Què és la fòbia social, com aprendre a gestionar-la? | Itae Psicologia\nBlog, Fòbia Social, Fòbies, Inseguretat, Por, Timidesa\nIrene (33 anys) ha estat sempre una noia més aviat tímida i introvertida, ha preferit els contactes cara a cara més que estar en grans grups de gent. A l’escola solia passar bastant desapercebuda, o almenys aquesta era la seva sensació, tenia dues amigues de les quals no se separava mai. Des de sempre li ha costat parlar en públic, sobretot quan havia de fer una exposició en classe, aspecte que es va anar agreujant-se fins a arribar a la universitat. En aquestes situacions començava a suar, la veu se li tornava tremolosa, li tremolaven les mans i sentia que no podia explicar-se bé, pensava que els altres (companys i professors) no l’entendrien i què pensarien que estava fent el ridícul. En aquesta època sempre que podia evitava exposar en classe, i delegava aquesta tasca als seus companys de grup.\nAquesta por va anar generalitzant-se amb els anys fins que va acudir a la nostra consulta. En aquest moment l’acabaven d’ascendir en el treball, això implicava haver de coordinar a un grup de 10 persones, amb els qui es reunia setmanalment, havia de fer presentacions per als seus superiors reportant el treball realitzat i relacionar-se amb gent nova de manera habitual. A partir d’aquest moment, Irene va començar a tenir crisi d’ansietat, no deixava de pensar en les presentacions que havia de fer, anticipava que es posaria nerviosa, que li tremolaria la veu i que no seria capaç d’assumir la seva nova posició laboral. Sempre que tenia una reunió amb el seu equip se centrava tant en les seves sensacions corporals que en acabar només podia pensar en el mal que s’havia sentit i en el mal que pensarien d’ella. Temia constantment que els seus companys i superiors s’adonessin de la seva ansietat, que pensessin que no era capaç d’assumir el seu nou rol, que li anés a donar una crisi en la següent reunió, i en infinitat de pensaments, tots ells negatius sobre el que podria succeir i el mal que podrien pensar d’ella.\nTotes les persones poden sentir cert grau d’ansietat en determinades situacions socials, com per exemple quan han de parlar en públic, presentar un treball important o acudir a una entrevista de treball. No obstant això, quan el nivell de nerviosisme és molt freqüent i provoca un malestar que interfereix en el funcionament habitual de la persona, com vèiem en el cas d’Irene, llavors parlem de fòbia social.\nParlem de fòbia social, quan la persona té una por intensa a determinades situacions socials. En aquestes situacions, la persona experimenta un nivell d’ansietat elevat, i en conseqüència té por de fer el ridícul, fer alguna cosa que li avergonyeixi, que els altres pensin malament d’ell/a, etc. Aquest por ho porta a analitzar de manera negativa el seu entorn, sentint-se inferior als altres i diferent.\nA causa del temor desmesurat que asseguin, cau en el manteniment d’una sèrie de cercles viciosos que mantenen l’ansietat i dificulten que el problema es resolgui. Vegem quals són:\nLa manera de pensar: Interpretació negativa del que ocorre.\nQuan una persona assegui malestar davant una situació social, tendeix a interpretar la situació a partir d’una sèrie de pensaments negatius sobre el que creu que els altres pensessin d’ell o ella en aquesta situació.\nVegem un exemple: Estàs xerrant amb algú que no coneixes massa i no saps que parlar. Si penses “si no dic res es pensarà que sóc estrany” pots començar a posar-te nerviós, i notar que t’estàs ruboritzant. Després de notar que t’estàs posant vermell, pots pensar que altres persones també s’adonaran. I un pensament porta a un altre i finalment pots arribar a la conclusió que pel fet que et vas posar vermell, la gent pensarà que ets una persona estranya, o diferent. I pensar d’aquesta manera et farà sentir pitjor.\nLa manera d’actuar: Els “trucs” per a tranquil·litzar-se.\nLes persones quan se senten nervioses intenten fer coses que els portin a sentir-se més tranquil·les, com parlar només sobre temes “segurs”.\nNo obstant això, el que succeeix és que un acaba pensant que sense aquestes conductes les coses podien haver anat malament. A aquestes conductes les diem conductes de seguretat.\nUna altra manera per a sentir-se segur és evitar les persones o situacions que posen nerviós. Atès que els símptomes d’ansietat són molt desagradables, la majoria de persones intenten evitar tenir-los.\nEl que veritablement succeeix és que tant les conductes de seguretat com evitar la situació o la persona temuda només alleugen temporalment l’ansietat. A llarg termini, un necessita evitar cada vegada més situacions, alhora que necessita més “trucs” (conductes de seguretat) per a tranquil·litzar-se quan assegui ansietat.\nL’acte-consciencia: Escanejar-se per a saber què s’assegui.\nL’acte-consciència significa estar centrat d’un mateix i del que li està passant quan està en una situació que li fa sentir ansietat. La sensació és com estar en un teatre replet de gent i de sobte tots els focus t’il·luminessin.\nLa teva atenció se centra en el malestar que asseguis i com més et sents el centre d’atenció, més notes els símptomes i com més acte-conscient ets, més difícil et resulta mirar i escoltar a la persona que et va fer la pregunta. Això provoca que sigui difícil parar esment correctament al que els altres fan o diuen.\nBaixa autoestima: La falta de confiança en un mateix.\nQuan una persona té fòbia social, s’assegui amb menor confiança sobre ella mateixa en veure que li resulta difícil fer certes tasques o activitats que per a uns altres són fàcils o que un mateix va poder fer en un altre moment. La confiança està relacionada a creure en un mateix, i prové dels èxits del que fem.\nNingú pot donar-te confiança, ja que depèn del que un pensa sobre si mateix.\nQue pots fer per a trencar amb aquests cercles viciosos i començar a vèncer la teva ansietat social:\nEstratègia 1. Canviar la manera de pensar. Identifica els teus pensaments negatius i qüestiona’ls. Buscar una altra forma de pensar farà que et sentis millor.\nComença per fer-te les següents preguntes: Quina evidència existeix a favor del meu pensament? Què pensaries sobre el mateix si tinguessis més confiança en tu mateix? Com creus que veuria aquesta mateixa situació una altra persona? Què li diries a una altra persona que estigués pensant d’aquesta manera?\nEstratègia 2. Canviar conductes.\nIdentifica les conductes de seguretat i les situacions que evites\nFes una predicció sobre el que podria passar\nAfronta progressivament aquestes situacions\nAvalua el que veritablement succeeix\nEstratègia 3. Reduir l’acte-consciencia. Aprèn a no estar tan centrat en tu, per a poder comportar-te de manera més natural i espontània amb les altres persones.\nUna estratègia per a usar al principi és intentar descobrir una mica de les altres persones. Per exemple, pregunta’t què penses de la forma en què vesteixen, o en què treballen. Fixa’t en una mica de l’altra persona que et sembli interessant.\nEstratègia 4. Millorar el seu acte-confiança. Una de les formes més efectives de canviar les creences sobre un mateix és canviar de conducta. Només si intentes noves conductes, com deixar que els altres coneguin com ets realment, seràs capaç de descobrir si la creença sobre tu mateix és correcta.


Passen quatre mesos des que es demana cita amb l’especialista fins que es fa el diagnòstic | Consumer\nPassen quatre mesos des que es demana cita amb l’especialista fins que es fa el diagnòstic\nUn estudi revela per a la primera cita cal esperar 57 dies\nPer mediatrader 1 de febrer de 2008\nDes que un pacient demana cita amb l’especialista en la sanitat pública fins que rep el diagnòstic, després de passar la corresponent prova, transcorren de mitjana quatre mesos, segons un estudi realitzat per l’Organització de Consumidors i Usuaris (OCU) en 72 centres d’atenció especialitzada i consultes externes situats en 35 províncies.\nPer a l’elaboració d’aquest treball, OCU va seleccionar deu especialitats mèdiques (oftalmologia, neurologia, alergología, dermatologia, ginecologia, urologia, cardiologia, traumatologia, cirurgia i otorrinolaringologia) i set proves diagnòstiques (ressonància magnètica, ecografia, TAC, mamografia, proves d’al·lèrgia, endoscòpia i radiografia). La conclusió és que “passa massa temps” fins que es diagnostica una malaltia que pot ser greu.\nPer a la primera cita cal esperar 57 dies de mitjana. Per comunitats, la situació més greu es dona a Canàries, on l’espera mitjana per ser atès per l’especialista és de 277 dies. A continuació se situen Cantàbria, amb 100 dies i el País Basc, amb 97. En l’altre extrem se situen Catalunya amb 37 dies d’espera, i la Comunitat Valenciana i Navarra, amb 38.\nPer a les proves diagnòstiques l’espera total mitjana és de 44 dies, que oscil·la entre els 30 dies per a una radiografia i els 54 per a una ressonància magnètica. En aquest cas, els temps d’espera per comunitats autònomes van des dels 18 dies que esperen els pacients al País Basc fins als 67 a Galícia. Les esperes són majors quan es tracta d’un alergólogo que sol·licita una prova d’al·lèrgia (134 dies), o un neuròleg que mana una ressonància magnètica (128 dies).\nÉs habitual que als pacients se’ls faciliti al costat de la cita per a una prova diagnòstica una nova cita amb l’especialista per establir el diagnòstic i tractament si escau. Si al temps d’espera d’aquesta segona cita amb l’especialista vam sumar el temps esperat pel pacient per a la primera cita, obtenim el temps d’espera total per a l’acte mèdic complet, que es fixa en 121 dies.\nOCU recomana als ciutadans que reclamin davant el Servei d’Atenció al Pacient del seu centre sanitari si temen que el temps d’espera pot empitjorar la seva salut\nOCU assenyala que deu autonomies compten amb una normativa que garanteix que el pacient sigui atès en uns terminis màxims, permetent-li para això acudir a qualsevol centre sanitari a costa de l’Administració. No obstant això, també en els terminis màxims hi ha grans diferències. Així, mentre que a Castella-la Manxa es pot fer ús d’aquest dret a partir dels set dies d’espera, a Balears cal esperar dos mesos.\nMillora la situació respecte a 2004\nMalgrat aquestes dades, l’organització de consumidors afirma que la situació ha millorat en relació amb 2004. Aquesta millora es percep especialment en les proves diagnòstiques, on s’ha registrat una reducció de 19 dies en el temps d’espera dels pacients.\nNo hi ha grans canvis quant a la informació que faciliten les comunitats sobre les llistes d’espera en atenció especialitzada, que segueix sent “escassa”. OCU diu que en molts casos aquesta informació “és inexistent” o quan es publica, es fa “amb indicadors incomplets i sense una regularitat preestablerta”.\nL’organització ha remès el seu estudi als responsables de Sanitat de les autonomies i els ha sol·licitat que apliquin iniciatives eficaces per reduir les llistes d’espera no quirúrgiques. També els ha demanat un sistema d’informació sobre les llistes d’espera que sigui públic, transparent i comparable, i que els pacients estiguin informats sobre les garanties legals que els assisteixen en cas de no complir-se els terminis garantits.\nPer efectuar aquesta anàlisi sobre la situació OCU ha entrevistat a 8.216 pacients que durant el mes de juliol de 2007 esperaven a ser atesos pel seu especialista o per a la realització d’una prova diagnostica.\nL’organització de consumidors proposa com a possibles solucions:\n-Que els metges d’atenció primària puguin prescriure certes proves diagnòstiques que no requereixin el pas previ per l’especialista.\n-Que es garanteixin per a totes les especialitats uns temps màxims d’espera en les diferents etapes de l’atenció sanitària.\n-Que els ciutadans reclamin davant el Servei d’Atenció al Pacient del seu centre sanitari si temen que el temps d’espera pot empitjorar la seva salut. A la seva pàgina web es troba un model i alguns consells per fer-ho.\natenció CITA diagnòstic dies especialista


El Nunci Apostòlic a Andorra, l’Arquebisbe Mons. Renzo Fratini, ha fet arribar a Mons. Joan-Enric Vives, Arquebisbe i Copríncep episcopal d’Andorra un Missatge del Sant Pare Francesc on felicita la Festa Nacional del Principat d’Andorra del 8 de setembre.\nEl text del Missatge és el següent:\nExcm. Mons. Joan-Enric Vives Sicília\n“En el dia en què el Principat d’Andorra celebra la seva Festa Nacional, desitjo fer arribar la meva cordial felicitació a Vostra Excel·lència i a tots els fills i filles d’aquest País, alhora que, invocant la intercessió de la Santíssima Verge Maria, els encomano al Senyor perquè els ompli abundosament dels seus dons i visquin dies de prosperitat en un clima de fraterna convivència.


El musical ‘Fang i setge’ presenta concurs de creditors | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nEl musical ‘Fang i setge’ presenta concurs de creditors\nL’obra teatral sobre la “desfeta” del 1714 tanca amb fortes pèrdues econòmiques\nBarcelona 11 ABR 2016 - 13:13\tCEST\nMoment de l'obra 'Fang i setge'.\nEl musical Fang i setge no ha respost a les expectatives de públic desitjades. L’obra, dirigida per Joan Font, va estar en cartellera al Teatre Victòria del 9 de febrer al 28 de març. La gran aposta d’Excés d’Entusiasme Produccions, amb un pressupost inicial de 700.000 euros, ha obtingut una feble recaptació econòmica. Aquest fet ha propiciat que la mateixa productora s'hagi presentat voluntàriament a concurs de creditors.\n“El resultat artístic i la posterior crítica van ser excel·lents”, afirma Carles Farràs, productor de l’obra musical. Fang i setge es va estrenar el 2014 al Teatre de la Passió d'Olesa de Montserrat. Durant les 20 funcions realitzades entre el 2014 i el 2015 va arribar a un total de 9.000 espectadors. Va ser aleshores quan es va presentar el projecte conjuntament amb el Teatre Victòria. “No entenc per què no va funcionar el musical amb el públic ni per què no va tenir més repercussió en els mitjans”, sentencia el productor teatral.\nLes deficients xifres de públic van derivar en pèrdues substancials. Ha estat aleshores quan Excés d’Entusiasme Produccions ha decidit presentar-se voluntàriament a concurs. L’equip del musical així ho ha afirmat: “El primer creditor és la nostra mateixa empresa”. De la mateixa manera, Carles Farràs ha matisat que “cap dels tres productors principals obtindrem cap benefici al respecte. Estem tranquils i creiem que hem fet el que era correcte”.


AEBALL i UPMBALL inicien cursos subvencionats al setembre | Foment de la Producció\nLes nostres associacions, Notícies August 28, 2020\nL’Associació Empresarial de L’Hospitalet i el Baix Llobregat (AEBALL) i la Unió Patronal Metal·lúrgica de L’Hospitalet i Baix Llobregat (UPMBALL) inicien el mes de setembre apostant amb força per la formació subvencionada, amb una programació que s’estendrà fins a la fi de 2020 i adaptant-se en tot moment a les necessitats derivades de la difícil situació provocada per la COVID-19.\nD’aquesta manera, l’àrea de les noves TIC continuarà sent un eix central en la programació de cursos de l’entitat, oferint formació en Autocad Avançat 2D, Analítica Web i Pla de Màrqueting, Fotografia Digital i Microsoft Excel, entre d’altres.\nD’altra banda, l’operació de carretons segons la Norma UNE 58451 i les eines d’emmagatzematge, estocs i trameses, entre d’altres accions formatives, seran l’aposta de la patronal per l’àrea de Comerç i Logística.\nL’Anglès continua sent una peça fonamental en la formació d’Idiomes d’AEBALL, que ofereix cursos de fins a 3 nivells: A.2.A, A.2.B, B.2.A. Quant a Habilitats, la gestió comercial, la comptabilitat avançada i l’atenció al client seran les àrees que es treballaran als propers mesos.\nLa formació que ofereix l’AEBALL sorgeix de les necessitats que plantegen les empreses de L’Hospitalet i el Baix Llobregat, a més de les tendències que l’entitat considera d’importància estratègica per augmentar la qualificació i ocupabilitat de les persones treballadores i la competitivitat de les empreses.\nBona part d’aquesta nova programació es realitzarà en modalitat online, mitjançant la nova Aula Virtual que recentment va presentar l’entitat. D’aquesta manera, AEBALL s’adapta a les necessitats derivades de la complexa situació que està provocant la crisi sanitària de la COVID-19.\nConsulta el llistat complet de cursos en aquest enllaç. Per inscripcions i més informació sobre aquests cursos, poden contactar amb formacion@aeball.net\nMes informació – Tel. 93 337 04 50 E-mail: aeball@aeball.net


La fauna marina es recupera a sa Dragonera gràcies a la conselleria de Vicenç Vidal - MÉS per Mallorca\nLa fauna marina es recupera a sa Dragonera gràcies a la conselleria de Vicenç Vidal\nNou mesos després de la declaració de reserva marina, ja es poden veure els primers resultats com per exemple Els anfossos i escorballs, abans absents a poca fondària, ara ja es poden veure amb més assiduïtat\nLa gestió de MÉS per Mallorca al capdavant de la Conselleria de Medi Ambient, Agricultura i Pesca treballa intensament a favor de la biodiversitat de les Illes Balears i la bona feina feta dóna els primers resultats. Per exemple, a Dragonera, nou mesos després de la declaració de la reserva marina, ja hi ha senyals evidents que aquests canvis s’estan produint. Els bussejadors que visiten habitualment la zona així ho han comunicat a la Direcció General de Pesca i Medi Marí els anfossos i escorballs, abans absents a poca fondària, ara ja es poden veure amb més assiduïtat.\nEl 7 d’octubre de 2016, mitjançant el Decret 62/2016, la conselleria de Vicenç Vidal (MÉS per Mallorca) va declarar Reserva Marina 912 hectàrees del freu de sa Dragonera, on va regular les activitats pesqueres i de busseig. Aquesta declaració es va fer arran de la demanda tant de col·lectius socials com del Parlament de les Illes Balears i de l’Ajuntament d’Andratx, per tal d’intentar recuperar les poblacions de peixos comercials i la pesca artesanal. Nou mesos després, ja es comencen a veure els resultats.\nA les reserves marines de les Illes Balears, un dels primers efectes de la protecció és l’aparició d’anfossos i escorballs, que a poc a poc passen a ser les espècies dominants en termes de biomassa en substitució dels espàrids, tot i que els sargs i les variades continuen essent les espècies més abundants en nombre d’individus. Aquest és el cas de l’illa del Toro, on poc després de la declaració de la reserva marina ja es va registrar un augment de la biomassa d’anfossos i escorballs, la qual, al cap de pocs anys va superar el 50% de la biomassa total de peixos. Actualment, aquestes espècies emblemàtiques representen el 75% de la biomassa de peixos comercials del Toro.\nAixí doncs, una nova mostra del compromís de MÉS per Mallorca en la defensa i la promoció de la biodiversitat mediambiental del nostre país.\nBusquets: “Hem donat de baixa 574 habitatges que sumen un total de 3.620 places que ja no aniran a borsa sinó que desapareixen”\nLa vicepresidenta i consellera d’Innovació, Recerca i Turisme, ha comparegut al Parlament i ha (...)\nPer un bon finançament: Una lluita compartida\nRepresentants ecosobiranistes han participat en l’acte de presentació de la campanya MÉS per (...)\nMercè Borràs: “El reallotjament de Son Banya és clau per iniciar el procés de reinserció dels (...)\nEl Consell millorarà la carretera vella de Bunyola\nLes obres de millora de la carretera s’executaran entre els punts quilomètrics 3,800 i 4,20: un (...)\nInca celebra per segon any consecutiu el Memorial de l’Oblit\nLa ciutat d’Inca ha acollit el Memorial de l’Oblit. Es tracta del segon any que es realitza (...)


"Atlantida", de Josep Arrom, una exposició plena de sensacions - Club Nautic Cambrils\n"Atlantida", de Josep Arrom, una exposició plena de sensacions\nPublicat el Dijous, 03 Setembre 2015 09:02\nJosep\tunsecured loans with bad credit Arrom és l’artista que des del passat divendres 28 d’agost té les seves obres al saló social del Club Nàutic Cambrils. El mallorquí mostra la seva experiència en part de l’obra que ha dut fins a les parets del Club. Pintures abstractes plenes de color.\nJosep Arrom és un artista multidisciplinar que treballa amb els elements oposats per acabar tornant-los complementaris. El resultat és una obra plena de missatges, miralls de la realitat on plasma la cultura, la tradició i també en fa reflexions.\nFins a Cambrils ha dut una mostra de la seva pintura, que barreja tècnica mixta orgànica, paper, tauler o tela. El resultat és una exposició titulada Atlantida, amb quadres de petit, mitjà i gran format. Un passeig per la natura amb una visió diferent plena de sensacions.\nArrom ha guanyat diversos premis de pintura i ha realitzat exposicions tan individuals com col·lectives a diferents llocs d’Espanya, Suècia, Anglaterra y Brasil.\nL’exposició\tprofessional seo services Atlantida es podrà veure fins el 25 de setembre al saló social del Club Nàutic de Cambrils.


La Ciutat de Girona finalitza el 3r disc de 'Fonoteca de cobla' i en prepara el 4t :: PortalSardanista\nLa Ciutat de Girona finalitza el 3r disc de 'Fonoteca de cobla' i en prepara el 4t\nEl disc sobre en Ramon Basil conté 8 sardanes, 2 sardanes per a cor d'homes i 5 ballables en formació d'orquestra. Algunes d'aquestes 8 sardanes són 'Clarejant', 'Sol ixent', 'Primerenca' o 'La palmera'. Les peces per a cor les ha interpretades el Cor d'Homes d'Igualada i els ballables suposen afegir a la cobla 2 violins i 1 flauta. L'enregistrament valdrà 15  i es podrà comprar a través de la cobla.\nPel que fa a l'altre volum, dedicat a en Francesc Civil, es preveu que estigui preparat cap a la tardor. Malgrat que en Civil va néixer a Molins de Rei, la major part de la seva vida la va passar a Figueres i Girona.\nEl projecte de la 'Fonoteca de cobla' vol "divulgar i preservar el patrimoni musical gironí dins l'àmbit de la música per a cobla". La iniciativa de la Ciutat de Girona té també "especial interès en la producció musical de compositors gironins". Els col·laboradors del projecte són l'Ajuntament de Girona, la Generalitat de Catalunya i la Diputació de Girona. La direcció correspon a en Jesús Ventura.


Ajuntament del Masnou/ACTIVITAT CANCEL·LADA: Escape room "El misteri de les mines d'aigua"\nACTIVITAT CANCEL·LADA: Escape room "El misteri de les mines d'aigua"\n�??Una intrigant carta i una vella maleta trobades a les golfes de casa de l'avi Joan són el punt de partida d'aquest misteri.\nParticipants màxims per sessió: 25 persones. Es formaran cinc equips de dos a cinc persones. L’organització s’encarrega de formar els equips en funció de les reserves. Es podran ajuntar dos grups per formar un equip de cinc persones.\nData i hora de la darrera actualització d'aquest contingut: 27-04-2020 10:25


Ubica't Gestió Immobiliària - Casa en venda en Santa Eulàlia de Ronçana per 395.000 € - STE-01\nUbica't Gestió Immobiliària - Casa en venda a Santa Eulàlia de Ronçana per 395.000 € STE-01\nCasa en venda al Carrer PAISOS CATALANS\nEstà buscant una casa espectacular, senyorial, amb habitacions i estades per a famílies nombroses, ben ubicada i amb un esplèndid jardí? Doncs aquesta és la teva casa.Amb una superfície construïda de 459 m2, const...\nEstà buscant una casa espectacular, senyorial, amb habitacions i estades per a famílies nombroses, ben ubicada i amb un esplèndid jardí? Doncs aquesta és la teva casa.Amb una superfície construïda de 459 m2, consta de 7 habitacions dobles amb armaris encastats, algunes d´elles amb golfes a dos nivells, 1 habitació individual, 5 banys complets, 1 lavabo, cuina completament equipada, dos grans salons independents amb llar de foc, safareig, garatge per a 4 cotxes amb dues entrades independents i celler. La casa té calefacció a gasoil, aire condicionat fred i calor, tancaments d´alumini amb doble vidre i mosquiteres ... tot envoltat d´un espectacular jardí exterior perfectament cuidat, amb un bonic pou i una preciosa zona de barbacoa. Una casa exclusiva on poder gaudir de molt espai o poder viure dues famílies


L'Estat eleva el sostre de despesa el 2018 al 2,7% del PIB i a l'1,8% el 2019 per no ser "realistes"\nper ACN Barcelona. 13 de juliol de 2018 08:42\nLa ministra d'Economia i Empresa, Nadia Calviño\nEl Govern espanyol ha anunciat aquest dijous que ha revisat l’objectiu de dèficit marcat per l’anterior govern i l’ha situat en el 2,7% del PIB per al 2018 i l’1’8% del PIB per al 2019. Segons ha explicat la ministra d’Economia, Nadia Calviño, els objectius que preveia el PP, del 2,2% (2018) i l’1,3% (2019) no eren “realistes” i calia prendre “mesures”.\nL’autoritat independent de reponsabilitat fiscal estima que el 2018 el tancament dèficit del conjunt de les institucions públiques serà del 2,7%, en línia amb la previsió de la Comissió Europea publicada recentment”, ha dit Calviño en roda de premsa des de Brussel·les.\nEn aquest sentit, ha advertit, en absència de mesures l’exercici pròxim el dèficit seria del 2,2% i “l’ajust necessari” en despeses o ingressos per passar d’aquest 2,2% a l’1,3% el 2019 suposaria “posar en risc el creixement econòmic i la creació de llocs de treball” a l’estat espanyol. “Per això, la nostra aproximació és revisar-ho perquè l’objectiu no sigui l’1,3% sinó l’1,8%”, ha conclòs.\nComunitats Autònomes i corporacions locals salven el dèficit


Expojove s'acomiada fins l'any que ve amb una xifra rècord de visitants\nL'edició d'enguany d'Expojove ha tancat les portes amb una xifra rècord de visitants, en superar el centenar de milers de visites. En total han sigut 100.927 persones les que han passat pel recinte de Fira València durant els darrers 10 dies per disfrutar de la tradicional fira de la infància i la joventut, que enguany ha tingut l'alimentació saludable i sostenible com a fil conductor.\n"És una molt bona notícia l'èxit de públic a Expojove, amb dades objectives i comprobables, que demostra que l'oferta lúdica que organitzem des de l'Ajuntament de València va en el camí correcte i que milers de xiquets i xiquetes i de persones adultes també han volgut combinar la diversió amb uns valors que durant tot el 2017 han sigut centrals a la nostra ciutat amb la Capitalitat de l'Alimentació", ha explicat el regidor de Cultura Festiva, Pere Fuset.\nLa xifra de visitants d'enguany suposa un augment d'un 13 per cent respecte a les vora 90.000 visites de l'edició anterior, tot i que el calendari ha determinat que els dies festius, amb horaris reduïts coincidiren amb els caps de setmana. En total, de les 100.927 persones que han visitat Expojove enguany, 12.264 ho han fet en grup, mentre que s'ha registrat la visita d'11.127 integrants de comissions falleres. A més, s'ha produït una notable venda d'entrades per Internet arran de la campanya intensa de difusió que s'ha fet a través de les xarxes socials.\nDurant tot el certamen hi ha hagut 15 espectacles diaris i 15 tallers diferents repartits en un pavelló de 12.000 metres quadrats. A més, hi ha hagut 10 instal·lacions participatives gegants, entre les quals ha destacat un laberint de 450 metres quadrats, un circuit d'aventura, un "Qui és qui" marí de l'Albufera, tallers perquè els xiquets i les xiquetes elaboraren most, treballaren amb argila o plantaren llavors i un altre sota el nom 'Pasta la massa', un bosc musical o un simulador 6D.\nFuset ha destacat, a més, que Expojove ha sigut un any més una oportunitat per a la industria cultural valenciana, oferint l'oportunitat perquè moltes empreses valencianes, companyies de teatre com ara Maduixa Teatre o el mag Yunke, puguen fer gala del seu art.\nIgualment, en eixos 50.000 metres quadrats d'Expojove distribuïts pels diferents pavellons, ha destacat la tradicional zona poliesportiva, amb presència de prop de vint esports en constant activitat per a estimular a la pràctica esportiva. Les escoles esportives municipals han fet possible, a més, la presència del rugbi, karate, triatló, tennis de taula, skate, gimnàstica, escacs, pilota valenciana, hoquei, patinatge i halterofília. També hi ha hagut un lloc reservat per a la Federació d'Esports Adaptats per a donar a conèixer esports com el bàsquet en cadires de rodes.


L’Escola, escriu – Web Isabel de Villena\nAvui hem celebrat l’ Escola Escriu. Una activitat transversal i simultània a tota l’escola que consisteix en dedicar les dues primeres hores del matí únicament a escriure. Els textos que han elaborat seran aquells que presentaran al certamen literari de Sant Jordi d’enguany, tant en català com en castellà. Cada etapa n’ha fet la seva particular versió: els nens i nenes d’Infantil han pensat un conte entre tots i l’han representat amb un dibuix, a 1r de primària han pensat un conte conjuntament i l’han llegit en veu alta, a partir de 2n de primària els alumnes han escrit els seus propis textos en català i en castellà, i els més grans de la casa ho han fet inspirant-se en unes fotografies que servien com a pretext. A continuació podeu veure el reportatge de la jornada.


Victoria falls - Sandra Simó - Premis Quim Masó - Temporada alta - Festival de teatre\n6è Premi Quim Masó\nDijous, 06 de desembre a les 18:00\nDurada1h 10min (aprox.)\nL’últim Premi Quim Masó s’estrena a Temporada Alta\nDesprés d’ un misteriós fet junt a les aigües d’ un riu, un escriptor en crisi tornarà amb la seva família per finalitzar un text i redescobrir, així, la seva identitat. D’ aquest retorn a casa emergirà el viatge d’uns personatges que es debatran entre l’ èxit i el fracàs, el desig i la realitat, la vida i la mort.\nBruno i Bob protagonitzen Victoria falls, una història que, segons l’autora, Sandra Simó, “és la d’una rebel·lió, la dels que lluiten per esfondrar les pròpies presons. Un cant al risc de viure o –dit d’una altra manera– un cant a les vides viscudes”.\nSimó, alumna de Xavier Albertí, va guanyar amb aquesta proposta el 6è Premi Quim Masó. El jurat va considerar la qualitat del text, i la solvència de l’equip tècnic i artístic per posar en escena aquest “cant a la vida”.\nAutora i direcció: Sandra Simó\nIntèrprets: Jordi Cortés, Àurea Márquez, Xavi Ripoll, Alícia Rodríguez\nIl•luminació: Xavi Clot\nSo: Jaume Ferrer\nEspai escènic: Pablo Huerres, Sara Ojanguren\nCol•labora: Premi Quim Masó\nQuebec - Barcelona Philippe Soldevila Espectacle finalitzat Sala La Planeta\nun refugi indie Pau Miró Espectacle finalitzat Sala La Planeta


Apartments Stanjević/Tivat Tivat Montenegro - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nKrašići, Bjelila bb, Bjelila, Tivat, Montenegro, 85320 - Veure al mapa\nApartament Dúplex 3 Habitacions amb Balcó (Duplex Three-Bedroom Apartment with Balcony)\nMés informació sobre Apartments Stanjević/Tivat\nConvenientment situat a Tivat, Apartments Stanjević/Tivat és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartments Stanjević/Tivat ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. L'hotel ofereix aparcacotxes, transport hotel/aeroport, habitació familiar, servei de bugaderia per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, escriptori, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Piscina exterior, buceig, pesca, jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Apartments Stanjević/Tivat no troba competidors en cap categoria.


Sis gens del cromosoma Y podrien explicar l’augment de risc dels homes a patir càncer - El·lipse\nSis gens del cromosoma Y podrien explicar l’augment de risc dels homes a patir càncer\nUn estudi d’ISGlobal revela com la pèrdua de funció de gens del cromosoma Y podria ajudar a explicar perquè el càncer afecta més als homes que a les dones.\nLes dones tenen dues còpies del cromosoma X, mentre que els homes tenen un cromosoma X i un Y. El petit cromosoma Y és la clau de per què els homes tenen més risc de càncer. Foto de Kate Whitley CC-BY.\nMés càncer i de pitjor pronòstic, i menor esperança de vida. Aquest és el preu que han de pagar els homes per… bé, pel fet de ser homes.\nInvestigadors de l’Institut de Salut Global de Barcelona (ISGlobal) han desxifrat una de les claus biològiques d’aquesta diferència entre els dos sexes, que rau precisament en el cromosoma Y (només present en els mascles). Des de fa temps se sap que, en envellir, els homes poden perdre aquest petit cromosoma en algunes de les seves cèl·lules, durant la divisió cel·lular. Un equip liderat per Juan Ramón González, cap del Grup de Bioinformàtica en Epidemiologia Genètica d’ISGlobal, ha trobat que la pèrdua de funció d’aquest cromosoma – i en especial de sis dels seus gens – està lligada a un major risc de diversos tipus de càncer.\nEn envellir, els homes poden perdre el cromosoma Y en algunes de les seves cèl·lules. Ara, investigadors d’ISGlobal han trobat que la pèrdua de funció de 6 gens d’aquest cromosoma podria explicar l’increment de risc de càncer en homes.\nPer a que el tumor tingui lloc, però, cal que estiguin mutats també uns gens similars presents al cromosoma X.\n“Si la còpia del cromosoma X està mutada, i la cèl·lula aleshores perd la funció dels gens del Y –el que s’ha demostrat que passa– la possible protecció biològica d’aquests gens contra el càncer es perd completament”, explica el primer autor de l’estudi, Alejandro Cáceres.\nEls científics han trobat també que la causa de l’increment de risc és la pèrdua de funció dels gens, i que això pot passar per dues raons principals:\nPèrdua del cromosoma (durant la divisió cel·lular)\nMetilació de l’ADN (una modificació epigenètica que, segons els investigadors, podria estar relacionada amb certes exposicions ambientals, com el tabac i altres tòxics)\nL’estudi ha analitzat dades de 9.000 homes, provinents de repositoris públics, i ha estat realitzat en col·laboració amb Luis A Pérez-Jurado del Departament de Ciències Experimentals i de la Salut, Universitat Pompeu Fabra (DCEXS-UPF), així com investigadors de la Universitat d’Adelaide i del Centre Genòmic d’Estònia.


Castellar-l'Oliveral - València Clima i Energía\nL'Ajuntament de València, a través de la Fundació València Clima i Energia, impulsa la creació de la primera comunitat energètica de la ciutat, una comunitat local d'energia renovable a Castellar-l'Oliveral.\nLa Comunitat Energètica de Castellar-l'Oliveral donarà servei a més de 40 famílies, que es convertiran en productores, usuàries i gestores de la seua pròpia energia provocant una reducció de les emissions de diòxid de carboni, al voltant de 47’7 tones menys, l'equivalent a plantar 715 arbres en 10 anys.\nPart de la seua producció d'energia es destinarà a la participació de famílies en situació de vulnerabilitat energètica perquè l'autoconsum els permeta reduir les seues factures domèstiques.\nA més, s'exploren diverses formes de finançament col·lectiu perquè les famílies puguen sumar-se a la iniciativa sense haver de desemborsar des d'un inici la totalitat de la inversió, permetent així la participació de famílies amb menys recursos.\nLa instal·lació d'autoconsum compartit generarà energia suficient per a produir un estalvi mitjà en cada llar de prop del 25 per cent del cost de la factura elèctrica de les persones usuàries associades.\nLa presentació del projecte es farà de manera online el 18 de juny al canal de Youtube de València Clima i Energia, amb l'alcalde de València, Joan Ribó, el regidor Alejandro Ramon, responsables de Sapiens i la Cooperativa Elèctrica de Castellar i els agents clau i veïns i veïnes de Castellar-l’Oliveral implicats en el projecte.\nLes inscripcions d'interessats estan obertes a partir del mes de juny.\nEls tallers i processos participatius es realitzaran al juliol i setembre, de manera online i/o presencial.\nParticipa i decideix com vols que siga la teua Comunitat Energètica!\nLa primera instal·lació solar es situarà a la coberta del Centre Cívic de Castellar-l’Oliveral, cedida per l'Ajuntament.\nPer a formar part de la comunitat energètica caldrà viure a l'entorn de 500 metres des d'aquest punt, segons indica el RD244/2019 d'autoconsum.\nLa zona mostrada al mapa és orientativa. Si t'interessa, no deixes d'inscriure't encara que vives fora d'aquest pla.\nMés informació sobre les Comunitats Energètiques Locals\nImpulsem el desenvolupament de Comunitats Energètiques a València. Pregunta'ns!


El Nàstic Genuine seguirà competint a La Liga Genuine | Diari La República Checa\nEl Nàstic Genuine seguirà competint a La Liga Genuine\nEl Nastic Genuine seguirà competint a La Liga\nEl millor equip de la història del Gimnàstic de Tarragona segueix volant alt. El Nàstic Genuine afrontarà un més de juny decisiu, ja que disputarà la fase final de la Liga Genuine a València del 14 al 16 de juny i competiran a la ‘Special Cup’ a Florència del 21 al 23 de juny.\nAquest calendari es va presentar a l’Aula Magna del Campus Catalunya de la URV en un acte que ha servit per repassar alguns dels reconeixements i premis atorgats al Nàstic Genuine durant els últims mesos per part d’entitats, associacions i federacions.\nEntre els més recents, destaquen el Premi al Foment dels Valors, de l’Associació Catalana de Gestors Esportius Professionals; el Premi Solidari, de la Fundació Privada Catalana de Futbol, de la Federació Catalana de Futbol; el Premi Solidari ONCE i el Guardó de l’Esport atorgat per la Fundació Catalana per a l’Esport.\nEl president del Gimnàstic de Tarragona, Josep Maria Andreu, també va agrair a tots els integrants de la secció la seva implicació i la defensa de l’escut i la samarreta grana per allà on el Nàstic Genuine competeix. Andreu també va confirmar que l’equip participarà en la nova temporada de la Liga Genuine 2019-2020, una de les notícies més esperades.\npreviousVicenç Ferré, nou president de la DO Tarragona\nnextVIÑUALES: Treballarem per evitar un aquelarre independentista


Jinghong Business Hotel Baotou Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nBuilding B, Jinrong Fortune Center, Development Zone, Baotou, Qingshan, Baotou, Xina, 014000 - Veure al mapa\nCal que els clients presentin un carnet d'identitat o un passaport oficials i vigents a l'arribada. Cal fer el pagament abans de l'arribada amb transferència bancària. L'allotjament es posarà en contacte amb tu després de fer la reserva i et donarà més informació. ATENCIÓ: a causa de la normativa local, el Jinghong Business Hotel només pot allotjar ciutadans xinesos. Els clients han de presentar un document d'identitat xinès durant el registre d'entrada. Si no ets un ciutadà xinès, cal que triïs un altre allotjament.


EROSKI CONSUMER analiza cuatro portales de empleo en Internet: Webs d'ocupació: un de cada dos treballs que ofereixen no s'ajusten al perfil de l'usuari [Pàg. 4 de 4] | Revista | EROSKI CONSUMER\nEls llocs web analitzats\nS'han analitzat exhaustivament els quatre portals en funció de 36 paràmetres, que inclouen les dades de contacte de l'empresa i la seva identificació fiscal (si són fàcils de trobar i estan ben visibles), l'atenció al client, la seva navegabilitat i usabilitat, el currículum (crear-lo o penjar-lo, el format, la pàgina personal, etc.), l'ajuda per a buscar feina (alertes, seguiment, informació sobre el lloc, etc.), els continguts i serveis que ofereix cadascun (formació, notícies i reportatges, consells, orientació i consulta experts), els fòrums, els blocs i les xarxes socials, i el cercador d'ofertes de treball.\nMonster: bona usabilitat i millor atenció al client:Amb diferència, és el servei més còmode d'usar: la inscripció és ràpida, l'accés és fàcil i el perfil del candidat s'emplena amb molta facilitat. És el que ofereix una millor atenció al client i més clara. Compta amb un sistema molt senzill per a trobar totes les dades de l'empresa, així com un formulari per a efectuar consultes i reclamacions i un telèfon gratuït d'atenció al client. No obstant això, la informació sobre les empreses contractants és millorable. El procés de sol·licitud de feina és poc clar i després de completar el currículum pertinent, de vegades l'operació s'ha de repetir al web de l'empresa que ofereix aquest treball.\nInfojobs: el més regular: Aquesta pàgina, hereva de la publicació Segunda Mano, destaca per la regularitat en tots els camps analitzats, ja que si bé en cap o gairebé cap no disposa del millor servei, el seu nivell mitjà és satisfactori. Hi destaca el bon resultat en el servei d'alertes, amb informació detallada tant de les empreses com dels requisits previs que es demanen per a poder entrar a formar part del procés de selecció. Els seus punts dèbils: la publicitat i la informació addicional (la seva pàgina principal està sobrecarregada d'informació i publicitat).\nInfoempleo: bona informació addicional i vocació social. Aquesta pàgina web d'ofertes de treball perd molts punts perquè un pas tan important com el d'emplenar el perfil i el corresponent currículum del candidat resulta molt deficient: la fotografia no s'enquadra bé, es fan massa preguntes innecessàries i alguns apartats com el d'idiomes no apareixen emplenats correctament per molt que l'usuari s'entesti a aconseguir-ho. Pel que fa als elements positius, disposa d'una valuosa i treballada informació addicional (consells útils per a trobar un lloc de treball, conservar-lo i millorar el nivell professional, entre d'altres). Hi destaca l'àmplia xarxa social de blocs de què disposa: es creen des de la pàgina personal de cada candidat de forma gratuïta i amb àmplies possibilitats de disseny. Cada setmana es col·loca en portada un dels millors. També inclou ofertes de treball fora d'Espanya.\nTrabajar.com: molt poca atenció a l'usuari: La pàgina pitjor valorada per ser poc més que una base de dades sobre ofertes de treball amb un sistema d'alertes de correu electrònic per paraules clau que ni tan sols es fixa a la residència del candidat. Suspèn en gairebé tots els camps i només innova en el fet que algunes de les seves ofertes, les dóna per mitjà del seu compte a Twitter.\n<< Anar a l'anterior pàgina: Com més formació, menys nombre d'ofertes


Amunt! Les colles, de porta endins - Diari de Terrassa\nEmili González 01.09.2015 | 04:20\nLa Paula, una menuda i rossíssima nena de tan sols 9 anys, puja castell amunt amb una lleugeresa i decisió sorprenents. Ningú la pararà fins a arribar a dalt de tot, allà on l´esperen els acotxadors, que ja estan preparats perquè la petita els superi i faci l´aleta. Tot seguit, sense pensar-s´ho, inicia el ràpid descens amb una suavitat tal que la torre humana no se´n ressent gens ni mica. Diu en Jordi Tejedor, el pare de l´enxaneta, que quan tenia ben poca edat la seva filla ja volia pujar a collibè de tothom, i que aquest era un indici que serviria per a això dels castells.\nAra fa tres anys que la Paula forma part dels Minyons. Tant ella, valenta perquè sí, com la resta de la colla tenen demà una d´aquelles cites marcades en vermell al calendari casteller. És la diada de sant Fèlix, que en unes hores començarà a Vilafranca del Penedès, una de les places fortes d´aquesta branca de la cultura popular.\n"Tenim molta feina per davant. Cada prova és importantíssima. Hi posem la màxima concentració i consciència del que fem. Tan rellevant és qui puja com qui està baixant. I ara acostem els braços a prop del castell", deia en Guillem Comas, el cap de colla, durant les proves que els "malves" van fer dimarts a la seu del carrer del Teatre. I és que els Minyons han tingut una setmana intensa, amb tres assajos especials, l´últim dels quals va produir-se ahir mateix a la nit, amb la vista posada a sant Fèlix.\nLa previsió és que a la plaça de la Vila penedesenca, on es trobaran amb els Castellers de Vilafranca, a més de la Jove i la Vella dels Xiquets de Valls, intentin el 2 de 9 amb folre i manilles, el 5 de 9 amb folre, el pilar de 8 amb folre i manilles i, potser, el 3 de 10 amb folre i manilles. És a dir, uns castells catalogats com de gamma extra.\nPerò aquestes construccions que veurem demà, o que admirem en qualsevol altra actuació castellera, són només el resultat visible d´un treball constant i sovint ocult al públic. Tant els Minyons com l´altra gran colla de la ciutat, els Castellers de Terrassa, el desenvolupen de portes cap endins per arribar ben amunt. I és que els membres de les dues entitats segueixen un esquema força semblant a l´hora de preparar les exhibicions que tenen a l´agenda.\nEls Minyons acostumen a assajar tres dies a la setmana. Castellers, que durant les últimes jornades han planificat l´actuació d´avui a la festa major de Matadepera, ho fan els dimarts i els divendres.\nA les proves, cap de les dues colles sol aixecar els castells complets, és a dir, tal i com els intenten carregar i descarregar a plaça. Ben al contrari, als assajos, les estructures es munten només per parts. Primer, és el torn de la canalla. Els menuts treballen per donar forma als anomenats "poms de dalt". Dit d´una altra manera, a la part superior del castell, que està composta pels dosos, els acotxadors i l´enxaneta.\n"Tenim nens des dels 4 fins als 14 anys. Això sí, quan decidim fins a on els toca pujar als castells no ens fixem tant en l´edat com en l´alçada o la lleugeresa que mostrin", explica en Dani Salazar, cap de canalla de Castellers.\nUn cop que han acabat els més petits arriba l´hora de l´equip de troncs, el que s´ocupa dels diferents pisos en alt de l´estructura. Ambdues colles solen muntar d´entrada el que s´anomenen castells "nets". Traduït, això vol dir que els diversos nivells van pujant sense l´ajuda de la pinya. És a dir, desprovistos del suport de l´estructura humana, sovint complexa, que envolta la part més baixa del castell. En tot cas, els components de la pinya rodegen el tronc tot alçant les mans, però sense tocar-lo, per si en algun moment fes falta un reforç addicional que evités una caiguda. La canalla pot participar, o no, en aquesta part de l´assaig.\n"Pintar" i "cantar"\nEn Joan Cortada es faixava dimarts passat al pati dels Minyons perquè havia arribat el seu moment a la prova. A prop seu hi havia diversos membres de l´equip de pinyes. Durant tota l´estona que va durar l´assaig dels castells "nets", els seus components van anar aixecant el cap per apuntar quin "minyó" havia assistit a l´assaig i quin no.\nLa raó de fer aquesta feina és senzilla. Cada castell requereix una forma de la pinya distinta. Sovint, aquest entramat és molt minuciós, ja que està compost per un gran nombre de castellers. Així que, en un paper, els membres de l´equip de pinyes tenen dibuixada l´estructura de la base de cada castell i escriuen qui dels presents ha d´ocupar cada lloc a l´espectacular "aranya". És a dir, qui fa d´agulla, crossa, vent, contrafort, lateral, primeres, segones i terceres mans.\nEn tot cas, els directors d´orquestra de les proves prèvies a les exhibicions són els caps de colla. En Xavi Nouvilas ostenta aquest càrrec a Castellers. En Guillem Comas, als Minyons. Ambdós s´encarreguen d´anar cridant, "cantant", que es diu, el nom dels components que participen a les diverses estructures i d´ordenar en quin moment els castellers que van als diferents pisos (segons, terços, quarts, quints...) han de començar a tirar cap amunt.\nLa vessant tècnica\n"Va Paula, més ràpid, vull que atrapis els dosos. Així, perfecte, Paula, tres passes. Molt bé, noia", li deia en Guillem Comas a la petita i rossíssima "minyona" durant l´assaig del 5 de 9, en què la nena feia d´acotxadora. I és que una altra de les funcions dels caps de colla és donar, tant quan no hi ha públic com a plaça, totes les instruccions de caire més tècnic perquè el castell surti bé i estigui quadrat.\nUn dels aspectes més importants és que els castellers que són al tronc treballin al més drets possible i que la força que facin sigui tan vertical com puguin. És a dir, que vagin de dalt a baix, i no pas en horitzontal, amb l´objectiu d´evitar que hi hagi excessives compensacions que podrien ser la causa que l´esquelet fes llenya.\nPer a l´actuació d´avui a Matadepera, els Castellers de Terrassa han preparat estructures de set pisos. Mentrestant, els Minyons han fet tests del gran 3 de 10 amb folre i manilles a l´espera de decidir si finalment l´aixecaran demà a Vilafranca. Aquesta setmana, en el primer intent, els Minyons van aturar el castell als quarts, entre d´altres motius, perquè hi havia uns rengles desalineats. Però per a això són els assajos. Per treballar, millorar, polir detalls i, de pas, fruir d´una passió compartida.


Alcalde nou, un govern absent | [es]Crits per Girona\nPàgina d'iniciAlcalde nou, un govern absent\nAlcalde nou, un govern absent\n26 gener 2016 26 gener 2016 lluc salellas vilar\nAquesta vegada sí, el secretari de professió, Albert Ballesta, va prometre el càrrec i hi va afegir també «lleialtat al Rei i a la Constitució». Una llàstima senyor alcalde. Aquesta pàgina pensàvem que ja l’havíem passada però vostè ahir va voler ser «més papista que el Papa» per por a no tornar a fer el ridícul d’aquest cap de setmana. Un ridícul que vostè va relativitzar a partir del reconeixement de l’error, fet que s’agraeix, però que li agradi o no situa la institució i el mandat que ahir va començar en una situació sota mínims i deslegitimadora. La política gironina està sota terra. Tenim feina davant dels ponts trencats, la pràctica de la vella política, que volem oblidar, i un govern dèbil i desunit com vam poder comprovar ahir amb les cares dels mateixos regidors de govern i la desaparició dels aplaudiments quan vostè va prendre possessió del càrrec.\nAra bé, tant o més desencisant va ser el que va passar tot seguit. El ple extraodinari d’ahir va precedir-ne un d’ordinari que va ser l’exemple més clarivident de l’aturada que ha viscut la ciutat els últims mesos si és que, en algun moment, va arribar a arrencar passades les eleccions municipals. L’únic punt de l’ordre del dia portat per l’equip de govern va ser l’aprovació del cens poblacional del 2016. Un afer purament tècnic. La política la va portar altra vegada l’oposició ja sigui parlant d’equipaments esportius municipals, les conques fluvials, el suport als condemnats al Parlament o la utilització monàrquica del nom de la ciutat que, des de fa temps, ja no comparteixen la majoria de gironins i gironines. L’equip de Govern ni hi era ni se l’esperava.\nEls dos últims punts van portar a un debat intens especialment amb la representant del Partit Popular que va acusar la CUP-Crida per Girona de «sectarisme» i de voler «donar lliçons de democràcia». Les paraules se les endú al vent i nosaltres, per la nostra banda, ens vam mantenir ferms en defensar sense estridències ni crits els valors democràtics, republicans i d’igualtat d’oportunitats així com la voluntat de construir una República catalana. Sabem que aquells que viuen ancorats en el 1978 en el millor dels casos volen impedir que la societat gironina i les seves institucions democràtiques avancin, però veient les intervencions del PP i C’s d’ahir em sembla que ho comencen a acceptar amb resignació. Si més no, farien bé de fer-ho.\nEl ple va cloure amb l’apartat de precs i preguntes. I en aquest punt la CUP-Crida per Girona va plantejar prop d’una 20 de temes que preocupen a la ciutadania. Ben diversos. Des del sistema de recollida de residus al Pla Integral del Sector Est. Del funcionament de les curses populars a les multes al Vol Gastronòmic i al Gran Circ de Nadal. Vam fer la feina i es va acabar allargant un ple dels més curts dels últims temps. Un ple que també serà recordat per bons tocs d’humor, ja sigui per l’oferiment per anar a banyar-nos al Ter plegats i reivindicar-ne així el cabal ecològic o per la comparació entre què passa si en és en Farruquito o Felip VI qui atropella un vianant. Sempre ho hem dit: si no hi ha humor, no és la nostra revolució.\n← Girona Est. Ens ho creiem?\nCrònica 11. D’àpats, agulles i la Diputació →\n2 pensaments sobre “Alcalde nou, un govern absent”\n26 gener 2016 a les 13:38\nM’agradaria saber si, de veritat, tot aquest galimaties pudent per nomenar l’actual alcalde de la nostra ciutat no ratlla la il·legalitat. Mentrestant els ciutadans ens haurem d’empassar un paio que no molts no sabem d’on ve ni gairebé on va, o molt pitjor.. on ens farà anar.\nConsummatum est. Lex Data\n26 gener 2016 a les 15:24\nTot el que s’ha fet aquests dies té el vist-i-plau dels serveis jurídics de l’Ajuntament. Sobre la segona part i el fet que ens haguem d’empassar una persona no escollida tens ltota la raó…


Color, diversió i música a la cavalcada de disfresses de Bétera – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nColor, diversió i música a…\nLes festes de Bétera van arribant a poc a poc a la fi però no sense abans celebrar la cavalcada de disfresses que cada any reuneix centenars de persones disfressades de la manera més original possible. Passades les set de la vesparada la comitiva eixia del poliesportiu municipal encapçalada per la xaranga Xe que burra! encarregada d’amenitzar la festa des del remolc d’un camió.\nLes obreres fadrines, Andrea i Sandra, pujades en el seu tron es van convertir per unes hores en faraonas egípcies. D’altra banda les obreres casades es van vestir de ades del bosc i van omplir les seues carrossa de xicotets personatges. Els majorals de 2016 van optar per ser els patricis de l’imperi romà.\nEls amics i familiars d’Andrea Ricart van recrear tots els personatges d’un circ: domadors, trapezistes, forçuts, animals salvatges, ballarines, equilibristes i molt més. Els amics i familiars d’Amparo Ferrera van portar la platja a la cavalcada i es van disfressar de banyistes, bussos, socorristes, etc.\nPerò hi va haver molt molt més. Als veïns i veïnes més joves de Bétera els encanta participar en esta vesprada en la qual cadascú és lliure per convertir-se per unes tardes en el que vulgui. Prínceps àrabs, super heroïnes, boys scaut, flamencs, caçadors de pokemón o escocesos amb el seu tradicional “kilt”.


El sistema més usat és el de caldera de gas natural amb radiadors d'aigua\nImatge: Jon Doc\nLa factura de la calefacció és un de les principals despeses en les llars espanyoles, representant més de la meitat del consum energètic total de la casa en els mesos més freds. Per aquesta raó és important encertar en l’elecció del sistema de calefacció, ja que no tots garanteixen la mateixa eficàcia a l’hora de combatre les baixes temperatures. El tipus d’habitatge, el lloc on estigui situada i la consciència ecològica de cadascun determinarà l’elecció d’un model o un altre: el més ecològic – la caldera de condensació- és també el més car enfront d’uns altres més utilitzats com els radiadors i el sòl radiant. Els preus, així com els avantatges i inconvenients difereixen notablement dels uns als altres.\nAspectes que s'han de tenir en compte abans de la compra\n/imgs/2008/02/calefaccion3.jpgAbans d’optar per un dels múltiples sistemes que existeixen en el mercat, és necessari saber quines són les necessitats precises de cada habitatge i de cada família. En primer lloc cal tenir en compte la zona climàtica en què eestá situada la casa. Si es tracta d’una zona on fa molt fred i hi ha freqüents gelades o nevades, és recomanable optar per un sistema que mantingui la calor de manera constant. En àrees on l’hivern és més càlid, podria ser suficient amb sistemes més senzills que fan calor de manera puntual.\nEn segon lloc convé analitzar les característiques de l’habitatge i de la família que l’habita. És fonamental conèixer la superfície exacta que s’ha d’escalfar, la seva orientació, el seu ús (diari o de cap de setmana) i la possibilitat d’escalfar-la totalment o parcialment. Així mateix, és important preveure amb quin espai es compta per a la instal·lació d’un sistema de calefacció, o si fa falta al mateix temps disposar de subministrament d’aigua calenta.\nD’altra banda s’ha de conèixer quines possibles fonts d’energia té la casa. En alguns casos la comunitat disposa d’un sistema de calefacció central amb gasoil, o bé existeix una instal·lació de gas natural que permet un subministrament continu. Quan no hi ha cap font d’energia, però es vol instal·lar una en l’habitatge, l’obra ha de realitzar-la una empresa autoritzada.\nEls interessats han d’estudiar també les possibilitats tècniques per a realitzar l’obra que comporta cada sistema, i el cost que li suposarà la instal·lació. A més d’aquesta despesa inicial és necessari calcular la despesa posterior de consum, que en funció del sistema triat permetrà estalviar bastant diners.\nFinalment, és aconsellable guiar-se per criteris ecològics i de seguretat quan es tria un sistema de calefacció. Entre els més contaminants estan els que utilitzen combustibles com el gasoil, que produeix gasos i olors nocives per al medi ambient, a més de resultar més brut en l’habitatge. El sòl radiant amb caldera de condensació és un dels més ecològics i de major rendiment energètic. Quant a la seguretat, tots els sistemes que requereixen emmagatzemar algun tipus de combustible s’exposen a un major perill de fugides o explosions, per la qual cosa el control i manteniment ha de ser molt més rigorós.\nEl més usat és la caldera amb radiadors d’aigua i el més confortable és el sòl radiant.\nVes a la pàgina següent: Sistema de caldera amb radiadors d'aigua »\ncaldera calefacció calor instalación-ca radiadors


Si la legislació de protecció de dades de la Unió Europea (UE) s'aplica al processament de la informació, proporcionem els controls que es descriuen en aquesta política perquè pugueu exercir el vostre dret a actualitzar i suprimir la vostra informació, a accedir-hi o a limitar-ne el processament. També teniu dret a negar-vos que la vostra informació es processi o s'exporti a un altre servei.\nProcessem la informació per a les finalitats que es descriuen en aquesta política, que es basa en els fonaments jurídics següents:\nDemanem el vostre consentiment per processar la vostra informació per a finalitzats especifiques; teniu el dret de retirar aquest consentiment en qualsevol moment. Per exemple, demanem el vostre consentiment per proporcionar-vos serveis personalitzats, com ara anuncis, i per recopilar la vostra activitat de veu i d'àudio per al reconeixement de veu. Podeu gestionar aquestes opcions de configuració al compte de Google.\nProcessem la vostra informació per als nostres interessos legítims i els de tercers aplicant sempre mesures de protecció adequades per protegir la vostra privadesa. Això vol dir que processem la vostra informació per a diverses finalitats, com ara les següents:\nProporcionar, mantenir i millorar els nostres serveis de manera que satisfacin les necessitats dels usuaris.\nDesenvolupar funcions i productes nous que siguin útils per als usuaris.\nEntendre l'ús que els usuaris fan dels nostres serveis per garantir-ne i millorar-ne el rendiment.\nPersonalitzar els nostres serveis per millorar l'experiència d'usuari.\nCrear campanyes de màrqueting per informar els usuaris sobre els nostres serveis.\nProporcionar publicitat per poder oferir molts dels nostres serveis als usuaris de manera gratuïta.\nDetectar, impedir o solucionar qualsevol frau, abús o incidència tècnica o de seguretat en relació amb els nostres serveis.\nDur a terme investigacions que millorin els nostres serveis per als usuaris i beneficiïn el públic.\nComplir les obligacions que tenim amb els nostres partners, com ara els desenvolupadors i els titulars de drets.\nFer complir els requisits legals amb les mesures oportunes, que poden incloure investigar les possibles infraccions de les condicions del servei aplicables.\nPer a proporcionar un servei\nProcessem les vostres dades per proporcionar-vos el servei que ens hàgiu demanat mitjançant un contracte. Per exemple, processem la vostra informació de pagament quan compreu emmagatzematge addicional per a Google Drive.\nPer a complir les obligacions legals\nProcessarem les vostres dades quan tinguem l'obligació legal de fer-ho, per exemple, quan donem resposta a un requeriment d'un òrgan administratiu o judicial.\nSi teniu preguntes, podeu contactar amb Google i amb la nostra oficina de protecció de dades. També podeu contactar amb l'autoritat de protecció de dades del vostre país si teniu dubtes relacionats amb els drets que teniu segons la legislació local.


UNIVERSITAT DE LLEIDA - 2 Març 2022\nL’Olimpíada de Geografia és un concurs organitzat pel Col·legi de Geògrafs que té com a objectiu premiar els estudiants de segon de batxillerat que demostrin un millor coneixement dels continguts de la matèria de Geografia. Aquesta iniciativa pretén promoure l’interès pels estudis de Geografia entre l’alumnat de Lleida. L’Olimpíada de Geografia constarà de dues fases. La primera fase, la local, es realitzarà a la UdL. La segona, la estatal, es celebrarà a Miraflores de la Sierra (Comunidad de Madrid) els dies 1 i 2 d'abril del 2022 i només hi participaran els 3 finalistes de la fase local.\nDepartament de Geografia i Sociologia, UdL\nFaculat de Lletres de la UdL\nGrup ICE - Geografia en Xarxa\nPoden participar els estudiants de 2n de Batxillerat matriculats en l’assignatura de Geografia (curs 2021-2022), de qualsevol centre de la província de Lleida o la comarca de l'Anoia.\nFASE LOCAL. Universitat de Lleida. Edifici del Rectorat\nLa prova és realitzarà en format presencial, si la situació sanitària ho permet.\nLa prova consta de 50 preguntes d’opció múltiple, que poden incorporar gràfics, fotografies i mapes sobre el temari de 2n de Batxillerat. Cada pregunta resposta correctament valdrà un punt. La manca de resposta no penalitza però cada resposta errònia restarà 0,10 punts. La durada de la prova és de 45 min.\nBases completes de l'Ompíada de Geografia\nPer tal de participar a la Olimpíada de Geografia cal enviar la butlleta adjunta a montse.guerrero@udl.cat\nData límit preferent: 16 de febrer del 2022\nDescàrrega de la butlleta per a la Inscripció FASE LOCAL_XIII_Olimpiada (doc)\nPROGRAMA DE LA FASE LOCAL, 2 de març del 2022\nLa Fase local es durà a terme a la Facultat de Lletres de la UdL, situada a l'edifici de Rectorat de la pl. Víctor Siurana, 1 de Lleida.\n10:00 h. Benvinguda als participants i presentació de l'acte\n10:45 h. Inicio de la prova (45 minuts).\n11:45 h. Pausa saludable\n12:00 h. Activitats geogràfiques divulgatives i acta d'entrega dels diplomes de participació i proclamació dels tres finalistes individuals.\n13:30 h. Clausura i fotografia col·lectiva de participants\nEl següent enllaç permet canviar la clau o registrar-se al campus virtual de la UdL amb el correu electrònic facilitat dels alumnes:\nEl tribunal estarà format per professors del Departament de Geografia i Sociologia de la UdL. En acabar la correcció, el tribunal proposarà els tres guanyadors. Aquests s’han de comprometre a participar en la fase estatal.\nPREMIS DE LA FASE LOCAL: Lleida, 2 març del 2022\nEls estudiants i els centres educatius participants rebran un diploma acreditatiu.\nEls tres estudiants guanyadors rebran, a més del diploma acreditatiu, material bibliogràfic o altres d’obsequis per part dels organitzadors.\nEl primer classificat tindrà la matrícula gratuïta del primer any del grau a la UdL. Els tres centres educatius que obtinguin les millors qualificacions també rebran un diploma acreditatiu.\nFASE ESTATAL: 1 i 2 d'abril del 2022 (només pels tres primers classificats de la fase local)\nLa prova consta de 100 preguntes d’opció múltiple, que poden incorporar gràfics, fotografies i mapes sobre el temari de 2n de Batxillerat. Cada pregunta resposta correctament valdrà un punt. La manca de resposta no penalitza però cada resposta errònia restarà 0,10 punts. La durada de la prova és de 90 min.\nEl Col·legi de Geògrafs designarà un Tribunal Especial que qualificarà els exercicis i proposarà la classificació dels participants, d’acord amb els criteris de qualificació i desempat establerts. En cas d’empat per al primer premi es farà un sorteig que determinarà l’estudiant guanyador. Les despeses d’allotjament i manutenció dels alumnes aniran a càrrec de l'organització de la XIII Olimpíada.\nPREMIS DE LA FASE ESTATAL\nTot l'alumnat participant rebrà un diploma acreditatiu i un obsequi.\nLes tres persones guanyadores rebran un diploma acreditatiu i els premis següents:\n• Primer premi: Medalla d'Or i 500,00 €\n• Segon premi: Medalla de Plata i 300,00 €\n• Tercer premi: Medalla de Bronze i 200,00 €\nLes persones classificades entre els llocs 4t i 10è, ambdós inclosos, rebran un\ndiploma acreditatiu i 50,00 euros.\nACCEPTACIÓ DE LES BASES I PROPIETAT INTEL·LECTUAL\nLa inscripció i participació a l'Olimpíada de Geografia implica l’acceptació d’aquetes bases. L’Olimpíada és propietat intel·lectual del Col·legi de Geògrafs. La relació de premiats es farà pública a la web www.geografos.org. Més informació i descàrrega de les bases completes de l'Olimpíada al Colegio de Geógrafos\nDarrera modificació: dimarts, 01 de març de 2022


Valencia Basket obri el dimecres un periple de tres partits consecutius en la Fonteta en el qual disputarà dos partits decisius per a la definició de les posicions del grup H de la 7DAYS Eurocup (el dimecres 25 davant Unicaja i el dimarts 31 davant Cedevita Zagreb, tots dos a les 20:30 hores) i l’encontre de la jornada 19 de la Liga Endesa en el qual rebrà al Herbalife Gran Canaria (dissabte 28, 18:30 hores). Un triomf en l’encontre davant els malaguenys certificaria el bitllet de l'equip taronja per als quarts de final de la 7DAYS Eurocup.\nUna victòria per a garantir els quarts\nEn el cas que Valencia Basket aconseguisca allargar la seua ratxa de victòries en competició europea (acumula nou triomfs consecutius) i s'impose a l'Unicaja en la nit del dimecres, l'equip taronja es convertirà de manera automàtica en el primer equip del grup H a aconseguir la classificació per a les eliminatòries de quarts de final de la 7DAYS Eurocup. Guanyar als malaguenys suposaria la quarta victòria en el Top16 del Valencia Basket, una xifra a la qual podrien arribar Unicaja o ALBA Berlín (si guanya a Zagreb), però en cap cas els dos equips.\nValencia Basket podria fins i tot acabar la nit del dimecres amb la primera plaça del grup matemàticament garantida. Perquè açò es done, al triomf de l'equip taronja davant Unicaja hauria d'unir-se una victòria del Cedevita davant l'ALBA Berlín en el partit que enfronta a croats i alemanys a Zagreb el dimecres 25 a les 19:00 hores.\nL'últim centenar d'entrades per a l'important partit del dimecres davant Unicaja en les oficines de Valencia Basket situades en el pavelló de la Fonteta (Avinguda Germans Maristes, 16) en horari de 9:30 a 14:00 i de 16:00 a 20:00h de dilluns a divendres, a més d'en els dies de partit fins a la finalització del xoc. A més, poden comprar-se en els nostres punts de venda i a través de la nostra pàgina Web. També estan disponibles les entrades per als dos següents partits a casa, davant el Herbalife Gran Canaria y el Cedevita Zagreb de John Shurna.


5 passos per fer la crida del voluntariat | Fundacio Bofill\nPublicacions i vídeos > 5 passos per fer la crida del voluntariat\n5 passos per fer la crida del voluntariat està adreçat als coordinadors dels punts LECXIT. Us presentem orientacions bàsiques per començar amb bon peu la cerca i la incorporació de persones voluntàries al vostre punt LECXIT. Elles són el pilar del programa i teniu al vostre abast engrescar-les i que vulguin col·laborar amb vosaltres.\nMestra de formació i Màster en Gestió d’entitats sense afany de lucre. Professionalment, s'ha especialitzat en gestió d'ONG. Ha treballat en entitats de voluntariat del món del lleure educatiu, de la salut mental i de l'acció social. També ha estat formadora a la Fundació Pere Tarrés i a la Univers…


Història - Diables de Sitges Colla Vella\nPERSONATGES I VESTUARI\nORIGENS DEL BALL DE DIABLES\nEl Ball de Diables, protagonista per excel·lència de les festes de foc, cal considerar-lo com una manifestació tradicional dins un context folklòric i popular. Els seus orígens es perden en les èpoques de foscor medieval i entronquen amb el teatre de carrer, tan popular arreu del nostre país en aquest període històric.\nLes primeres notícies escrites, segons Joan Amades, daten del 1150 a Barcelona, amb motiu del casament de Ramon Berenguer IV amb la princesa Peronella. Els annals ho assenyalen com una representació de la lluita d’uns diables contra uns àngels dirigits per l’Arcàngel Sant Miquel. Un segon testimoni, citat en el Llibre de les Solemnitats de Barcelona, i datat l’any 1423, els situa en la commemoració de la vinguda del rei Alfons V d’Aragó procedent de Nàpols. El text fa referència a la representació d’un combat de Sant Miquel i els seus àngels, contra uns diables capitanejats per Llucifer. Posteriorment, l’any 1623 consten en el Llibre de Deliberacions del Comú de la Ciutat de Barcelona, unes referències del pagament d’un sou al pintor Francesc Jornet per haver pintat uns vestits nous de diables.\nLa figura del diable es troba lligada als orígens dels balls parlats. Es tracta d’un personatge que inicialment no té a veure amb l’obra representada, però que posant-se pel mig fa riure amb les seves cabrioles. Al final de la funció diu uns versos satírics relacionats amb la vida política o pública de la població on es representa l’obra. El diable o diablot apareix també en manifestacions eclesiàstiques, com són les processons de Corpus, obrint pas a la comitiva o bé com un ball més dels que hi participen (Bastons, Moixigangues, etc.). Una descripció d’aquesta processó barcelonina de l’any 1424, explica el protagonisme “…d’uns homens salvatges i vestits de sàtiros…” que porten una barra llarga per a la contenció i retenció de la concurrència a la cloenda del seguici.\nDel segle XV hi ha nombroses referències de diables en diferents poblacions catalanes durant les festes del Corpus. D’entre elles cal destacar la de Cervera de l’any 1426, les de Tarragona 1426, 1444 i 1448, recollides pel Consell Municipal de la Ciutat, la del Vendrell a l’any 1460, la d’Igualada de l’any 1489, o bé per festejar l’arribada del Duc de Calàbria a Barcelona l’any 1467.\nD’aleshores fins ara, els diables han viscut una llarga i lògica evolució interpretativa, però la seva essència no ha variat. En síntesi, el Ball de Diables és una representació teatral de la lluita del bé contra el mal. Actualment, aquesta lluita s’ha plasmat en una oratòria de versos o parlaments amb una forta càrrega irònica i de crítica vers els poders fàctics locals.\nEn la tradició del Ball de Diables es poden diferenciar tres èpoques. Una primera es caracteritza per un paper més protocol·lari, mentre que a partir de la Guerra del Francès van adoptar un paper més lúdic. Ara bé, és a partir de la recuperació de festes populars dels vuitanta, que aquesta es viu com un acte plenament festiu i popular.\nDurant la dècada dels seixanta eren comptades les poblacions catalanes que tenien una colla activa i permanent de diables. Els anys setanta van suposar un període de recuperació per aquelles localitats que ja havien tingut una colla de diables, però que feia anys que no sortia. Els vuitanta es converteixen en uns anys de forta eclosió i difusió de colles de diables, fins i tot en poblacions on històricament se’n desconeix l’existència. Així ho confirmen les dades següents:\nPrimera Trobada de Diables, celebrada a l’Arboç l’any 1981, setze colles de diables.\nTercera Trobada, organitzada a Sitges l’any 1983, vint-i-nou colles.\nCinquena Trobada, aquest cop al Vendrell l’any 1985, cinquanta-set colles.\nSisena Trobada, preparada a Els Monjos, seixanta-cinc colles.\nActualment hi ha més de dues-centes colles repartides arreu de la geografia catalana.\nEn aquesta proliferació de colles, no totes segueixen el model de ball amb parlaments. Noves modalitats i formes d’actuar han ajudat a evolucionar i modificar l’esperit original d’aquesta festa.\nUna mateixa denominació històrica engloba dues variants ben diferenciades. Una és la que es dóna a les demarcacions del Baix Camp o el Priorat, on les colles es caracteritzen per un nombre indefinit de components i l’absència del ball parlat, en un àmbit preferent de cercaviles en celebracions cíviques o processons religioses. L’altre model, amb un caire més teatral, és propi de les comarques del Camp, el Garraf, el Penedès i el Tarragonès. Les colles de diables d’aquestes demarcacions representen la rivalitat del bé i del mal amb uns personatges ben definits com Llucifer, la Diablessa, l’Arcàngel Sant Miquel i un nombre específic de diables que reciten versos satírics, amb al·locucions crítiques dels incidents locals o estatals ja siguin d’ aspecte social o polític.\nUn cop situats en el temps i observant la diferent evolució geogràfica de les colles de diables, farem un incís en el Ball de Diables de Sitges.\nLes dades més significatives per constatar l’existència i evolució dels diables de Sitges ens vénen donades per la premsa escrita, els programes de festa major, llibres de comptes de l’Ajuntament o de l’Hospital, o de les subhastes dels balls per al seguici de la festa major.\nSitges pot datar les seves primeres sortides de diables basant-se en la documentació que s’ha trobat. Els fons de l’Arxiu Municipal i la historiografia local permeten situar aquestes dates vers el 1853, tot i que alguns autors afirmen que ja havien sortit amb anterioritat a aquesta data malgrat no se’n conservi documentació escrita. Fins l’any 1905, els vestits i els estris es llogaven fora de Sitges, entre altres llocs, a Vilafranca (1860).\nL’any 1903 es té constància que es va nomenar, per primer cop, un cap de colla. Va ser en Salvador Domingo, un pescador sitgetà de 32 anys. L’any 1905 la colla va estrenar vestits dissenyats i pintats pel pintor Josep Vidal. Aquest vestuari era propietat de l’Ajuntament, i s’ha anat renovant, sent avui en dia, encara, el mateix disseny. Del 1853 ençà, han sortit sense interrupció fins avui, tret de comptades ocasions a causa de circumstàncies molt especials. El 1873 i 1874 no sortiren a causa de les guerres carlines. L’any 1885 degut a una epidèmia de còlera. El 1898 per la desfeta de Cuba. L’any 1909 amb motiu de la guerra d’Àfrica. I del 1936 al 1938 a causa de la guerra civil espanyola. Acabada la conflagració, la continuïtat dels diables de Sitges s’ha mantingut any rere any fins el present.\nUna característica molt pròpia dels diables de Sitges és el fet que veïns, parents, amics, la canalla, i fins i tot alguns “guiris”, sol·liciten les maces dels diables o el ceptrot del Llucifer per sentir el plaer de tirar foc, encara que només sigui per uns instants. La maça es demanada durant la cercavila amb la naturalitat que dóna una tradició ben arrelada.\nDe la Colla Vella de Sitges, i com a fet curiós, cal destacar que, fins fa ben poc, va comptar amb el diable més antic de Catalunya en aquell moment, el Llucifer Lambert Gràcia (conegut com en ” Gari”) que va tirar foc durant 42 anys. Tanmateix, la colla va disfrutar d’una persona molt entranyable com a Diablessa, en Joan Planas Roca “Miro”, que va ser diable sitgetà durant més de 60 anys. Va fer la última actuació el 1997. Avui en dia, un capgròs el representa a les festes majors sitgetanes.\nAcabarem aquesta breu història amb una quarteta, de les més antigues que es conserven, del Ball de Diables de Sitges:\nGloriós Sant Bartomeu,\nque de Sitges n’ets Patró,\nfeu que les banyes que porto,\nno se’m tornin de debò.\nAvís Legal | Colla Vella Sitges © | Dissenyat per Actitudo


L'economia mundial actual està en un període de globalització - Exposició - Shandong Huaxia Group Co., Ltd\nL'economia mundial actual està en un període de globalització\nAssociació de l'economia mundial de la Xina (2017) Fòrum de comerç internacional i Simposi sobre "Canvis de la globalització: noves situacions, nous reptes i noves contramesures en el comerç internacional"\nXina Social Sciences Online Haixun (Reporter Cha Jianguo, Li Yu, Universitat de Negocis i Economia Internacional de Xangai) 23-24 de setembre, Associació Mundial d'Economia de la Xina (2017) Fòrum de Comerç Internacional i "Canvis de la globalització: nova situació i reptes en el comerç internacional" " El nou seminari acadèmic "Contramesures" es va celebrar a Xangai. La conferència va ser organitzada per l'Associació Mundial d'Economia de la Xina i la Universitat de Negocis i Economia Internacional de Xangai. La Plataforma del Servei de Coneixement de la Comissió d'Educació Municipal de Xangai, l'Institut d'Estudis Estratègics del Centre de Comerç Internacional, el Comitè de Comerç Internacional de l'Associació Mundial d'Economia de Xangai i l'Institut de Comerç Internacional de Xangai van organitzar conjuntament la conferència.\nYin Yao, secretari del partit de la Universitat de Negocis i Economia Internacional de Xangai i vicepresident de l'Associació Mundial d'Economia de la Xina, Ruan Jiadong, va pronunciar un discurs d'obertura. Xu Yonglin, vicepresident de la Universitat de Negocis i Economia Internacional de Xangai, va presidir la cerimònia d'inauguració. Prop de 200 experts i acadèmics de més de 50 col·legis i universitats del país van participar a la conferència.\nL'economia mundial actual és en el període de la globalització econòmica\nDes de principis d'aquest any, l'economia xinesa s'ha mantingut relativament estable i, inicialment, ha mostrat un impuls de creixement relativament fort. Els efectes de les polítiques macroeconòmiques i les reformes estructurals en l'àmbit de l'oferta s'han tornat cada vegada més importants, i la seva contribució al creixement econòmic mundial ha continuat augmentant. Des de l'any passat, el secretari general Xi Jinping ha afirmat repetidament la determinació i la confiança de la Xina per promoure activament el lliure comerç, participant a promoure i liderar la globalització a la Cimera de Hangzhou del G20, el Fòrum de Davos, la cimera One Belt One Road i la Cimera BRICS de Xiamen. Es determina l'estratègia de desenvolupament de grans països.\nSecretari del Partit de la Universitat de Negocis i Economia Internacional de Xangai, Yin Yao\nYin Yao va dir que l'economia mundial actual encara es troba en un període de recuperació inestable, i la globalització econòmica ha trobat un bloc de "globalització inversa" i l'evolució del panorama econòmic i comercial internacional és complex. Al mateix temps, l'eficàcia de les polítiques macroeconòmiques de la Xina i les reformes estructurals en l'àmbit de l'oferta s'ha tornat cada cop més destacat, i la seva contribució al creixement econòmic mundial s'ha mantingut per sobre del 20%, reflectint la responsabilitat i les responsabilitats dels grans països.\nVicepresident de la Xina World Economics Association i vicepresident de la Universitat de Nankai\nJia Jiadong va dir que l'economia mundial actual està en un període d'ajustament de la globalització econòmica. La gent espera que la nova revolució industrial aporti un nou impuls a l'esperança que l'ordre econòmic mundial tingui nous ajustaments per adaptar-se als nous canvis. La capacitat de cooperar entre ells permet mantenir i gestionar la globalització econòmica. Des de la perspectiva de la Xina, s'espera que mitjançant la promoció de la globalització i la promoció de la iniciativa "Un cinturó i una carretera", es prendrà la iniciativa de realitzar la globalització del comerç i la inversió i, amb una actitud oberta, conduirà el món cap a un nou desenvolupament. Al mateix temps, el món també s'enfronta a incerteses en la recuperació econòmica i l'entorn polític. La globalització inversa s'ha convertit en una preocupació i un fet. En el marc de grans canvis i novetats en la incertesa, els estudiosos necessiten estudiar a fons situacions noves i nous reptes i plantejar noves estratègies. Aquesta és la responsabilitat i la responsabilitat de la comunitat acadèmica contemporània.\nLa construcció de "One Belt and One Road" és una exploració pràctica del període d'ajust global\nLa conferència incloïa un discurs principal, dos fòrums d'experts i quatre conferències temàtiques, que abocaven situacions antiglobalització, economia i comerç internacional i l'estratègia de les grans potències, el comerç entre Xina i els Estats Units, la tendència de la política de protecció del comerç dels Estats Units i la seva influència i la iniciativa "One Belt, One Road". La cooperació econòmica i comercial entre els països BRICS i les economies emergents, l'augment del cost dels factors i la tendència a mitjà i llarg termini del comerç exterior de la Xina i les reformes estructurals de l'oferta en els sectors de l'economia i el comerç a l'aire lliure són una sèrie d'assumptes importants .\nXina World Economics Consultant Wang Luolin\nSecretari de l'Associació Econòmica Mundial de Xina, Shao Binhong\nEn el discurs principal, Wang Luolin, assessor de l'Associació Mundial d'Economia de la Xina, Ruan Jiadong, el vicepresident de la Universitat de Nankai, Lin Guijun, el vicepresident de la Universitat de Negocis i Economia Internacional, Zhang Youwen, investigador de l'Acadèmia de Xangai de Ciències Socials, i Zhuang Zongming, professor de l'Escola d'Economia, la Universitat de Xiamen, l'Institut d'Estudis Estratègics, el Centre de Comerç Internacional, la Universitat de Xangai de Negocis i Economia Internacional, el director executiu, Yao Weiqun, va parlar successivament. Shao Binhong, secretari general de l'Associació Mundial d'Economia de la Xina, i Tang Haiyan, president de l'Institut de Comptabilitat i Finances de Shanghai Lixin, van presidir la reunió.\nWang Luolin va revisar els antecedents i les condicions històriques concretes de la formació de la plataforma de cooperació BRICS i va exposar les seves opinions úniques sobre les condicions i les restriccions favorables de la plataforma de cooperació BRICS, així com les característiques respectives dels països BRICS i les perspectives per a la cooperació mútua i el desenvolupament. En desxifrar el "Cinturó i el camí" des de la perspectiva de l'economia geopolítica, Ruan Jiadong va assenyalar que "One Belt and One Road" és diferent de la integració regional. La iniciativa de "corretja i carretera" de la Xina és una teoria de la globalització econòmica que transcendeix la teoria econòmica geopolítica tradicional i està més enllà. La teoria que dominen els grans països, supera els interessos nacionals i aconsegueix que el creixement econòmic mundial sigui una exploració teòrica i un experiment pràctic de la Xina en el període d'ajust i transició de la globalització.\nInstitut de Ciències Socials de Xangai, investigador de Zhang Youwen\nLin Guijun va pronunciar sobre el tema de l'elecció de la Xina en els canvis de l'ordre mundial. Va revisar els canvis en l'ordre mundial basats en el Tractat de Pau de l'Oest de Baviera i va examinar la posició de la Xina en l'actual ordre internacional. Zhang Youwen interpreta el principi d'integració del comerç i la inversió tant des d'una perspectiva teòrica com empírica, i proposa que la inversió canviï el comerç, el comerç alternatiu o fins i tot transcendint el comerç, i això ha generat una nova reflexió sobre les teories tradicionals del comerç clàssic. La integració, la integració i la innovació presenten les seves pròpies opinions.\nZhuang Zongming, professor d'escoles d'economia a la Universitat de Xiamen\nYao Weiqun, director executiu de l'Institut de Recerca Estratègica, Centre de Comerç Internacional, Universitat de Negocis i Economia Internacional de Xangai\nBasant-se en les seves pròpies visites de camp a Vietnam i l'Índia, Zhuang Zongming va analitzar les oportunitats i els desafiaments als quals s'enfronten les companyies xineses sota el rerefons "One Belt and One Road", i en base a aquesta proposta de contramesures per a les empreses xineses "sortint" . Yao Qiqun va pronunciar un discurs sobre la diplomàcia econòmica en el marc de la cadena de valor global, va introduir el pensament econòmic general del secretari general Xi Jinping i va exposar les seves idees sobre la manera general i el camí bàsic de la diplomàcia econòmica xinesa, l'exploració teòrica de la Xina diplomàcia econòmica i tasques bàsiques. Insights. El\nPage 2 (de 3 pàgines) El periodista econòmic Daily News Chen Xi Xu Huixi informa: El Fòrum Econòmic Mundial va publicar el seu "Informe de Competitivitat Global 2017-2018" el dia 27, assenyalant que durant els 10 anys de la crisi financera internacional, la productivitat més lenta el creixement va continuar pessigant l'economia mundial. No hem vist les mesures de reforma que els països han pogut millorar la seva competitivitat. Les perspectives de recuperació econòmica no són optimistes.\nAquest informe anual és una referència important per mesurar el grau en què les economies del món promouen el creixement de la productivitat i la prosperitat econòmica. L'informe d'aquest any classifica l'índex de 137 economies de tot el món. Suïssa s'ha convertit en l'economia més competitiva del món durant nou anys consecutius, seguida dels Estats Units i Singapur. Classificats del 4 al 10 en la llista són els Països Baixos, Alemanya, Hong Kong, Suècia, Regne Unit, Japó i Finlàndia. La Xina va ocupar un lloc més alt que l'any passat, el 27è lloc del món.\nL'informe mesura la competitivitat de cada economia dels 12 indicadors en els tres nivells de condicions bàsiques, efectivitat i maduresa de la innovació. Els indicadors més destacats del rendiment de la Xina són: mida del mercat, entorn macroeconòmic i innovació. Els indicadors de major progrés inclouen la preparació tecnològica, l'eficiència del mercat de productes bàsics i l'educació superior i la formació.\nSegons Aide Wei, representant principal de la Regió de la Gran Xina del Fòrum Econòmic Mundial, l'entusiasme i l'acció de la Xina en el desenvolupament tecnològic i la formació del personal són obvis per a tots. Al mateix temps, els avenços en l'eficiència dels mercats de productes bàsics també reflecteixen els èxits del govern en l'aplicació de reformes funcionals, estimulant el dinamisme del mercat i la promoció de l'esperit emprenedor. Segons el comportament de l'índex de competitivitat actual, si volem potenciar la productivitat del treball i continuar avançant en el rànquing de la competitivitat global, la Xina encara necessita millorar contínuament el seu nivell tècnic, reforçar la construcció d'infraestructures i persistir en la promoció de la innovació i el desenvolupament.\nL'informe posa tres punts d'enfocament sobre la base de les dades de 10 anys: Primer, el risc de danyar el sistema financer roman. L'indicador de "grau de robustesa" de les institucions financeres internacionals encara no s'ha recuperat completament de l'impacte de la crisi financera internacional. El sistema financer d'algunes economies s'ha agreujat fins i tot. Atès que el sistema financer té un paper important en la promoció del capital risc en la quarta revolució industrial, aquest estat ha de ser molt valorat per tots els països.\nEl segon és el paper millorat del capital humà en la competitivitat econòmica. En el procés d'automatització de la màquina substituint progressivament la mà d'obra, mantenir la flexibilitat en el mercat laboral i protegir els drets i interessos dels treballadors contribuirà a millorar la duresa i l'estabilitat del desenvolupament econòmic.\nEn tercer lloc, falta l'impuls per a la transformació dels resultats de la innovació. En l'actualitat, hi ha una gran quantitat d'inversions globals en innovació, però no han suposat un augment sostingut substancial de la productivitat. El motiu és que hi ha un desequilibri entre el desenvolupament i la promoció de la tecnologia.\nKlaus Schwab, fundador i president executiu del Fòrum Econòmic Mundial, va afirmar: "La capacitat de la innovació té un impacte creixent en la competitivitat global d'un país. El talent juga un paper clau. Estem entrant en un" capitalisme capitalista ". Els guanyadors de la competitivitat global no només necessiten tenir un sistema polític, econòmic i social saludable, sinó també preparar adequadament la quarta revolució industrial ".\nLa xarxa de notícies de referència va informar el 28 de setembre. Els mitjans de comunicació estrangers van dir que el Fòrum Econòmic Mundial de Ginebra va dir el 27 de juny que Suïssa ha estat guardonada amb l'economia més competitiva del món per novè any consecutiu.\nSegons un informe de Reuters Ginebra, el 27 de setembre, el rànquing de Suïssa va tenir un rar descens el 2008 quan va ser superat pels Estats Units i va caure en el segon lloc. Des de llavors, l'economia suïssa ha superat constantment la llista en el rànquing anual del Fòrum Econòmic Mundial.\nTerry Geiger, economista del Fòrum Econòmic Mundial, va dir que Suïssa té un cercle virtuós d'infraestructures, institucions i educació, però l'èxit del país és el cor de la seva forma de crear i utilitzar el talent.\nVa dir: "Aquest és precisament el secret de Suïssa, aquesta capacitat innovadora, recolzada per una sèrie de factors favorables".\nNo obstant això, gairebé deu anys després de guanyar la direcció, Suïssa s'enfronta al risc d'orgull i populisme. Va dir que, a causa del tancament de talents estrangers en un referèndum sobre l'establiment de la llei suïssa, l'envelliment del país pot minar aquest miracle de la innovació.\nEl rànquing del Fòrum Econòmic Mundial es basa en molts factors que impulsen la competitivitat i les enquestes dels líders empresarials. El Fòrum Econòmic anual de Davos és organitzat per l'organització al gener.\nKlaus Schwab, fundador i president del Fòrum Econòmic Mundial, va dir: "La competitivitat global estarà determinada per la capacitat d'un país per innovar en major mesura".\nIncloent Suïssa, els deu primers continuen sent els mateixos que l'any anterior, però el rànquing ha canviat. Els Estats Units van superar Singapur i es van classificar segon; Hong Kong va pujar tres llocs i va quedar sisè, superant a Japó novè.\nEl Regne Unit va caure un lloc i va quedar vuitè. Segons el Fòrum Econòmic Mundial, el Regne Unit no ha sofert un fort descens del rànquing a causa de les negociacions de Brexit amb la Unió Europea, però s'espera que es produeixi tal situació.\nLa Xina va pujar un lloc, el rànquing 27, molt més gran que Rússia 38 i 40 de l'Índia.\nA la part inferior del rànquing es troba Iemen, el país més deteriorat per la guerra civil, el col·lapse econòmic, el còlera i les condicions de fam proper.\nSegons un informe sobre el lloc web de Hong Kong South China Morning Post el 27 de setembre, l'informe del Fòrum Econòmic Mundial va afirmar que Xina ha avançat en gairebé tots els factors. A més, la part continental xinesa també ha estat més preparada tecnològicament per la "major popularitat de la informació i les comunicacions" i les noves tecnologies provocades per la inversió estrangera directa.\nUn parell de: Les cinc àrees principals de fabricació d'equip, com ara la reorganització i la integració d'empreses centrals, es posarà en escena.\nSegüent: Des del 18è Congrés Nacional del Partit Comunista de la Xina, Xi Jinping ha planejat construir el cinturó i la carretera\nGrua de WACKER MCR 160 MANITO aixec...\nGrup de ciència i la indústria de f...\nResponsabilitat Nacional per promou...\nPerforació grua projectes de manten...\nEn la kewanjun pesat: desenvolupame...\nGrup grues d'engranatge de Nanjing ...\nVa millorar l'adquisició de cotitza...\nVoorburg grup 2 grua era exportat c...\nGestió de projectes de construcció:...\nLliurament suau de les Katoen Natie...\nLes cinc àrees principals de fabric...\nLes dues primeres sessions després ...\nContramesures per accelerar la form...\nMarç, fabricació i fabricació no PM...\nS'espera que l'economia mantingui u...


123/COVID-19. COMUNICAT XBM: RETORN A “L’ANORMALITAT”. – Diputació de Barcelona – CCOO\nYou are here: Home / Comunicats / 123/COVID-19. COMUNICAT XBM: RETORN A “L’ANORMALITAT”.\n28 de setembre de 2020 per CCOO DIBA Leave a Comment\nCOMUNICAT XBM: RETORN A “L’ANORMALITAT”\n-28 de setembre de 2020-\nSense cap consulta ni participació prèvia de la Representació Social Legal dels Treballadors i Treballadores (RLT), la Gerència ha anunciat que “les biblioteques puguin fer com a mínim el 80% de les hores d’obertura habituals” i que la distribució horària haurà d’incloure el dissabte al matí com a mínim i sempre que sigui possible matins i tardes intersetmanals.\nCom que aquesta i, de fet, tota la informació que tenim és la que el personal ens envia, hem demanat explicacions i el proper 6 d’octubre, a la Comissió de Seguiment del Protocol quinzenal (cliqueu aquí) comptarem amb l’assistència de la gerent de biblioteques. Recordem a la gerència que el Protocol va ser negociat i signat per la corporació i els sindicats, i ratificat pel Ple. Per tant, qualsevol decisió o interpretació respecte a la seva aplicació ha de ser tractada necessàriament a la comissió de seguiment. Complint amb la normativa o simplement per deferència, allò que es pensa fer, allò que es pensa comunicar a la plantilla, hauria de ser abans transmès a la RLT.\nJORNADA DE TREBALL Des de l’inici de la fase de desescalada, CCOO-Diba tot i l’existència de la “Orden SND/399/202”, vàrem exigir cautela en la seva implementació. Els horaris i els serveis s’havien d’ajustar tenint en compte la reducció del personal (permís per conciliació o per formar part d’un col·lectiu vulnerable) i la capacitat de donar garanties de seguretat front a possibles contagis a la ciutadania i a les persones treballadores (cliqueu aquí).\nAra, sembla que l’obertura dels centres educatius i escolars justifica que les nostres Biblioteques hagin de funcionar gairebé “a tota màquina”. A la reunió de Seguiment, ho hem dit clar: ens mostrem contraris a que es tornin a realitzar jornades de matí i tarda (per exemple, de 9 a 14.30 y de 16.30 a 20.30h ?) i dissabtes.\nA la Comissió es va decidir el següent: “Atenent l’evolució de la situació de la crisi sanitària provocada per la COVID-9, s’ha conclòs mantenir, per a la modalitat de treball presencial, la jornada intensiva fins al 31 de desembre de 2020”. D’aplicació per al personal de la XBM? Tot i que vam insistir, la resposta va ser NO!\nDes de CCOO-Diba considerem que ampliar horaris i establir jornades de matí i tarda, va en el sentit contrari del que indica el nostre Protocol: mantenir les presencialitats més curtes possibles i evitar al màxim els desplaçaments.\nJa es té en compte que el personal vulnerable que ara s’incorpora, tot i que ho farà amb adequacions del seu lloc de treball, segueix sent col·lectiu de risc?\nPotser ja no estem en una situació d’alt risc a la província de Barcelona? De fet la situació és encara pitjor que quan es va publicar el mes de juny al DOGC la RESOLUCIÓ SLT/1429/2020 on es diu: “els factors que s’associen a activitats amb un risc més gran de transmissió del SARS-CoV-2 són el desenvolupament d’activitats en espais tancats”.\nEl document “Plans de represa del sector cultural: biblioteques” elaborat pel Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya inclou informacions i recomanacions generals però en cap cas dictamina quina ha de ser la jornada del personal de la Diputació de Barcelona.\nPROPOSTA Tenim claríssim que les biblioteques han de prestar servei. Podem entendre que es proposi ampliar els horaris d’obertura. Ara bé, el que volem és que això es faci mantenint la jornada intensiva i, com és obvi, garantint la seguretat de les persones usuàries i del personal de les biblioteques d’acord amb les mesures contemplades al nostre Protocol, amb vigència fins al 31 de desembre d’enguany:\nMESURES FLEXIBILITAT, COMPACTACIÓ I JORNADA INTENSIVA\nMESURES DIVERSES DE PREVENCIÓ I PROTECCIÓ PER A L’ACTIVITAT PRESENCIAL\nMESURES PRÈVIES A L’INICI DE L’ACTIVITAT PRESENCIAL: MATERIALS\nMESURES PRÈVIES A L’INICI DE L’ACTIVITAT PRESENCIAL: SENYALITZACIÓ\nNETEJA D’EINES COMPARTIDES, DE VEHICLES, D’ESPAIS ENTRE TORNS, PERIÒDICA…\nAPLICACIÓ AL PERSONAL DE DIPUTACIÓ A LA XBM (COORDINACIÓ D’ACTIVITATS EMPRESARIALS).\nRecordeu que per qualsevol consulta o incidència que detecteu podeu enviar els vostres correus a la bústia [email protected] o bé trucar-nos al 667 906 964.\nCOMISSIÓ XBM El passat 20 de febrer, CCOO-Diba vam enviar per registre una nova petició per a la constitució de la Comissió XBM per poder procedir a l’anàlisi i estudi de les condicions específiques del personal diba que treballa a la xarxa. Llavors demanàvem com a primer punt a l’ordre del dia: horari i jornada del personal XBM (cliqueu aquí per veure l’escrit presentat).\nA la reunió de Seguiment del passat 22 de setembre, hem reiterat la nostra petició. La corporació reafirma el seu compromís de constituir dita comissió però no veu factible fer-ho en aquests moments.\nAns al contrari, nosaltres pensem que seria un magnífic espai per tractar temes en referència a la crisis sanitària i la seva afectació a les biblioteques públiques. Més enllà d’això, hi ha molts altres temes a tractar, des de fa anys que necessiten solucions:\nPer finalitzar, només recordar que CCOO-Diba vam paralitzar el procés de mobilitzacions com a conseqüència del compromís corporatiu de constituir la Comissió XBM i la voluntat de cercar solucions. D’això ha passat ja massa temps, sota l’excusa del nou govern, mandat, voluntats polítiques…\nTESTS RÀPIDS AL TERRITORI A la petició feta respecte a que el personal que treballa fora de Barcelona es pugui fer la prova de test ràpid serològic al territori, la resposta de la corporació ha estat que no. Que tot i que s’havia fet anteriorment, en el cas del nou personal que ara s’ha de reincorporar haurà de desplaçar-se fins a Barcelona.\nTenint en compte això, hem demanat que les despeses pel desplaçament siguin assumides per la corporació. També en aquest cas, la resposta ha estat negativa. Ens diuen que mai han estat assumides per la corporació.\nDavant aquest posicionament, exigirem en les pròximes reunions amb la corporació que la situació canviï: per què ha d’assumir cap treballador o treballadora aquesta despesa? Tenint en compte el principi d’igualat, la ubicació del nostre lloc de treball no hauria de suposar majors despeses per a gestions relacionades amb la salut del personal. Per suposat exigim que la durada de la prova així com el desplaçament sigui considerat temps efectiu de treball, i recuperable si es fa fora d’horari.