dels joves estudiants a la seva primera ocupació.\n• Relacionar-se amb els centres docents.\n• No implica serveis retribuïts ni vinculació laboral.\nÉs un acord subscrit, amb un model oficial, entre el centre docent i l’empresa, a fi que l’alumnat d’ensenyaments postobligatoris pugui realitzar pràctiques formatives, no retribuïdes, que completen la seva formació.\nHa de ser la que estableixi el disseny curricular dels diferents ensenyaments postobligatoris.\nTot l’alumnat que estigui matriculat en els cicles formatius de formació professional inicial, programes de formació i inserció, cicles d’ensenyaments esportius, d’arts plàstiques i disseny, batxillerat en qualsevol de les seves modalitats, ensenyaments artístics superiors i altres programes organitzats i autoritzats pel Departament d’Ensenyament.\nAquest seguiment queda reflectit en el quadern de pràctiques de l’alumne i correspon dur a terme aquest seguiment:\n• Al centre docent: El coordinador de formació professional. Els tutors de pràctiques.\n• A l’empresa: Un tutor de l’empresa responsable de fer el seguiment amb el tutor de pràctiques del centre docent.\n• Al Departament d’Ensenyament: S’encarrega d’autoritzar els convenis i donar el suport necessari per fer el seguiment d’aquestes pràctiques.


Nomdedéu: "Confieu en mi, jo confie en vosaltres": "UNA POLÍTICA NOVA ( I )" - WWW.casteloninformación.es - 02.04.14\n"UNA POLÍTICA NOVA ( I )" - WWW.casteloninformación.es - 02.04.14\nSi l’actualitat no em fa canviar d’opinió encete hui amb este article una sèrie referida al que es coneix amb l’anglicisme d’Open Gevernment. És a dir, eixa doctrina que alguns fa molt que defensem de que l’acció de govern (també la de l’oposició) ha d’estar oberta a la ciutadania. I això es fa mitjançant tres grans principis: transparència, participació i col·laboració. I que sovint es vinculen a l’Open Data i l’e-democràcia.\nCom no sóc un teòric, ni tinc cap pretensió de fer articles acadèmics, usaré casos reals, per exemplificar el que crec que són els problemes, i com es poden afrontar amb certes garanties d’èxit.\nComencem amb la denúncia que ha fet el partit socialista segons la qual, el PP a la Diputació hauria adjudicat reformes a casernes de la Guàrdia Civil per un valor global de 140.000€, totes elles adjudicades a empreses que segons el PSOE tenen un grau més o menys evident de relació amb el PP. L’administrador d’una està “vinculat” al número dos de la llista d’un poble, un altra és l’empresa d’un ex alcalde popular, una tercera és d’una persona que va figurar en llistes...\nEl PP contesta que com tot són adjudicacions inferiors a 50.000€, es tracta d’un procés absolutament legal, i que jutjar per les idees dels propietaris de les empreses i no per la qualitat del treball, és “persecució política”.\nEl mateix de sempre. Una baralla de pollastres picant-se a la cresta, explicant la història segons els convé, i que té com a resultat més descrèdit de la política, i cap proposta de solució.\nPotser cal deixar clar que la lectura legal i l’ètica dels actes administratius no sempre és coincident. És a dir, hi qüestions que èticament poden semblar raonables i en canvi són il·legals (alguna gent considera absolutament ètica la Doctrina Parot, i en canvi és il·legal); i qüestions absolutament legals però èticament reprobables (possiblement això que denuncia el PSOE).\nI davant d’això què es pot fer? Els diré el que fa Compromís. A Castelló, hem aconseguit (i la negociació no va ser senzilla) que les obres o els subministraments menors, que el govern local pot contractar directament d’acord amb la llei) tinguen un grau de publicitat molt major del jurídicament exigit. És més, s’ha habilitat a proposta nostra, un espai al web municipal on totes les empreses de la ciutat poden penjar i gestionar les seues ofertes, de manera que l’ajuntament, té una major oferta. Aconseguim igualtat d’oportunitats per a totes les empreses i comerços, i millora en els preus. I guanyem en transparència.\nPel que fa al grau de relació entre empreses i membres de partits polítics o candidatures, la llei és clara. Ara bé, ací també volem anar més enllà, i diferenciar entre el que és ètic i allò que no ho és. De fet, també a Castelló estem ara mateix immersos en una revisió del Codi de Bon Govern, que entre altres coses pretén determinar això. Quina compromís ètic adquirim els electes, respecte a les empreses que treballen amb l’ajuntament. I haurem de valorar també quin grau de relació amb el sector públic. I també, fins quin grau de relació directa o indirecta amb familiars, es raonable dibuixar la línia.\nAixò és de gran complexitat, perquè no es pot castigar a una empresària per tindre un cosí regidor, al que es possible que ni tant sols vote. I nosaltres no podem ser jutge i part.\nPer això hem demanat que el Codi de Bon Govern, que determina les conductes ètiques dels membres de la Corporació, incorpore un Comité independent, que analitze les conductes discutibles. Un Comité sense membres de la Corporació. Amb un professor d’ètica de la Jaume I, i dos persones triades una per el Consell Econòmic i Social i un altra pel Consell de Participació Ciutadana.\nÉs cert que la legalitat de les nostres accions la jutja el sistema judicial, i l’ètica de les nostres accions, vostés cada quatre anys. Però alguns creiem que hem d’anar més enllà. Ser més transparents, més pròxims, retornar a la societat part del poder que la partitocràcia ha segrestat.\nPublicat per Nomdedéu a les 3:57 p. m.


Comprar domini .CO.TT a Catalunya | Dominis lliures\nCercar dominis .co.tt\nDisponibilitat i preu de dominis .co.tt\nMitjançant aquesta utilitat podràs comparar el preu dels dominis d'internet .co.tt de i comprovar si nom de domini web que necessites es trova lliure o ja ha estat registrat prèviament per una altra persona, entitat o empresa. Si desafortunadament el domini ja ha estat registrat podràs realitzar un whois per conèixer les seves dades de registre, o també el podràs visitar directament per comprovar si està en línia.\n2.- En principi, si es tracta d'un lloc web d'empresa, hauries de comprovar si el nom de la marca està lliure. Per exemple, si vens rentadores MarcaX, sempre serà millor comprar el domini MarcaX.co.tt en lloc rentadoresbones.co.tt. Si no és possible, hauries de buscar un nom de domini que tingui implícita la paraula que millor representi l'activitat del teu lloc. En aquest cas, podríem triar rentadoresMarcaX.co.tt\n3.- És essencial que el nom de domini sigui fàcil de recordar. Per això, procura utilitzar un nom de domini curt, amb paraules bensonants i que contingui alguna keyword (paraula clau) rellevant. Però evita sempre donar-li caràcter d'eslògan, ja que els dominis tipus lamillorwebderentadores.co.tt, encara que sembli el contrari, avui ofereixen poca credibilitat i transparència de cara a l'usuari. Evita també l'ús del guió (-), pot donar lloc a confusió a l'hora de transmetre'l verbalment.


Qüestionaris — Serveis TIC — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nSou a: Inici / Atenea / Documentació / Documentació de referència / Qüestionaris\nEls qüestionaris et permeten crear i realitzar proves, exàmens, test d’autoavaluació... a partir del banc de preguntes de cada assignatura.\nEl banc de preguntes es pot dividir en categories dins del curs. Per defecte cada curs ja té una categoria, però podem afegir més categories segons volem catalogar les preguntes del banc. Les preguntes poden ser de diferents tipus.\nEls qüestionaris tenen una sèrie de paràmetres per configurar com son:\nParàmetres bàsics. Aquests paràmetres es configuren quan estem en mode d’edició d’un qüestionari i tenim desactivat el botó “Característiques avançades activades” , és de color gris. Configurant aquestes opcions i afegint les preguntes ja es podrà contestar el qüestionari.\nNom i descripció del qüestionari.\nTemporització. Data i temps en que el qüestionari romandrà obert.\nParàmetres avançats. Aquests paràmetres es configuren quan estem en mode d’edició d’un qüestionari i tenim activat el botó “Característiques avançades activades”, és de color blau.\nQualificació. Mètode, intents etc...\nAspecte. Paginació, navegació dins del qüestionari...\nComportament de la pregunta. Barrejar preguntes, comportament...\nOpcions de revisió. Informació que se li dona a l’estudiant un cop ha contestat l’intent o s’ha tancat el qüestionari.\nAparença. Diversos aspectes en referència a l’aparença\nRestriccions extres durant els intents. Contrasenya per respondre, restricció per IP, retards...\nRetroacció global. Text que rep l’estudiant una vegada puntuat el qüestionari segons la franja de qualificacions obtinguda.\nParàmetres comuns a totes les activitats\nEl banc de preguntes d’un curs a ATENEA és el lloc on es guarden totes les preguntes que poden usar-se als qüestionaris d’aquest curs. Les preguntes es poden organitzar per categories per facilitar la creació dels qüestionaris. Per treballar amb el banc de preguntes, hem d’anar a (1) l’administració del curs marca (2) “Més...” i la part inferior (3) de la vista que apareix estan les opcions del banc.\nSon agrupacions de preguntes que el professor pot crear per ajudar a la creació i manteniment dels qüestionaris. Podem crear més categories i subcategories.\nCadascun dels cursos d’ATENEA té una categoria per defecte ubicada al nivell superior, però es poden crear més categories i subcategories al nivell que es necessiti.\nQuan afegim una nova categoria hem d’escollir si volem posar-la el nivell superior o dins d’una categoria ja existent (3) i posar-li un nom (4).\nLes preguntes es poden crear i categoritzar directament al banc de preguntes (5) o quan editem al qüestionari. Disposem de diferents tipus de preguntes com les de resposta múltiple, verdader / fals, numèriques ... Més\nFEM UN TEST A ATENEA (1a. part)\nInformació a Moodle (Anglès):\nGuia ràpida: https://docs.moodle.org/35/en/Quiz_quick_guide\nBanc de preguntes: https://docs.moodle.org/35/en/Question_bank\nTipus de preguntes: https://docs.moodle.org/35/en/Question_types\nCrear qüestionari: https://docs.moodle.org/35/en/Building_Quiz


Nativitat Yarza i Planas, aquella mestra de comarques que veia en la “cultura” l’instrument clau per a avançar en la llibertat i en la igualtat entre homes i dones\nAquest any s’han complert 85 anys en què Nativitat Yarza, una mestra apassionada i militant de la llibertat, a més de defensora d’uns drets igualitaris entre homes i dones, es convertís en la primera alcaldessa escollida democràticament tant a Catalunya com a la resta de l’Estat espanyol; en concret a la població de la comarca anoienca de Bellprat, on s’hi va presentar com a cap de llista a l’any 1934.\nmemòria | 13/10/2019\nNativitat Yarza i Planas\nCarmel·la Planell Lluís.- En memòria d’aquest gran esdeveniment, Bellprat participa des de fa deu anys, d’un sentit homenatge a l’elecció de la seva primera alcaldessa, a més d’elogiar el seu àmbit professional com a mestra; dins del marc d’una celebració en què s’aixequen castells protagonitzats expressament per dones en el sí de la que ja és la tradicional “Diada de Castelleres Memorial Nativitat Yarza”.\nNativitat Yarza va néixer a Valladolid el 24 de desembre de 1872. Filla de l’aragonès Manuel Yarza Lavilla i de la navarresa Lorenza Planas Ramis, un matrimoni que va tenir tres fills: la Bernarda, la Nativitat i el Mariano. El pare treballava de sabater per a l’Exèrcit i, a uns mesos del naixement de la Nativitat, es va haver de traslladar -amb tota la família- a la plaça militar de Saragossa.\nMés endavant, tot i que la família havia fixat el nou domicili a Barcelona, ella, a l’any 1904 va començar la carrera de Magisteri a la ciutat d’Osca; i, amb el títol de mestra a les mans -dos anys més tard- va estrenar-se a Santa Margarida de Montbui, punt de partida d’una estimable petjada per indrets del territori comarcal català com: Pontons, Vilada, Malla, Oris, Vilanova del Camí, Igualada, Gandesa, Cabrera de Mataró, Candasnos, Bellprat i La Pobla de Claramunt.\nNo en va, un tarannà familiar avesat a la mudança havia de conferir-li aquell esperit despert i crític, procliu a assumir compromisos polítics i de defensa dels drets de les dones. El 1931, a Barcelona, va involucrar-se amb l’Associació Femenina Republicana Victoria Kent, amb l’ànim de crear una consciència ciutadana i política en les dones; i va ingressar al Centre Radical Socialista, del qual en va ser membre de la Junta Directiva del Districte IX. L’efectiva dedicació a diverses competències va descobrir-la com a eloqüent oradora tant en els actes commemoratius del seixantè aniversari de la Primera República i d’homenatge a Galdós; com en els mítings a Bellprat i a Sant Martí de Tous entorn al debat de la Llei de Contractes de Conreu. En aquest context, d’una banda va celebrar el càrrec de vicesecretària de la Junta General Constituent de l’Institut Laic Benèfic de Catalunya i; de l’altra, coincidint amb l’exercici de mestra de Bellprat, va promoure, en aquest municipi anoienc, la creació d’una seu que representés al Partit Radical Socialista.\nPerò, a finals del 33, la conjuntura desfavorable del fracàs electoral d’aquell Partit Radical va desplaçar-la cap als postulats d’Esquerra Republicana de Catalunya, partit per al qual va decidir-se a encapçalar la candidatura per a les eleccions del 1934, en el municipi de Bellprat; resultant-ne alcaldessa electa per sufragi universal el 14 de gener, en un acte únic i exemplar del triomf dels drets de les dones i els drets nacionals catalans. Aquesta avinentesa va conferir-li el privilegi de ser la primera dona alcaldessa distingida pel president Lluís Companys, amb una recepció al Palau de la Generalitat, el 12 de febrer. Més endavant, també va participar de la Diada dels Ajuntaments d’Esquerra, l’11 de març del 1934, ocupant un lloc a la taula presidencial al costat dels Presidents de la Generalitat i del Parlament; i d’altres dirigents parlamentaris.\nA mitjan 1934, va passar a ocupar la plaça de mestra a la Pobla de Claramunt, localitat on va fixar la residència fins al moment de l’esclat de la Guerra Civil. I, com a conseqüència de l’aixecament militar, la Nativitat -tot i la seva avançada edat- va inscriure’s en l’anomenada columna Del Barrio i va traslladar-se al Front d’Aragó, com a miliciana de l’Exèrcit Popular de la República en tasques de proveïment per a les trinxeres. Això no obstant, l’últim acte públic on va assistir va ser al Primer Congrés Nacional de la Dona, del novembre del 1937. I finalment, un cop perduda la guerra, va exiliar-se a França, un estat de deportació del qual se’n va perdre la pista. Si més no, sembla ser que uns familiars havien rebut una carta que anunciava el seu retorn a Barcelona; però, en personar-se a rebre-la a l’Estació de França, tan sols van recuperar-ne el seu equipatge.


Una Cavalcada de despropòsits\n14 abril 2021 13:43\nEls patges reials d'Inca protesten davant l'Ajuntament per la “desorganització” de la desfilada\nElena Ballestero | 08 gener 2010\nEls patges reials d'Inca esperaven ahir a primera hora del matí a les portes de l'Ajuntament per presentar una queixa formal davant el batle, Pere Rotger, per la "desorganització" de la Cavalcada dels Reis. Els voluntaris varen estar a punt de negar-se a repartir els regals dels nins i nines inquers la nit de dia 5 de gener, però, pel bé dels petits, van aguantar fins i tot que algú els xiulàs.\nNomés tres de les nou carrosses previstes inicialment van circular en la Cavalcada dels Reis el 5 de gener. La pluja va acabar per deslluir una desfilada que ja va néixer tocada. Les quatre carrosses de la barriada de Crist Rei (les més vistoses dels darrers anys) es van negar a participar unes hores abans de l'acte perquè el regidor responsable de l'organització de la Cavalcada, Joan Rubert, decidí que les d'aquesta zona no passaria enguany pels carrers de Crist Rei.\nL'Ajuntament tampoc no tenia un pla B davant les previsions de pluja, de manera que els nins i nines van esperar més de dues hores sota l'aigua per veure, ja devers les vuit del vespre, Ses Majestats d'Orient descendint del cotxe de Protecció Civil per incorporar-se a la desfilada abord de les tres carrosses reials. El trenet comercial del Nadal va completar una desfilada per la qual el mateixbatle d'Inca, Pere Rotger, s'ha hagut de disculpar davant els patges reials.\n"Han vingut a veure'm en pla positiu, s'han queixat que Joan Rubert els va deixar una mica penjats, però sobretot el que volen és que la situació no es repeteixi", va explicar ahir Rotge, que va assegurar que "m'ha agradat la seva actitud, els he animat a continuar la seva tasca i si en alguna cosa hem fallat he demanat disculpes". Els patges reials van enviar ahir un escrit a l'Ajuntament d'Inca per denunciar la "mala organització i la manca de planificació, a més de la incompetència del regidor Joan Rubert".\nEls voluntaris expliquen que en una reunió amb l'anterior responsable de l'organització de la Cavalcada, Felip Jerez, el passat 23 de novembre, van acordar per majoria l'adopció d'una sèrie de mesures per millorar la Cavalcada dels Reis i els actes previs al recorregut, entre d'altres, amb l'arribada de Pare Noel i del patge Faruc a cavall o bé la incorporació d'almenys una nova carrossa a la desfilada. El 7 de desembre, amb Rubert ja al capdavant de l'organització, el regidor els va informar que no es podrien dur a terme les esmentades reformes.\nEl mateix dia de la Cavalcada, els patges van haver d'esperar hora i mitja a l'interior del tren de Nadal per repartir els regals, i tot a causa de la falta d'informació. Aquest retard imprevist va provocar que des de l'organització arribassin a fer un plantejament d'abandonar la Cavalcada.


L'Institut Català de Paleontologia Miquel Crusafont duu a terme totes les etapes que comprenen la descoberta d'un fòssil; des del seu descobriment, excavació i preparació, passant per la seva conservació, fins arribar als estadis finals, el seu estudi i publicació de resultats en revistes científiques i la seva divulgació a través dels mitjans de comunicació, exposicions o el museu.\nUn fòssil és la resta d'un ésser viu o de la seva activitat biològica, que ha estat coberta per sediments que amb el temps s'han anat compactant i endurint, fent possible la seva conservació fins a l'actualitat.\nI la paleontologia?\nLa paleontologia és la ciència que s'encarrega de l'estudi dels éssers vius del passat, i ho fa estudiant els fòssils.\nLa troballa d'un fòssil es pot produir de dues maneres; per casualitat o després d'estudiar sobre els mapes geològics on cal anar-ne a buscar. Si, per exemple, volem trobar ous de dinosaure o un esquelet d'Iguanodon, cal cercar abans on hi hagi estrats, capes, de l'era en què van viure els dinosaures, en aquest cas el Mesozoic, fa entre 251 i 65 milions d'anys.\nD'altra banda, si el que es vol trobar són fòssils d'antropomorfs i altres primats propers a la línia evolutiva de l'home, caldrà buscar en sediments més recents, de menys de 15 milions d'anys d'antiguitat, Miocè mig - actualitat.\nEls paleontòlegs de l'ICP duen a terme la planificació i prospecció de nous terrenys, susceptibles de convertir-se en jaciments de fòssils importants. D'habitual, però, i sobretot durant els mesos de primavera i estiu, es dediquen a excavar en els jaciments ja coneguts, on contínuament apareixen nous fòssils.\nL'atzar, també pot ser, com s'ha dit, un altre factor important per trobar fòssils. En una excursió per la muntanya, per exemple, pot produir-se alguna troballa fortuïta. En aquest sentit l'ICP col·labora i rep l'ajut d'entitats com els centres excursionistes.\nUna vegada han localitzat i delimitat un fòssil, els paleontòlegs de l'ICP avaluen el seu estat de conservació. També és important anotar la posició i la orientació en què apareixen els fòssils. Aquesta informació pot ser valuosa per estudis posteriors.\nUna excavació paleontològica és un procés 'irreversible', perquè desprès no podrem tornar a posar els fòssils i el sediment tal i com estaven.\nAgafar aquestes dades correctament ha d'ajudar a poder reconstruir en el futur, de forma virtual i amb fidelitat, la distribució original dels fòssils al jaciment.\nPer prendre mesures, els paleontòlegs fan servir quadrícules, cintes mètriques, ordinadors i un aparell que s'anomena 'estació' que permet establir les coordenades d'un punt i conèixer-ne la seva ubicació. D'altra banda, per excavar es fan servir des de pales i martells pneumàtics fins a martells, escarpes, punxons i bisturís.\nPreparació inicial dels fòssils\nEls paleontòlegs de l'ICP, una vegada han excavat part del fòssil, s'encarreguen de fabricar les 'mòmies' per protegir-lo. Les 'mòmies' són unes carcasses fetes de poliuretà, i en algunes ocasions amb guix, que embolcallen i protegeixen el fòssil.\nD'aquesta manera, quan arribi el moment de transportar-lo als magatzems de l'Institut, el material no patirà desperfectes. El poliuretà, a més, és un material idoni perquè és molt lleuger i no afegeix pes al fòssil, com en el cas del guix.\nLa situació dels jaciments és variada i el transport dels fòssils fins a l'Institut depèn d'on s'han trobat. Com és evident, si han aparegut en un indret mal comunicat el transport serà difícil. Les mòmies de dimensions moderades s'acostumen a transportar en furgonetes o vehicles tot terreny. En determinades ocasions es poden arribar a fer servir grues i camions. I en casos excepcionals, fins i tot s'han utilitzat helicòpters.\nArribada al magatzem\nEls fòssils arriben de les excavacions etiquetats per tal que els conservadors de l'ICP sàpiguen en tot moment què hi ha a cada embolcall. Són els conservadors els encarregats de vetllar perquè el fòssil quedi emmagatzemat òptimament fins que sigui el moment de dur-los al laboratori de preparació.\nPreparant el fòssil\nSegons les prioritats i capacitat de l'ICP en cada moment, els investigadors decideixen quan cal preparar els fòssils. Quan és el moment, s'envien al laboratori i els preparadors posen a punt el fòssil perquè més tard els investigadors en puguin estudiar les característiques.\nÉs a dir, l’alliberen de la ‘mòmia’ i separen la resta fòssil de la matriu.\nTambé el consoliden preservant la seva morfología i en alguns casos en fan repliques per exposar.\nUna vegada preparat, el fòssil ja pot ser manipulat per l'investigador, que s'encarregarà de descriure'l i catalogar-lo.\nD'aquesta manera es podrà determinar si es tracta d'un fòssil que pertany a un grup, gènere o espècie ja descrit o si el què ha aparegut és un fòssil desconegut fins el moment, com en el cas del Pierolapithecus catalaunicus, en Pau.\nL'estudi del fòssil pot allargar-se durant setmanes, fins i tot mesos o anys, segons la seva complexitat, i en la seva classificació, a banda de la bibliografia existent, els investigadors de l'ICP també s'ajuden de la comparació amb altres esquelets o motlles existents en el mateix centre o en altres.\nÉs el que s'anomena 'material fòssil de comparació'. I, si cal, es desplacen per conèixer millor les característiques dels fòssils de primera mà. Després, l'habitual és dibuixar-lo i en l'actualitat, el més comú és escanejar-lo i fer ús de la paleontologia virtual per reconstruir amb l'ajut dels ordinadors el seu volum i treballar amb la seva estructura en 3D.\nUna vegada els paleontòlegs han determinat quin fòssil han estudiat i quines noves aportacions pot fer per la millora del coneixement en aquesta disciplina, decideixen publicar-ne els resultats per compartir-los amb la resta de la comunitat científica. D'aquesta manera es pot generar un debat entorn al fòssil i les seves característiques.\nDe publicacions especialitzades, n'hi ha moltes. Nature, Science, Brain Behaviour and Evolution, Journal of Human Evolution, American Journal of Physical Anthopology o Journal of Vertebrate Paleontology són algunes de les més conegudes i prestigioses, però n'hi ha moltes més, dedicades a grups específics.\nEl procés de publicació d'un article en una revista de renom acostuma a ser llarg ja que ha de passar per diverses verificacions per part d'altres experts que en fan una revisió crítica. Per tant, des que el paleontòleg l'ha escrit, fins que no rep la confirmació que el seu article es publicarà poden passar com a mínim sis mesos.\nLes troballes realitzades pels investigadors de l'ICP sempre han aconseguit ser publicades en les millors revistes especialitzades contribuint de manera notòria al debat científic en temes tant rellevants com l'origen dels antropomorfs o les faunes de dinosaures del Mesozoic.\nLa darrera etapa del procés comprèn la difusió de la troballa. Aquesta es pot donar a conèixer al públic en general a través dels mitjans de comunicació, jornades, congressos o exposicions en el museu de l'ICP; el Museu 'Miquel Crusafont' de Sabadell o en altres museus.\nAixí, la paleontologia arriba a tots aquells que hi estan interessats i els coneixements i els estudis dels paleontòlegs de l'Institut arriben a la societat. El cercle es tanca, però a la vegada torna a començar perquè els investigadors cada any endeguen noves campanyes i descobreixen nous fòssils.\nLast modified on Divendres, 13 Febrer 2015 12:36\nMore in this category: « Què som?\tConsell Científic Assessor »


Jordi Mercader - Un disbarat | NacióDigital\n«Dels que pretenen jugar un paper de futur, seria raonable esperar una reflexió seriosa d'on estem i de com sortir-ne, sense noves ficcions ni velles repeticions»\nper Jordi Mercader, 11 de novembre de 2017 a les 20:00 |\nEl disbarat polític, jurídic, social i econòmic en què estem instal·lats demana autocrítica. Però aquesta no arriba, amb honroses excepcions com ara la de Joan Tardà. D'alguns, dels presoners del seu propi bucle personal que els allunya de la terra no cal que l'esperem; tampoc dels que estan encantats amb el desori organitzat ni molt menys dels que creuen que han guanyat la batalla amb la simple aplicació d'alguns articles del Codi Penal. Dels que pretenen jugar un paper de futur, seria raonable esperar una reflexió seriosa d'on estem i de com sortir-ne, sense noves ficcions ni velles repeticions.\nEl 22 de desembre hi haurà un nou Parlament amb una composició semblant i el mateix estat de dret. Té un punt d'ingenuïtat fingida fer càbales sobre una hipotètica reacció diferent del govern Rajoy a una proposta idèntica a la que ha fracassat estrepitosament fa quatre dies. No sembla raonable insistir a xocar contra el mur constitucional, que si be ha patit alguna esquerda, deguda als excessos interpretatius de la llei i la inoperància dels controls democràtics de la policia, es manté ferm en el nucli de la indivisibilitat de la sobirania, un precepte reconegut sense fissures per la comunitat internacional.\nNo cal ser Nostradamus. A la renovació de la promesa d'una república catalana, fallida des del minut u en el seu primer intent, segons els seus propis proclamadors, li correspondrà la reedició de l'article 155 per part de Rajoy i els seus aliats intervencionistes. Reclamar als països de la UE, o vendre a l'electorat, una implicació internacional més favorable davant la simple repetició de la jugada sembla poc realista. I de fabulació internacional, de suports segurs i mediadors probables, ja n'hem escoltat prou en els darrers mesos per boca de Raül Romeva i els propagandistes de la causa.\nLa prioritat hauria de ser sortir del disbarat en què vivim. La Generalitat intervinguda, el govern empresonat o fugit, els líders civils del moviment a la presó, el carrer dividit, l'economia espantada, la justícia convertida en instrument de revenja, el centralisme eufòric, els ultres desfermats i els no alineats deslegitimats des dels dos extrems. Una crisi autèntica, una situació insostenible, atribuïble a molts factors, a molta gent, partits, institucions, entitats, mitjans de comunicació; tothom hi ha contribuït en la mida de les seves possibilitats i ara sembla que l'únic consens existent passa per començar ben aviat la campanya electoral per saltar-nos el procés de reflexió i tornar a posar en marxa la roda del hàmster. Aquells que no tinguin res de nou a dir, quasi millor que es quedessin a casa per evitar un altre disbarat.\nTu sí que somies! Truites!\nPer Anònim el 12 de novembre de 2017 a les 19:13\nMira, Mercader: si no t'adones que tot ha canviat i que mai tornarem a ser espanyols és que no has entès res. Si no has entès que mantindrem la independència davant qualsevol escenari encara que costi morts d'una part (o de l'altra, que ningú ho oblidi), és que no has entès res. Si no entens que la proclamació de la independència ha estat el segon acte (el primer, l'1-O) de llibertat, és que no has entès res. I si portes tant de temps no entenent res, potser és que ha arribat el moment que canviïs de feina, no et sembla?\nPer aquest Sr., la roda encara seria quadrada.\nPer Oriol c el 12 de novembre de 2017 a les 17:39\nTota la rao Mercader: La prioritat hauria de ser sortir del disbarat en què vivim. Ja fa anys que hauriem d’haver sortit d’Espanya\nCAT és un pais ocupat gracies a gent com Mercader\nPer Anònim el 12 de novembre de 2017 a les 16:41\nNo és una critica és una realitat. El català de a peu com Mercader és un covard, que vol canviar les injusticies sense el coratge suficient. El botxí li dona la clau i ell mateix es tanca la gàbia. I a viure que són quatre dies....\nPer August Garcia el 12 de novembre de 2017 a les 16:03\nMés enllà de valorar les seves apreciacions, Sr. Mercader, em pregunto: s'arrisca a fer alguna proposta constructiva? Gràcies.\nPer Anònim el 12 de novembre de 2017 a les 15:58\nSi no esteu d´acord, que haiguin aplicat el 155, i que amb les manifestacions i contra manifestacions, vagues, aderulls, sortides a Belgica, i un llarg etc etc etc, doncs començeu agafar les armes, i derramar sang per la independencia, i prepareu-se a veure els vostres fillets morts, propietats cremades, i veure sobretot als caciquistes i terratenentistes catalans aginollats a terra ploran, com tot el seu estatus social sen va a la merda...no cal tanta kamamamenta...\nPer Anònim el 12 de novembre de 2017 a les 14:15\nUn altre cop Jordi Mercader tornant a fer el dicurset demagógic espanyolista, recordem que Jordi Mercader, NO vol la independencia, i amb la seva propaganda espanyolista, camuflada de paternalisme, els hi torna a fer el joc , al PP. PSOE; Ciudadanos, Monarquia, Poder judicial, en definitiva, contra Catalunya, tot s´hi val, i si tens contens els de la teva parroquia millor. Que et penses Jordi, que ens mamem el dit, tu si que no pares de dir disbarats, i intentes confondre la gent, potser enganyes algún indecís, però el poble de Catalunya, ja fa temps que ha decidit enmacipar-se d`espanya. Prou de dir bestieses, que no porten enlloc, i si et sents tant prepotent, sempre tens el PSC, per poder-te realizar.\nPer assaliariat no endollat el 12 de novembre de 2017 a les 14:00\nQuin munt de temps que tens per escriure coses que tens. Sembla que no tinguis mes feina. També podries escriure sobre actualitat del RMCF.\nDoncs com ho sol-locionem això?\nPer Eloit el 12 de novembre de 2017 a les 13:13\nL'article no m'ofereix cap visió nova si no que no mes confirma el que tots sabem i arribats aquí potser no cal ni que l'escrigui ni que ho llegim. Però m'agradaria fer una reflexió i de passada una pregunta. Estic sentint veus per tot arreu que em parlen de normalitat, legalitat, que no mes hem dividit families, separat amics i un llarg etc. que ja coneixem. Jo ja tinc una edat i puc dir que sempre he estat independentista junt amb quatre "caps calents" i que mentre hem anat callant davant de l'actitud de l'estat anvers el meu País, tot anava be, hi havia normalitat, legalitat, no es dividien les families, no es separaven el amics ni res de tot això. Ara resulta que com que ja som mes els que som independentistes i ho diem obertament, som els causants de tots els mals d'aquest País i ho comparo amb aquelles parelles que mentre un calla per tot, tot va be i quan es queixa, comencen els problemes. I ara faig la pregunta: I si deixessin parlar a l'altre i escoltar que es el que no l'hi esta be per tal de poder-ho resoldre, o hem de continuar callant per poder tornar a la "normalitat".\npotser serien molts\nPer capsigrany el 12 de novembre de 2017 a les 12:35\nS'ha tornat a llegir el seu final? "Aquells que no tinguin res de nou a dir, quasi millor que es quedessin a casa per evitar un altre disbarat." Per què em sembla que en son molts, dels dos bandos i dels no alineats com diu. La cosa no es tant fàcil ni tant ràpida per fer autocrítica, també dels no alineats. Ara , li asseguro que una banda no farà cap autocritica i continuarà amb la seva per secula seculorum\nQue bonic, tornar a ser un subdit o un lacai\nPer Bert el 12 de novembre de 2017 a les 10:26\nAmb persones com el Sr. Mercader, seguiriem a la Edat Mitjana. El seu plantejament es, com que l´Estat, es més fort, doncs a ser subdits o lacais, d´un Estat opresor, un Rei que fa vomitar i una Justicia egpanyola que fa plorar. Ho sento, Sr. Mercader, hi ha molta gent ( i jo estic amb ells) que volem ser lliures, accepto que hi ha masoquistes, però no es el meu cas. Vull que els meus familiars, molt més joves que jo, tingui un país, sense reis, justicia i governs imperialistes.\nPer xavi33 el 12 de novembre de 2017 a les 10:05\nEstic bastant d'acord amb les conseqüències de tot plegat,però,culpable,culpable,només n'hi ha un :L'ESTAT ESPANYOL.Haver convocat un referèndum d'autodeterminació fa tres,quatre anys i ens haguéssim estalviat tota aquesta humiliació.Ah ! i hagués sortit que NO,per si algú ho dubte.\nPer ui quina por el 12 de novembre de 2017 a les 09:43\nCom anyores la teva bona vida amb l'enganyifa del règim del 78, au sempre et quedarà ser feliç al Bernabeu, o no.\nPer Anònim el 12 de novembre de 2017 a les 09:27\nSeguint els teus consells de col·laboracionista sociata, avui els flamencs seguirien essent membres del Regne d'Espanya i Londres s'hauria rendit al feixisme nazi. Les societats europees que es volen lliures no es rendeixen a la primera de canvi. Nosaltres aguantarem fins que el mur del feixisme espanyol caigui. Poseu-vos-ho al cap i tingueu-ho ben present.\nDisbarat o dictadura?\nTotes les opinions són respectables, i la teva ho és, sens dubte. Cert que l'independentisme ha de fer autocrítica però no pots negar que el gest valent i si vols una mica inconscient de la majoria parlamentaria ha fet aflorar la vertadera naturalesa antidemocràtica d'unes institucions nascudes el 1978. Si això fos un país més democràtic potser ja hi hauria una via federal consolidada però la realitat és que tenim un estat embogit i assedegat de repressió. I per cert, l'economia no està espantada, l'economia és qui mana. Son els mercats i ningú més qui decideix el que es pot fer i el que no es pot fer. Ens envien un missatge ben clar. O feu el que us diguem o tindreu represalies. I això és un missatge per l'esquerra i el seu discurs social. No es poden traspassar les ratlles que imposen els mercats, ens hem de conformar a gestionar allò que ens permeten i res meś. I si hi ha injustícies us aguanteu. Això és democràcia o és un disbarat?\nPer Anònim el 12 de novembre de 2017 a les 09:05\nTotes les opinions són respectables, i la teva ho és, sens dubte. Cert que l'independentisme ha de fer autocrítica però no pots negar que el gest valent i si vols una mica inconscient de la majoria parlamentaria ha fet aflorar la vertadera naturalesa antidemocràtica d'unes institucions nascudes el 1978. Si això fos un país més democràtic potser ja hi hauria una via federal consolidada però la realitat és que tenim un estat embogit i assedegat de repressió.\nPer Anònim el 12 de novembre de 2017 a les 08:19\nEs de las pocas autoreflexiones que he leído desde que esta locura colectiva se desató\nCert, els articulistes que no tenen res de nou a dir-nos\nPer Anònim el 12 de novembre de 2017 a les 04:01\nvaldria més que es quedessin a casa sense escriure ni un mot més!\nsense tant bla,bla,bla\nPer Anònim el 12 de novembre de 2017 a les 01:01\namb llenguatge planer, quina es la seva proposta?\nPer Fart d'hipocrites el 12 de novembre de 2017 a les 00:04\nQuè vol dir disbarat? Aqui l'unic disbarat és seguir dins de la gàbia autonomica i pretendre que alguna cosa pot canviar mai...la perfecta definio de la fol.lia, com ja va dir Albert Einstein!!! No hi cap estat de dret al Regne dels Borbons...i, en qualsevol cas, no és el nostre pais...tot i estar ocupada, nosaltres tenim una Republica!!!\n1640 Portugal i Catalunya\nPer Anònim el 12 de novembre de 2017 a les 00:02\nEl disbarat són persones com vostè que defensen com a legitim el colonialisme i el genocidi que patim els Països Catalans\nPer Anònim el 11 de novembre de 2017 a les 23:35\nAquí, l'únic que ha fracassat estrepitosament ets tu Sr. Mercader.\nPer Anònim el 11 de novembre de 2017 a les 22:37\nSera divertit veure com la democracia espanyola torna a aplicar el 155 si guanya l'opcio independentista. Suposo que aniran fent cops d'estat fins que guanyi algu que porti un programa que respecti els Principios Fundamentales del Movimiento Nacional. Llastima que aixo no passara en un futur proxim i tampoc no crec que la prima de risc ho aguanti. Es clar que no hi ha eleccions que no les arregli una bona tupinada, oi?.


El record d'un Nadal en companyia | Fundació Salut Alta\nLa Fundació Salut Alta es va vestir amb les seves millors gales, es va omplir de llums i garlandes. Amb la il·lusió d'un nou Nadal es va proposar una infinita llista d'activitats perquè educadors, famílies i infants celebréssin conjuntament aquesta època tan especial. Berenar familiar, Caga Tió, patinatge sobre gel, acabant amb uns regals de part de Ses Majestats Els Reis d'Orient.\nDiuen que recordar ve del llatí Re-cordis, que significa tornar a passar pel cor. D'aquesta manera, els nens i nenes del Centre Obert hem dedicat un temps a recordar i a tornar a sentir la màgia del Nadal un mes després... I així són els nostres records!\nSobre la celebració amb famílies...\n"El joc de les fotos va ser molt divertit", "El menjar estava fet per totes les famílies i tot estava boníssim" (Mariana, 11 anys)\n"Em va encantar el pastís de llimona!" (Fatima, 10 anys)\n"Em va encantar jugar amb la meva amiga, que també hi era." (Yuma, 10 anys)\nSobre el Caga Tió infantil i l'amic invisible...\n"Després d'estar uns dies preparant el regal va arribar el dia de lliurar-lo. Quins nervis perquè li agradés!"\n"Em va tocar la meva germana i vaig pensar en ella, en què li agradaria i li vaig fer una estrella, perquè la conec" (Chintia, 9 anys)\n"Quan va obrir el regal, vaig veure la seva cara i em vaig sentir content perquè li havia agradat" (Shariff, 9 anys)\nSobre el patinatge sobre gel...\n"Quan vaig entrar a la pista de gel estava content i nerviós, però després d'unes voltes a la pista em vaig sentir molt millor. En acabar em vaig adonar que havia passat per moltes emocions, des del moment d'entrar, quan no sabia patinar, fins al moment de sortir, que n'havia après una mica més."(Omar, 7 anys)\n"Em vaig sentir molt bé perquè era una activitat de tots." (Yasmin, 11 anys)\n"Va ser la meva primera vegada de patinar sobre gel, em va encantar!" (Sara, 11 anys)\nSobre la sorpresa dels regals de Reis...\n"Quan vaig entrar per la porta i vaig veure tants regals, em vaig sorprendre i vaig sentir alegria i nervis." (Adam, 7 anys)\n"Cridaven d'un a un per donar el regal, quan deien el nom del meu amic em posava content però alhora nerviós perquè volia escoltar el meu." (Prince, 6 anys)\n"Quan vaig sentir el meu nom els nervis em pujaven i en veure el meu regal em vaig quedar paralitzat perquè em va agradar molt, era el que volia!" (Imane, 7 anys)\n"Gràcies per donar-nos aquesta sorpresa, la de tenir un regal per Nadal." (Mehdi, 8 anys)\nI així, després d'uns dies, el record d'allò que ens ha fet sentir alguna emoció roman en el nostre cor i el guardem perquè amb el pas del temps puguem reviure amb la mateixa il·lusió amb què ho vivim. I és que a la Fundació Salut Alta apostem per aquells moments que ens fan al nostre cor vibrar, que facin florir les nostres emocions i, sobretot, que ens ajudin a créixer!


Miquel López Crespí - Memòria històrica | El combat per la història i la lluita contra el dogmatisme i el sectarisme a les Illes\nEl combat per la història i la lluita contra el dogmatisme i el sectarisme a les Illes\npobler | 25 Setembre, 2013 10:20 | Compartir:\nL'ampli capítol dedicat als germans Villalonga (i especialment a Llorenç Villalonga) ha tengut en comte la majoria de treballs que s'han fet aquests darrers damunt la figura del conegut militant de Falange Española y de las JONS. La importància de Josep Melià i del seu llibre Els mallorquins ha estat estudiat en "Els mallorquins de Josep Melià". Tracten del teatre i de la seva importància cabdal en la consolidació i regeneració de la nostra cultura els capítols "El teatre modern a Mallorca", "Pere Capellà (Mingo Revulgo)", "Les Germanies i el teatre mallorquí de la revolta", "Un homenatge teatral als estudiants assassinats per la dictadura franquista", "Entrebancs per al desenvolupament del teatre mallorquí contemporani" i "Portugal 1974: els antifeixistes illencs i la Revolució dels Clavells". En ser el marxisme un component bàsic, per no dir essencial, en la formació d'alguns dels intel× lectuals que des de tots els àmbits culturals participaren activament en la lluita contra la dictadura, he cregut convenient deixar-ne constància. Així, hi ha determinats capítols dedicats especialment a l'aportació del marxisme; els titulats "La influència de Trotski i d'Andreu Nin en els comunistes de les Illes", "L'anticolonialisme a les Illes", "En defensa del marxisme: l'Ateneu Popular 'Aurora Picornell'" i "1976: viatges a Itàlia" palesen clarament aquesta influència. (Miquel López Crespí)\nEl combat per la història: la lluita contra el dogmatisme i el sectarisme a les Illes\nPer a la recuperació de la memòria històrica de l’esquerra revolucionària\nCom han escrit recentment un grup d'historiadors "no oficials" (han publicat un manifest titulat "Combat per la història"): "volem lluitar contra l'oblit imposat per la transició". I més endavant, concreten: "Això [la transició] imposava l'oblit deliberat i 'necessari' de tota la història anterior a 1978. Calia tornar escriure una nova història oficial, donat que les versions franquista i antifranquista ja no servien al nou poder establert". I és des d'aquesta òptica nova, lluny de la història falsament "objectiva" dels servidors del poder que s'ha escrit Cultura i antifranquisme (Barcelona, Edicions de 1984, 2000). Aquesta obra consta de trenta-quatre capítols i de seguida hom comprova que l'esforç per anar bastint aquesta eina de reflexió i de lluita escrita des d'una perspectiva "no oficial" ha estat considerable. Sense una ingent acumulació d'articles, estudis, dades, diaris i revistes de totes les tendències, sense haver parlat amb molts protagonistes (la importància de la història oral), tot plegat com a producte de dècades de recerca i d'aplec de documentació, no hauria estat possible iniciar la feina. El primer capítol de l'assaig que comentam, "Art i literatura en els anys seixanta", és una recapitulació de les influències culturals que sacsejaren la part més progressista de la intel· lectualitat catalana dels anys seixanta i setanta.\nDesprés es parla de les Aules de Poesia, Teatre i Novel· la (1966-1968). S'analitzen en un altre capítol qüestions del Congrés de Cultura Catalana sistemàticament deixades de banda (malgrat la importància històrica que tengueren) per determinats estudiosos, d'aquests que pretenen fer "història objectiva" quan en realitat el que fan és lloar qui comanda, criminalitzant el dissident, els partits o persones que no poden oferir cap mena de privilegi a tan "imparcial" historiador (edició de llibres, reconeixements oficials, curriculum, etc., etc.) .\nL'ampli capítol dedicat als germans Villalonga (i especialment a Llorenç Villalonga) ha tengut en comte la majoria de treballs que s'han fet aquests darrers damunt la figura del conegut militant de Falange Española y de las JONS. La importància de Josep Melià i del seu llibre Els mallorquins ha estat estudiat en "Els mallorquins de Josep Melià". Tracten del teatre i de la seva importància cabdal en la consolidació i regeneració de la nostra cultura els capítols "El teatre modern a Mallorca", "Pere Capellà (Mingo Revulgo)", "Les Germanies i el teatre mallorquí de la revolta", "Un homenatge teatral als estudiants assassinats per la dictadura franquista", "Entrebancs per al desenvolupament del teatre mallorquí contemporani" i "Portugal 1974: els antifeixistes illencs i la Revolució dels Clavells". En ser el marxisme un component bàsic, per no dir essencial, en la formació d'alguns dels intel× lectuals que des de tots els àmbits culturals participaren activament en la lluita contra la dictadura, he cregut convenient deixar-ne constància. Així, hi ha determinats capítols dedicats especialment a l'aportació del marxisme; els titulats "La influència de Trotski i d'Andreu Nin en els comunistes de les Illes", "L'anticolonialisme a les Illes", "En defensa del marxisme: l'Ateneu Popular 'Aurora Picornell'" i "1976: viatges a Itàlia" palesen clarament aquesta influència.\nEs pot trobar una aproximació al paper del cinema, la poesia i l'art en la lluita per la llibertat en els capítols "La poesia de la resistència", "L'avantguarda cultural mallorquina dels anys seixanta i setanta", "1956-57: el cinema franquista a sa Pobla". Finalment el paper dels intel× lectuals mallorquins és analitzat en "Gabriel Alomar", "Els escriptors mallorquins i l'antifeixisme", "Alguns intel× lectuals al servei de les classes dominants mallorquines", "1974: literatura i lluita per la llibertat", "Literatura i antifranquisme"...\nNo cal dir que la colla d'envejosos i reaccionaris (els defensors de la fracasada política carrillista) que l'any 1994 atacaren sense miraments el petit resum de les meves memòries (L'antifranquisme a Mallorca, 1950-1970), aquells senzills records de la lluita per la llibertat, també ha tengut la seva influència en la meva posterior dedicació a l'estudi d'uns anys que, en titular molts d'articles, he anomenat una mica poèticament "Els anys del desig més ardent" (pel que tenien de combat per la recuperació aferrissada de les nostres senyes d'identitat, d'autenticitat en la majoria de joves esquerrans d'aleshores).\nUn dels primers pamflets en contra de les memòries d'un senzill antifranquista mallorquí (qui signa aquest article) va ser obra d'alguns els màxims responsables del neoestalinisme illenc (PCE) com Antoni M. Thomàs i Ignasi Ribas, coneguts militants carrilistes en els anys der la transició. El 28-IV-94 els senyors Antoni M. Thomàs (antic responsable polític del PCE), Gabriel Sevilla, Alberto Saoner, Bernat Riutort, Ignasi Ribas, Gustavo Catalán, José Mª Carbonero, Jaime Carbonero i Salvador Bastidasignaren un tèrbol pamflet contra la memòria històrica de l’esquerra revolucionària de les Illes.


SC Connecta: de gener 2016\nUna part del grup de Còmplices s'ha reunit en un dinar per compartir les experiències del que han fet fins ara i per continuar programant les activitats del curs.\n- de gener 29, 2016\nA Petjades aquesta setmana han treballat al voltant de la paraula "pau", la qual només amb tres lletres significa una cosa tan immensa.\nHan parlat sobre el que significa, han tancat els ulls i s'han escoltat per dins, i el seu cor ha formulat desitjos de pau que han compartit i escrit als quaderns.\nPer acabar han cantat amb llenguatge de signes "Los niños queremos la paz".\n2n ESO: Una reflexió per la Pau\nBon dia i benvinguts a la darrera setmana de gener!\nDivendres celebram el Dia de la Pau. Són moltes les persones anònimes que lluiten de manera pacífica per viure en un món sense violència, sense guerres. D’altres, són persones reconegudes, per la seva feina o pels seus èxits. És el cas del músic John Lennon, qui va posar banda sonora a aquest dia amb la cançó Imagine però..., sabíeu que fa més de 30 anys la seva parella i artista, Yoko Ono, va iniciar el projecte de l’Arbre dels Desitjos? Arreu del món persones com nosaltres ja han escrit els seus missatges de pau i els han penjat a algun dels milers d’arbres dels desitjos repartits per tots els continents. Ara ens toca a nosaltres escriure missatges per renovar el compromís per la pau i fer el nostre arbre.\nTant de bo els nostres desitjos es facin realitat!\nREFLES ESCRITES PER L'ALUMNAT\nCom sabeu, cada dilluns a primera hora convidam els nins i nines de l'escola a dedicar un moment a reflexionar, a plantejar-se què poden fer per millorar el món i per créixer interiorment seguint l'exemple de Jesús.\nUn dilluns de cada mes, són els propis alumnes els que n'escriuen una i ens impulsen a reflexionar per col·laborar amb Jesús en la construcció d'un món millor i a entrar en el més profund de nosaltres mateixos per anar desenvolupant llaços de fraternitat més profunds.\nSón petits tresors que paga la pena compartir. Per això, us les anirem deixant perquè també en pugueu gaudir.\nEl Papa Francesc ens convida al diàleg i la pau\nEl Papa Francesc ens diu:\n"Que el diàleg sincer entre homes i dones de diverses religions dugui fruits de pau i justícia. Confii en la teva oració"\nSant Sebastià, patró de Palma per salvar Mallorca de la pesta\nDia 20 de gener Palma celebra la festa del seu patró, sant Sebastià.\nAl segle XVI hi va haver una epidèmia de pesta a l'illa que va provocar moltes morts. Conten que la pesta acabà de sobte, quasi de forma miraculosa, per l'arribada d'una nova relíquia de sant Sebastià. Era el fragment d'un os del seu braç, portat fins a Palma pel prevere Sant Joan de Rodes. La veneració al sant va créixer molt com a agraïment popular a la protecció i les curacions. El 1634 Sant Sebastià fou nomenat oficialment patró de la ciutat.\ni d'una pesta inclement\ntornau, que en aquest moment,\nvos tornam a necessitar.\nCada divendres el grup Còmplices de l'Itinerari de Fe de l'escola, format per alumnes de 3r i 4t d'ESO, participen com a voluntaris a la residència de persones majors de les Germanetes dels Pobres. La seva funció és d'acompanyament i d'entreteniment dels residents, jugant a diferents jocs de taula, passejant o, simplement, conversant amb ells. Alguns ex-alumnes segueixen col·laborant en aquestes tasques de voluntariat.\nEls nins i nines de Petjades de 2n EP han fet una petita activitat en tornar de festes on parlaren del que donaren i reberen per Nadal. Després pensaren i compartiren regals "especials" per a Jesús, adonant-se que no sempre les coses materials són les més valuoses. Perquè els vertaders regals són els que surten del cor!\nSant Antoni Abat visqué entre els segles II i IV. De jove va donar tot el que tenia als pobres i durant tota la vida hagués de suportar les temptacions del dimoni. És el protector de la pagesia i dels animals domèstics i de bestiar.\nA Mallorca sempre s'ha tengut una gran devoció per aquest sant. Ja al segle XIV es té constància de la celebració d'aquesta festa el 17 de gener.\nNosaltres dijous passat ja ho vam celebrar!\nÉs una de les més populars de l'illa. Es viu amb especial intensitat a Sa Pobla, Manacor i Artà. Són característics elements simbòlics com l'encesa de foguerons, els dimonis, les beneïdes i les cavalcades. Així com les glosades, de les que us en deixam una mostra:\ni Sant Antoni trenta-u,\nRecordem el Nadal a l'escola\nPer a aquest Nadal passat, tornàrem a fer, després de molt temps, un Betlem vivent, amb la il·lusió de tot l'alumnat i el professorat.\nAquí en podeu veure imatges:\nParal·lelament a l'Itinerari de Fe, s'ofereix als pares i mares dels nostres alumnes la participació en la CATEQUESI DE FAMÍLIA. L'objectiu és crear una comunitat de fe per créixer tots junts , educadors i pares, per tal d'oferir als nins i nines una educació en la fe més madura i coherent.\nEns trobam un dissabte horabaixa al mes.\nCÒMPLICES: En què consisteix?\nLa darrera passa de l'Itinerari de Fe és el grup CÒMPLICES, adreçat als alumnes de 3r i 4t d'ESO. Té l'objectiu de col·laborar directament amb Jesús per fer del món un lloc més just i més d'acord amb el Regne de Déu. Es reuneix un cop cada quinze dies i es van planificant accions de voluntariat d'acord amb els interessos de l'alumnat.\nTESTIMONIS: En què consisteix?\nFent una passa més en l'Itinerari de Fe, arribam a l'alumnat d'ESO. El grup TESTIMONIS es dirigeix concretament a 1r i 2n. Es reuneix un cop per setmana amb l'objectiu de fer de Jesús un referent a l'hora de la presa de decisions. S'ofereixen models que permetin als joves anar elaborant el seu perfil personal i definint el seu projecte de vida.\nAMICS DE JESÚS: En què consisteix?\nLa tercera passa de l'Itinerari de fe són els AMICS DE JESÚS. S'ofereix a l'alumnat de 5è i 6è de Primària. Ens reunim una vegada per setmana en horari extraescolar amb l'objectiu de créixer en la fe i de mirar encara més endins de la relació amb Jesús, a partir de la maduresa, interessos i inquietuds dels nins i nines.\nCAMINANTS: En què consisteix?\nLa segona passa de l'Itinerari de Fe està adreçada a l'alumnat de 3r i 4t de Primària. El grup de CAMINANTS es reuneix un cop per setmana en horari extraescolar per aprofundir en la relació amb Jesús mitjançant la pregària, la celebració, el descobriment i l'experiència Església-comunitat. Durant aquest període es convoca els pares a dues trobades anuals de convivència que els permeten aprofitar el moment que viuen els seus fills per tornar a plantejar-se la seva relació amb Jesús i amb l'Església.\nPETJADES: En què consisteix?\nPETJADES és l'inici de l'Itinerari de Fe. Són les primeres passes dels més menuts de l'escola per tenir experiència de Déu. Ens reunim a la capella mitja hora cada setmana el temps de pati i, seguint el model de l'oratori, els oferim la possibilitat de mirar en el seu interior, d'aprendre a fer silenci, de ser conscients que, a dins de cada un, hi ha una Presència que cal conèixer i escolar. També proposam als pares tres trobades anuals on els animam a viure amb els seus fills el despertar de la fe.


Març – 2016 – Compromís per Dénia\nEl govern municipal presenta una moció de condemna per les pintades neonazis a la façana del Centre Cultural Islàmic Annor\nDesprés dels atemptats perpetrats a Brussel·les, el passat 22 de març, el Centre Cultural Islàmic Annor de Dénia va aparèixer l’endemà amb pintades d’oci i racisme en la seua façana. Amb el lema “fora islamització” i una creu cèltica, símbol…\nDénia acollirà el pròxim dissabte a prop de 2000 participants en la primera edició de la Volta a Peu en el nucli urbà de Dénia\nEl pròxim dissabte, 2 d’abril, els carrers de Dénia acolliran per primera vegada després de 20 anys una prova de la Volta a Peu de la Marina Alta, un circuit urbà de 10 kilòmetres que constarà de dues voltes. L’eixida…\nDénia celebrarà la sisena Fira de l’Estoc el pròxim dissabte amb un rècord de comerços participants\nLa regidoria de Comerç ha organitzat la sisena edició del Dia de l’Estoc, una iniciativa que compta esta edició amb el rècord de 67 comerços inscrits. La iniciativa, valorada molt positivament pels comerciants locals, se celebrarà el pròxim dissabte, 26…\nEscolars de Dénia celebren el Dia Internacional de l’Aigua\nAmb motiu de la celebració del Dia Internacional de l’Aigua, les regidories de Medi Ambient i Educació i l’empresa Aqualia han organitzat diverses activitats. Entre elles, les visites a les instal·lacions de l’Estació de Tractament d’Aigua Potable (ETAP) Beniadlà, en les que han…\nMedi Ambient realitza actuacions de millora en la Via Verda\nLa regidoria de Medi Ambient i Canvi Climàtic, encapçalada per Josep Crespo, ha dut a terme una sèrie de millores en la Via Verda en atenció a la proximitat de les vacances de Setmana Santa. Els treballs de reparació de…


Cabosanroque: "Nosaltres posem les eines, però no sabem quin serà el resultat"\nCabosanroque: “Nosaltres posem les eines, però no sabem quin serà el resultat”\nLaia Torrents i Roger Aixut formen aquesta parella artística resident a Banyoles\nUna sala d’exposicions o un escenari teatral? Les obres de la parella artística cabosanroque -en minúscula tal com ho reivindiquen-, formada per Laia Torrents i Roger Aixut, no queden limitades a un únic espai artístic, ja que experimenten amb formats a cavall entre el comissariat museístic i el teatre postdramàtic. Potser precisament perquè són dos integrants amb concepcions i mirades diferents, les instal·lacions que defineixen com a art sonor, s’han pogut veure tant a festivals com a sales de museus. L’última instal·lació dels artistes és ‘Dimonis’, en què es recrea l’espai on Verdaguer assistia a exorcismes i que vam poder veure al passat Grec Festival. Ara a finals d’agost, la parella resident a la Fundació Lluís Coromina a Banyoles des del 2015, presenta la instal·lació ‘Sous les violons, la plage!’ al Festival Eufònic a les Terres de l’Ebre.


El gran bloc de pisos públics de Glòries busca constructor El gran bloc de pisos públics de Glòries busca constructor – Tot Barcelona | Notícies i Informació d'actualitat a Barcelona\nEl gran bloc de pisos públics de Glòries busca constructor\nL'Ajuntament licita l'edificació dels 238 habitatges i preveu començar obres a finals d'any\nACN 30/03/2021 7:55 pm\nL’Ajuntament de Barcelona ha posat en marxa el procés de licitació per construir 238 habitatges públics a l’Illa de Glòries. La promoció estarà formada per quatre edificis en un sol conjunt i l’import de licitació és de 41,6 milions d’euros. L’adjudicació de les obres s’ha de fer en un termini de mig any i les obres haurien de començar el quart trimestre del 2021. Del total d’habitatges, 125 seran de lloguer protegit i 113 de dret de superfície. En total, acolliran més de 800 persones.\nEl Consistori ha destacat que és la promoció pública de lloguer i dret de superfície més gran de l’Estat actualment i de les més emblemàtiques de l’Institut Municipal d’Habitatge i Rehabilitació de Barcelona (IMHAB). La promoció s’alçarà a l’illa delimitada per la Gran Via de les Corts Catalanes, la plaça de les Glòries i el carrer dels Encants Vells. S’obrirà d’una banda sobre del gran parc de la Canòpia Urbana, i de l’altra, sobre el mercat dels Encants.\nEl projecte està format per quatre blocs que alhora formen dos cossos diferenciats, de diferents alçades. El cos més baix el formaran dos edificis de 6 i 7 plantes, i els dos altres del cos més alt tindran 9 i 11 plantes. Tots dos cossos s’uneixen a les tres primeres plantes d’habitatge, deixant un espai lliure a la planta baixa que prolonga un recorregut de vianants des de la Diagonal fins als Encants. Quant a nombre d’habitatges, els quatre blocs en tindran 51 (en sis i set plantes), 60 (en set i quatre plantes), 67 (en nou i onze plantes) i 60 (en onze plantes).\nA més, tots dos cossos tindran dos patis interiors per a l’ús veïnal, des d’on també es podrà accedir als habitatges i ubicar elements d’ús comú. Aquests patis també garantiran la il·luminació i la ventilació de les llars. Dels 238 habitatges, 128 seran de tres habitacions, 97 de dues i 13 d’una. En tots els casos hi haurà “una concepció dels espais amb perspectiva de gènere”, sense jerarquia entre estances i una disposició per adaptar-se a nous models familiars i de convivència.\nL’Ajuntament ha destacat també l’estratègia ambiental del projecte, que es basa en la reducció de l’impacte ambiental per mitjà de l’ús de fusta en l’estructura d’un dels blocs i en la reducció de la demanda d’energia de calefacció i refrigeració per mitjà de mesures passives, com l’increment d’aïllament a la façana, les proteccions solars o la ventilació natural creuada. A més tindran un sistema de climatització centralitzat d’alta eficiència. Els edificis també comptaran amb cobertes verdes, mecanismes de reaprofitament d’aigües grises i plaques fotovoltaiques al terrat per la generació d’energia renovable.


SERVEI D'ATENCIÓ A LES ENTITATS ESPORTIVES\nData: Curs esportiu 2021/22\nPresentació Servei SAEE\nLa gestió dels serveis esportius i socials de les entitats esportives del nostre territori ha canviat de forma considerable d’ençà dels últims anys. L’aplicació dels marcs normatius vigents més la incorporació, creació o modificació d’altres normes ha fet que la gestió dels afers administratius, jurídics, comptables, econòmics, financers, laborals i de relació amb altres agents (Ajuntaments, Consells, Federacions, Generalitat,...) sigui cada cop més complicada i que requereixi de més temps, de més recursos i de més professionals.\nEntenen que la regularització, la professionalització i els processos d’optimització dels clubs i de les entitats o associacions sense ànim de lucre són el camí cap a l’excel·lència i el valor de qualsevol organització, des del Consell Esportiu de l’Anoia sabem que el recorregut és llarg, complicat i que requereix de recursos importants.\n- L’horari d’atenció telefònica: 676 621 829\nx Dilluns i dimecres de 15.30 a 19.30h.\nx Dimarts i dijous de 10.00 a 14.00h.\n- Correu electrònic: saee@ceanoia.cat.\nEl servei també comptarà amb una pàgina web www.ceanoia.cat/saee on penjarem la informació d’actualitat, així com diverses xarxes socials que s’aniran implementant a mesura que passin els dies.\nDes del Consell Esportiu de l’Anoia pensem que aquest servei d’assessorament, de formació i de relació és una oportunitat i pot ser de gran ajuda per a totes aquelles entitats que, amb independència de la seva dimensió, ubicació o àmbit tinguin dubtes o vulguin ser assessorats per professionals del sector.


El món per un forat: d’abril 2016\nAra el meu carrer ja no és el meu carrer.\nEl meu carrer tenia fang i els genolls vermells de mercromina, durant el llarg estiu que començava amb la foguera de Sant Joan. Buscàvem fusta per les cases: cadires trencades, tamborets amb dues potes, calaixos que no encaixaven... Tot s’hi valia per fer un foc que arribés al sostre i obrís la porta dels jocs al carrer. La vida començava aquella nit de llum, bengales i petards, amb els adults asseguts en cadires baixades de casa, xerrant a la llum de la lluna i de les flames i nens i nenes corrent, sense horari. Tant era l’edat. Junts rèiem i planificàvem tardes de bales de colors, de curses sense final, de xarranca, de pica\nparet o de bicicletes velles que passaven de mà en mà i de pedal en pedal.\nLa majoria estiuejàvem al carrer. Alguns, pocs, anaven uns dies a la platja. La vegada que em van convidar a anar amb ells al mar, vaig ser feliç. Viuria una aventura con les que llegia als llibres! Em va agradar, el mar, però de seguida vaig\ntrobar a faltar els meus amics del carrer, el meu món de fang i la cabana que fèiem a la meva habitació durant les hores que el sol ens encegava i no podíem sortir de casa. Una cabana feta de tovalloles, llençols i cadires. Era el lloc on berenàvem abans de tornar a jugar al cuit-amagar als portals, sempre oberts, i entre los pocs cotxes que hi havia al meu carrer, que ja no és meu.\nUn dia a la setmana intercanviàvem llibres. Els dimecres. Sembla mentida, però molts ens vam aficionar a llegir gràcies al carrer. El carrer.... Aquest lloc que ara s’ha tornat inhòspit pels nens, que només veuen como un lloc de pas, va ser un espai ple de vida.\nAra al meu carrer hi ha nenes que calcen merceditas i porten un gran llaç al cap i nens repentinats amb una armilla conjuntada amb les sabates. No juguen amb bicicletes prestades ni senten el seu nom, a través de la finestra, anunciant l’hora de dinar.\nEl meu carrer, que ja no ho és, és la meva infantesa i els meus records s’amaguen sota les llambordes i els panots o en qualsevol portal. Surten rere meu cada cop que trepitjo el terra on vaig aprendre que jugar és viure feliç.\nPublicat per Mercè a 9:08\nEtiquetes de comentaris: Memòria. Vivència.\nMenjar amb dos bastonets a Barcelona


Filet de porc amb confitura de pebrot - El Gourmet Català Filet de porc amb confitura de pebrot - El Gourmet Català\nFilet de porc amb confitura de pebrot\nSabor intens per sucar-hi pa\nAvui fem filet de porc amb confitura de pebrot de Fruita Blanch! Un plat amb un sabor intens que us farà sucar pa! I maridarem amb un cava Celler Vell Brut Nature Reserva de Celler Vell! Bon profit!\n2 filets de porc ibèric o blanc\nSal amb lemon grass i espècies càlides\n400 grams de brou d’au\n280 grams de confitura de pebrot vermell de Fruita Blanch\nDaurem la carn\nNeteja bé els filets de l’excés de greix que puguin tenir i eixuga’ls amb paper de cuina. Posa una cassola àmplia a escalfar amb un rajolí generós d’oli d’oliva verge extra i condimenta la carn amb la sal aromatitzada. Quan l’oli estigui calent incorpora els filets i daura’ls a foc moderat per tot el seu contorn.\nCuinem amb la salsa\nQuan estiguin daurats, retira’ls de la paella i desglasa els sucs que s’han desprès amb el brou. Afegeix a continuació la confitura de pebrot i barreja bé perquè es fusionin. Llavors incorpora de nou els filets perquè coguin a la salsa, a foc mitjà , durant uns 10-15 minuts, segons el gruixuts que siguin.\nDeixem reduir la salsa\nLa salsa ha de reduir fins que gairebé recuperi la textura de la confitura, però que no quedi excessivament densa. Si no està preparada quan la carn s’hagi cuinat al punt pots reduir-la una mica més reduint els filets. Si per contra, el foc estava molt fort i el brou s’ha reduït, es pot afegir una mica més.\nIncorporem la resta d’ingredients\nAbans de retirar la salsa de la paella incorpora les avellanes trossejades, prova i rectifica de sal i pebre. Agafa unes flors de bròquil i un ratllador fi, ratlla la part superior, la més verda, del bròquil i reserva per l’emplatat.\nPresenta el filet en els plats sobre una cullerada de salsa i rega també amb la mateixa salsa de pebrots i avellanes. Per acabar reparteix el bròquil ratllat i serveix de seguida. Bon profit!\nPodem acompanyar amb un cava Celler Vell Brut Nature Reserva de Celler Vell, un cava de color daurat brillant. Bombolla molt fina i persistent. Aroma atractiva i elegant, amb bons tocs de fruita i de criança. Ampli, fresc i sec. Perfecte equilibri per a l’equació perfecta: cos i lleugeresa.