Partido Socialista Obrero Español | enciclopedia.cat\nComitè federal del Partido Socialista Obrero Español (gener del 2013)\nOrganització política fundada a Madrid l’any 1879 per nuclis marxistes expulsats de la Federació Regional Espanyola de la Primera Internacional.\nDels orígens a la fi del franquisme\nEl seu portaveu fou El Socialista (1886). El I Congrés tingué lloc a Barcelona (1888), pocs dies després de la constitució, també a Barcelona, de la Unió General de Treballadors (UGT), sindicat d’inspiració socialista. El nou partit s’implantà en els medis obrers de Madrid, el País Basc i Astúries. L’any 1895 foren elegits els primers regidors socialistes i, al cap de deu anys, hi havia socialistes a 50 ajuntaments, entre els quals el de Madrid. El primer diputat socialista, Pablo Iglesias Posse fou elegit l’any 1910, gràcies a una aliança electoral amb els republicans. El partit, sota el lideratge de Pablo Iglesias durant tot el primer quart del segle XX, donà suport a les reivindicacions obreres i acomplí una àmplia tasca d’educació popular.\nParticipà en l’Assemblea de Parlamentaris i posà en marxa la vaga general del 1917. Com a reacció contra les posicions reformistes cap a les quals derivava el partit i com a resultat de la negativa a ratificar una inicial adhesió a la Tercera Internacional, els nuclis més radicals s’escindiren (1921) i crearen el Partido Comunista de España. Aprofità la tolerància de què gaudí durant la Dictadura de Primo de Rivera, amb la qual col·laborà fins el 1926, per a implantar-se al camp andalús. Participà en el comitè revolucionari (1930), en el govern provisional de la Segona República Espanyola (1931) i, durant aquesta, en el govern Azaña (1931-33).\nLa tendència més esquerrana de Francisco Largo Caballero s’imposà a la més moderada de Julián Besteiro i, sobretot, d’Indalecio Prieto i el partit s’inclinà cap a l’esquerra, impulsà la unitat d’acció amb anarcosindicalistes i comunistes i participà en la revolució del 1934. Durant la Guerra Civil Espanyola de 1936-39 s’accentuaren les dissensions internes, ara protagonitzades per Largo Caballero i Juan Negrín. Largo Caballero presidí el govern entre el setembre del 1936 i el maig del 1937, i durant aquest període s’oposà als intents del PCE de controlar el govern republicà. Tanmateix, fou descavalcat pel sector prosoviètic del PSOE liderat per Negrín, el qual donà entrada al govern a ministres comunistes, cercant el suport de l’URSS. El govern Negrín acabà amb el cop d’estat del general Casado (març del 1939), impulsat, entre d’altres, pels socialistes anticomunistes encapçalats per Besteiro. A l’exili, s’enfrontaren els sectors representats per Negrín i Prieto, els quals encapçalaren bàndols irreconciliables. L’enfrontament acabà el 1946 amb l’expulsió de la facció de Negrín per una executiva controlada per Prieto. Des d’aleshores, Rodolf Llopis controlà el partit a l’exili, però des de mitjan anys seixanta sorgiren nous líders a l’interior, els quals, a partir del congrés de Tolosa (1972) s’empararen del control del PSOE i provocaren l’escissió dels partidaris de Llopis. Al congrés de Suresnes (1974), Felipe González fou elegit secretari general.\nDe l’establiment de la democràcia ençà\nA partir de la seva legalització (febrer del 1977) i de la instauració de la monarquia constitucional, el PSOE s’ha consolidat com el partit d’esquerra hegemònic, alternant-se en el poder (després d’un curt període inicial de protagonisme de la UCD) amb el Partido Popular, en un esquema clarament bipartidista apuntalat per un sistema tendent a les majories absolutes i renuent als governs de coalició.\nEn aquesta etapa han estat presidents del partit Ramon Rubial (fins el 1999), Manuel Chaves (fins el 2008), José Antonio Griñán (fins el 2014) i Micaela Navarro (fins al 2017). El juny d’aquest any accedí al càrrec Cristina Narbona.\nAlternant també amb el Partido Popular, ha controlat els governs de totes les comunitats autònomes, i a Andalusia, on ocupà ininterrompudament la Junta des de l’establiment de la comunitat autònoma fins al 2019, manté el seu feu més important. A la Generalitat de Catalunya no hi arribà fins el 2003, que un pacte del PSC amb ERC-ICV portà a governs de coalició tripartits fins el 2010. Al País Basc, el 2009 un pacte amb el PP espanyol permeté investir el socialista Patxi López lehendakari, el primer polític d’un partit d’àmbit espanyol en ocupar el càrrec (fins el 2012).\nEn l’àmbit europeu, el PSOE és adscrit al Partit Socialista Europeu, i des de l’ingrés de l’Estat espanyol a les Comunitats Europees el 1986 (des del 1993 Unió Europea) ha obtingut successivament 28 (1987), 27 (1989), 22 (1994), 23 (1999), 24 (2004), 21 (2009), 14 (2014) i 20 (2019) escons. Dels càrrecs ocupats per membres del PSOE a les institucions europees cal esmentar Josep Borrell, president del Parlament Europeu (2004-07), Pere Solbes, comissari d’afers econòmics i monetaris de la Comissió Europea (1999-2004) i Joaquín Almunia, que ocupà aquest mateix càrrec en 2004-10 i els de comissari del competència i vicepresident de la Comissió Europea (2010-14).\nEl PSOE durant la primera Transició\nDeixant de banda el sector “històric” escindit el 1972, que el 1982 esdevingué Partido Socialista (PS) i després Partido de Acción Socialista (PASOC), el PSOE “renovat”, estructurat federalment i agermanat amb la UGT, es configurà pel juny del 1977, amb 118 diputats, 47 senadors i el 28% dels vots, com la segona força estatal, posició en què fou ratificat pels electors el 1979, amb 121 diputats i 63 senadors. En endavant, la voluntat de la direcció —amb González secundat per Alfonso Guerra, Enrique Múgica, Javier Solana i altres dirigents— d’afirmar el governamentalisme del partit i el seu caràcter d’alternativa a UCD imposaren una evolució socialdemòcrata. La renúncia al marxisme en el 29è Congrés del setembre del 1979 posà fi a una crisi de la qual sortí victoriós el sector oficialista representat per González. Tanmateix, aquesta renúncia no impedí l’entesa municipal amb el PCE ni la pervivència, dins el PSOE, d’una ala esquerrana. D’altra banda, la fragilitat del sistema democràtic, que es posà de manifest amb l’intent de cop d’estat del 23 de febrer de 1981, comportà l’establiment de grans acords amb el govern sobre temes d’estat, sobretot en la qüestió territorial, acords que erosionaren momentàniament la força socialista al País Basc i a Catalunya.\nEls governs de Felipe González\nEn darrer terme, però, el desprestigi d’UC D i l’afany de canvi afavoriren el triomf electoral del 1982 —202 diputats, la majoria absoluta m és àmplia fins aleshores aconseguida en la democràcia espanyola—, que donà lloc al primer govern socialista presidit per Felipe González. Des d’aleshores el PSOE configura amb el Partido Popular com a alternativa conservadora la pauta política a tot l’Estat (és a dir, en l’àmbit autonòmic i, menys acusat, municipal), amb les notables excepcions de Catalunya i el País Basc, on els governs tendeixen a concentrar-se en partits sense referents estatals.\nL’accés del PSOE al poder en dotze comunitats autònomes i als principals municipis anà paral·lel a un canvi del partit de signe conservador: en el pla econòmic adoptà una política de caràcter liberal i, en l’autonòmic, la descentralització i els traspassos de competències sofriren una frenada. En política exterior, s’arrenglerà decididament al costat dels EUA i a favor de l’OTAN, i optà per la plena incorporació a les Comunitats Europees. En les eleccions del 1986 i el 1989, el PSOE conservà la majoria absoluta, bé que cada cop més migrada (de 184 a 176 diputats) a conseqüència de diverses mesures impopulars que provocaren mobilitzacions —entre les quals destaca la vaga general del 1988, que acabà d’alienar-li el tradicional suport de la UGT—, però també de les acusacions de corrupció que implicaven dirigents del partit.\nAl començament del 1991, el nomenament de Narcís Serra com a vicepresident del govern en substitució d’Alfonso Guerra inicià una etapa de lluites internes entre els partidaris d’un socialisme més ortodox, dirigit pel mateix Guerra, i el corrent més pròxim a posicions liberals pel qual es decantava cada cop més González, etapa que hom donà per tancada el 1994 amb el nomenament de Ciprià Ciscar com a secretari d’organització del PSOE en substitució de Guerra (en el càrrec des del 1991). A mitjan 1992 el PSOE arribà al nivell més baix de popularitat. Molt pressionat per l’oposició del PP, González hagué de convocar eleccions anticipades el juny del 1993 i, bé que en sortí vencedor, aquest cop perdé la majoria absoluta (159 diputats). Per tal de poder governar en minoria, González feu un pacte de legislatura amb nacionalistes bascs (PNB) i catalans (CiU). Tanmateix, el manteniment de la pressió per part del PP i el descobriment de nous casos de corrupció (que comportaren, entre d’altres, la dimissió del vicepresident del govern Narcís Serra el 1995) accentuaren el desgast del PSOE, evident primer en les eleccions al Parlament Europeu del 1994 (22 escons), i més tard en les autonòmiques del 1995, on perdé en 5 de les 8 comunitats autònomes que governava des del 1991.\nEl PSOE a l’oposició\nFinalment, en les eleccions generals anticipades del març del 1996, el PSOE fou derrotat pel PP, i restà com a primera força de l’oposició al Congrés dels Diputats amb 141 escons. El 1997 Joaquín Almunia succeí Felipe González en la secretaria general del partit, el qual fou substituït el 1998 per Josep Borrell. Elegit per primer cop en unes eleccions primàries, Borrell dimití l’any següent. El 2000 fou elegit en el càrrec José Luis Rodríguez Zapatero, el qual guanyà les eleccions generals del 2004, en les quals el PSOE passà dels 125 diputats obtinguts en les eleccions anteriors a 164 i tornà a ésser el grup majoritari al Congrés. Rodríguez Zapatero esdevingué nou president del govern espanyol gràcies a un pacte amb ERC, IU i ICV-EUiA.\nEls governs de José Luis Rodríguez Zapatero\nEl juliol del 2004 el partit celebrà el seu 36è Congrés, que tornà a proclamar Zapatero secretari general per una àmplia majoria. A la nova executiva federal s’incorporaren els socialistes catalans Josep Montilla i Carme Chacón. En el següent congrés, celebrat el juliol del 2008, Rodríguez Zapatero fou confirmat com a secretari general al capdavant d’una executiva que incloïa José Blanco com a vicesecretari, Leire Pajín com a secretària d’organització i que incorporà també Miquel Iceta. En les eleccions generals del 9 de març de 2008 el PSOE consolidà la majoria relativa de la legislatura anterior (169 escons), gràcies, sobretot, a l’augment dels vots enregistrats a Catalunya. José Luis Rodríguez Zapatero s’hagué d’enfrontar aleshores a la greu crisi financera mundial (que a l’Estat espanyol es traduí en l’anomenada crisi del deute de la zona euro), que el sotmeté a una gran pressió tant per part del seu electorat més tradicional com de les instàncies internacionals (sobretot la Unió Europea) i els sectors dirigents de l’Estat, partidaris d’un rescat de la banca, molt criticada per sectors populars. La gestió de la crisi del govern socialista minà considerablement el seu prestigi. A Catalunya (un dels feus electorals tradicionals del PSOE) repercutí negativament la sentència del Tribunal Constitucional contra l’Estatut d’Autonomia de Catalunya del 2006. Avalat per Zapatero i impulsat pel primer govern encapçalat pel PSC a la Generalitat de Catalunya, la reacció del PSOE davant la sentència fou considerada per amplis sectors excessivament complaent. Rodríguez Zapatero renuncià el 2011 a la reelecció, i fou substituït com a cap de llista del PSOE per Alfredo Pérez Rubalcaba.\nRetorn a l’oposició, moció de censura i govern de Pedro Sánchez\nRubalcaba no pogué evitar la desfeta més gran del PSOE en unes eleccions des de la fi del franquisme (110 escons i el 28,7% dels vots, foren els resultats en les eleccions celebrades el 20 de novembre de 2011). Després d’una nova derrota en les eleccions europees del maig del 2014, Rubalcaba anuncià la renuncia al càrrec i a l’escó al setembre. En les eleccions primàries celebrades el juliol del 2014 s’imposà Pedro Sánchez, el qual fou nomenat nou secretari general en el congrés extraordinari celebrat el 26 d’aquest mes. En la nova executiva s’incorporà l’antic secretari general del PSC, Pere Navarro, i, de nou, Carme Chacón. El PSOE aconseguí 90 escons i el 22% del vot en les eleccions generals del 20 de desembre de 2015, i continuà com a segona força al Congrés dels Diputats. El fracàs en les negociacions per a formar una coalició de govern portà a la convocatòria de noves eleccions el 26 de juny de 2016, en les quals el PSOE, tot i mantenir-se com a segona força més votada, continuà perdent representació (85 escons al Congrés i 22,6%).\nEn un context de fragmentació inèdita des de l’establiment de la monarquia constitucional (1978) i de paràlisi institucional, un sector del partit que aglutinava diversos líders territorials (encapçalats per la presidenta d’Andalusia Susana Díaz) i que rebia el suport de dirigents històrics, capitanejats per Felipe González, desaprovà l’estratègia del secretari general Pedro Sánchez de votar negativament la investidura de Mariano Rajoy i forçà la seva dimissió en un convuls comitè federal celebrat l’1 d’octubre de 2016. La direcció fou substituïda per una comissió gestora provisional designada pel comitè federal i presidida pel president de la comunitat autònoma d’Astúries Javier Fernández. En la votació del dia 29 d’octubre l’abstenció de 68 diputats del PSOE permeté la investidura de Mariano Rajoy, bé que el vot negatiu de 15 diputats socialistes (entre els quals els 7 del PSC i els 2 del PSIB) introduí tensions al si de l’organització. Tanmateix, en les eleccions primàries a la secretaria general que la comissió gestora convocà per al 21 de maig de 2017, Sánchez recuperà el càrrec imposant-se amb el 50% dels vots als seus rivals Díaz i Patxi López. Liderat per Sánchez, el PSOE donà suport inequívoc a l’aplicació de l’article 155 de la Constitució a Catalunya i inicià una etapa de bel·ligerància contra l’independentisme català equiparable en intensitat a la de Ciutadans i el PP, malgrat alguns matisos del PSC.\nTanmateix, després de les primeres sentències del “cas Gürtel”, que vinculaven directament una trama de corrupció al PP, Sánchez presentà una moció de censura que, gràcies al suport de Podemos, ERC, el PDeCAT, Compromís, EH-Bildu i el PNB, l’1 de juny de 2018 li permeté fer caure l’executiu del PP i accedir a la presidència del govern. Malgrat estar en minoria, la negativa de Sánchez a negociar l’autodeterminació i a abordar la situació dels presos polítics catalans, així com el manteniment de la repressió i l’hostilitat contra l’independentisme (representada pel ministre d’Afers Estrangers Josep Borrell) li alienaren el suport dels partits independentistes al Congrés. El rebuig als pressupostos (febrer del 2019) precipità la convocatòria d’eleccions anticipades. Celebrades el 28 d’abril, el PSOE recuperà la condició de primera força a la cambra baixa (i també al Senat).\nLluny, però, de la majoria absoluta (123 sobre 350 diputats), hagué d’iniciar negociacions per a obtenir suports a la constitució d’un govern. El fracàs d’aquesta temptativa portà a la repetició de les eleccions (10 de novembre de 2019), el resultat de les quals encara complicà més la formació de govern pel descens de la representació del PSOE al Congrés (120 diputats) i pel fet que la cambra encara estava més fragmentada, bé que els socialistes hi mantenien la primera posició. Poc més d’una setmana més tard es feu pública la sentència del judici pels ERO falsos d’Andalusia, un dels casos de corrupció més greus de l’Espanya postfranquista i que comportà condemnes a dos expresidents socialistes d’Andalusia i a alts càrrecs del partit. Amb una majoria justa, el 7 de gener de 2020 Pedro Sánchez fou investit en segona volta com a president del primer govern de coalició de la monarquia parlamentària instaurada el 1978. Vital per a aconseguir aquest objectiu foren, a més del suport del seu soci de govern, Unidas Podemos, l’abstenció d’ERC a canvi de reconèixer la naturalesa política del conflicte de l’Estat espanyol amb el sobiranisme català i un difús compromís de diàleg.\nEl PSOE als Països Catalans\nAls Països Catalans la implantació del PSOE fou lenta i especialment dèbil al Principat, on estigué representat per la Federació Socialista Catalana. A les Illes aconseguí en el primer terç del segle XX d’exercir un domini majoritari sobre el moviment obrer mallorquí a través de la Federació Socialista Balear. Al País Valencià tingué un fort reducte a la zona d’Elx i Alacant, que posteriorment, durant la Segona República, s’estengué a una part de les regions de Xàtiva i València.\nAmb la democràcia, el Partit Socialista del País Valencià integrà les diverses formacions socialistes existents al país. A Catalunya, després del franquisme es produí la unificació del socialisme, que acabà amb la creació del Partit dels Socialistes de Catalunya (PSC-PSOE) el 1978.


Repics de campanes a diversos municipis de la demarcació donen el tret de sortida al Sant Jordi 2021 a la Diputació de Tarragona\n9 municipis han fet repicar les seves campanes amb motiu de la publicació d’una de les principals novetats editorials de la Diputació\nEl món de les campanes a la demarcació de Tarragona, de Jesús Martínez, és la darrera novetat editorial de la Diputació de Tarragona. Per tal de donar a conèixer la publicació del llibre campaners de Montblanc, l’Arboç, Lilla, Valls, Alió, La Fatarella, Banyeres del Penedès, Tarragona, El Vendrell i Reus s’han sumat a un repic organitzat des de la institució, que quedarà recollit en un vídeo de presentació de l’obra. La majoria dels repics ha tingut lloc aquest dissabte 10 d’abril, aprofitant la proximitat en el calendari amb Sant Jordi i encetant així les accions que la Diputació realitza aquest any amb motiu de la diada.\nLa Diputació de Tarragona edita cada any diversos llibres de temàtiques diverses que aquest any en concreten en 6 nous títols. Les restriccions derivades de la Covid-19 no permetran que les noves publicacions puguin estar a l’abast del públic als estands físics durant la diada de Sant Jordi, però estan disponibles tots ells a través del web de la Biblioteca Ramon Berenguer IV, https://www.dipta.cat/RBIV . Les novetats editorials d’aquest Sant Jordi són, a més d’El món de les campanes a la demarcació de Tarragona, de Jesús Martínez (Col·lecció Difusió Cultural, 2020), Avui per mi, demà per tu. Els cementiris a la demarcació de Tarragona, de Tate Cabré (Col·lecció Difusió Cultural, 2020); Espais Urbans Porticats a la demarcació de Tarragona, de Joan Figuerola (Col·lecció Difusió Cultural, 2020); Guia de Freginals, de Carla Bonfill (Col·lecció Els Llibres de la Medusa); La codificació municipal. En el Vè centenari dels Costums de la Torre de l’Espanyol (1517-2017), coordinat per Josep Serrano (Col·lecció Ramon Berenguer IV), i, Tom Carr. L’escultura mental: Presència i Contingència, de Raquel Medina (Col·lecció Tamarit de Viena Edicions).\nUna iniciativa que permetrà compartir la celebració de Sant Jordi amb els veïns i veïnes de diferents punts del territori és l’exposició Mar de Lletres. Es tracta d’una exposició itinerant i visitable entre les 11 i les 19h. A Reus s’exposarà a la Biblioteca Central Xavier Amorós el dia 20 d’abril, al Vendrell a la Plaça Nova el dia 21 d’abril, a Tortosa a la Plaça Sant Joan, número 5, el dia 22 d’abril i a Tarragona al Passeig de Sant Antoni, 100 (davant el Palau de la Diputació) el dia 23 d’abril.\nSota el títol ‘Temps per llegir’ aquest dimarts 13 d’abril s’ha iniciat el concurs en xarxes socials convocat amb motiu de la festivitat de Sant Jordi, que estarà actiu fins el dia 25 d’abril als perfils institucionals de la Diputació a Facebook, Twitter i Instagram. A través del concurs es vol promoure a través de les xarxes socials aquelles obres literàries que hagin acompanyat als participants durant els mesos de la pandèmia derivada de la Covid-19. Així, qui hi vulgui participar pot compartir imatges de les publicacions editorials que ha pogut assaborir aquest darrer any, usant les etiquetes #TSantJordiDipta i #TempsperLlegir. Totaa la informació és consultable al següent enllaç https://www.dipta.cat/ca/concurs-sant-jordi-2021-temps-per-llegir\nLes novetats editorials de la Diputació de Tarragona\nEl món de les campanes a la demarcació de Tarragona, de Jesús Martínez, Col·lecció Difusió Cultural, 2020\nLes campanes són un element indispensable de les funcions religioses cristianes, però, a més, fa uns anys el seu llenguatge tenia la peculiaritat de tenir veu pròpia en cadascun dels municipis. Aquesta obra, de Jesús Martínez, es centra en les campanes, els campanars, l’ofici dels campaners i el folklore popular. L'obra ha comptat amb la col·laboració de Còdol Educació en l'elaboració i la recerca necessaris per a la seva edició. A més, llibres com aquest, ajuden a remarcar la riquesa de llenguatges locals i generals que calen conservar com un patrimoni intangible de la cultura popular, religiosa i civil.\nAvui per mi, demà per tu. Els cementiris a la demarcació de Tarragona, de Tate Cabré, Col·lecció Difusió Cultural, 2020\nQuan parlem de patrimoni artístic o cultural poques vegades pensem en els cementiris. Aquest llibre de la doctora en Periodisme Tate Cabré deixa ben clar el potencial de molts dels cementiris del Camp de Tarragona, les Terres de l’Ebre i el Baix Penedès com a espais emergents en l’àmbit del turisme cultural, també anomenat necroturisme. Poc a poc hem anat descobrint la vàlua i la bellesa dels nostres recintes funeraris: esplèndids jardins de la memòria, escultures fetes per artistes de renom, tombes de personatges històrics rellevants, inscripcions poètiques...\nEspais urbans porticats a la demarcació de Tarragona, de Joan Figuerola, Col·lecció Difusió Cultural, 2020\nEls porxos, en l'època medieval, tenien la funció de soplujar els venedors dels mercats i la gent d’oficis que treballaven al carrer, permetien poder circular amb major comoditat en temps de pluja o neu. Avui en dia la seva arquitectura perviu gràcies a la seva gran bellesa i harmonia i esdevenen un atractiu de pobles o ciutats. Joan Figuerola ens presenta en aquest llibre un magnífic recull d’espais porticats de les comarques del Camp de Tarragona i de les Terres de l’Ebre.\nGuia de Freginals, de Carla Bonfill, Els Llibres de la Medusa\nCarla Bonfill Cerveró ens parla sobre els orígens, la geografia, les tradicions, la història i el present del poble de Freginals. La guia s’adreça a tothom que vulgui conèixer millor la història d'aquest municipi del Montsià.\nLA CODIFICACIÓ MUNICIPAL. En el Vè centenari de Costums de la Torre de l’Espanyol (1517-2017), coordinat per Josep Serrano, Col·lecció Ramon Berenguer IV\nAquest estudi històric depassa l’àmbit estrictament local i es converteix en una publicació de gran interès per a tothom que desitgi endinsar-se en les normes del dret propi que, a partir de primers del segle XVI, i durant uns dos-cents anys, va regir a la Torre de l’Espanyol. La publicació també presenta costums vigents en altres pobles propers i del conjunt de Catalunya i de l’estat Espanyol, i aprofita per introduir-nos en la història general de la vila riberenca, en el seu entorn geogràfic i en la rica vida cultural, patrimonial i associativa del municipi.\nTom Carr. L’escultura Mental: Presència i Contingència, de Raquel Medina, Col·lecció Tamarit de Viena Edicions\nTom Carr, artista de gran projecció internacional, d’origen tarragoní, va deixar obres seves en espais públics cèntrics de la nostra ciutat, una de les quals de mida descomunal. Cap obra del Tom Carr no deixa indiferent, tant si s’ubica en llocs tancats com a cel obert. Aquest llibre de Raquel Medina s'atura en les diverses creacions de l'artista i ens les presenta de manera exhaustiva. A més vol ser objecte d’un reconeixement públic per a l'artista a casa nostra a través d’aquest monogràfic.


Notícies :: TICs i Societat :: GivingTuesday, el dia en què les persones s’uneixen per a donar\nGivingTuesday, el dia en què les persones s’uneixen per a donar\nEl GivingTuesday (Un Dia Per a Donar en català) és un moviment global nascut als Estats Units que vol incentivar i multiplicar les bones accions de les persones. L’objectiu és dedicar tot un dia, dimarts 1 de desembre de 2015, per a celebrar l’acció de donar a diferents entitats i organitzacions. La campanya vol sensibilitzar tota la ciutadania, famílies, ONGs i empreses per què contribueixin en aquest dia amb una donació d’aliments, temps, diners, objectes de segona mà, etc.\nEl hashtag per a difondre aquesta idea a les xarxes socials és #GivingTuesday, i a la pàgina web de la campanya ja es poden veure tots els projecte que s’hi han registrat. En aquest sentit, ens hem volgut unir en aquesta festa de la solidaritat amb una acció molt concreta. iWith.org s’ha proposat oferir webs de transparència a totes les organitzacions sense ànim de lucre que siguin mencionades a Internet mitjançant el hashtag #TransparenciaONG.\n- Per conèixer les bases de la beca TransparenciaONG, es pot consultar la nostra pàgina web.\n- Per crear el teu propi projecte, només has d’anar a la pàgina d’Un Dia Per a Donar i llançar la teva campanya.\nAmb aquesta publicació volem apropar a les organitzacions un nou recurs solidari on podran recaptar fons per a finançar els seus projectes, fer una crida de voluntariat i altres objectius en sintonia amb el seu missatge principal: fer del dia 1 de desembre un dia per a col·laborar amb accions solidàries.\nMés, sobre...: iwith.org , transparencia , beca , giving tuesday , donaciones\nTraducció feta per Mar Rivero


Tanquem la paradeta – El passat que no passa\nHa estat un curs trepidant. Fa un any de gairebé tot. De l’atemptat del 17-A i del referèndum de l’1-O. I quan ja fa quatre mesos que em va destituir el ministre Cristóbal Montoro en aplicació de l’article 155, resulta que ell ja no és ningú. Vull dir que la moció de censura que els independentistes catalans i bascos van ajudar a guanyar a Pedro Sánchez ha enviat Mariano Rajoy i tot el seu govern a l’oposició. Quines coses, oi? A Espanya hi ha hagut un relleu entre els partits del 155. Ara manen els que es creuen més civilitzats. De moment, però, no s’ha notat el canvi en gairebé res. “Parole, parole, parole…”, que és el que agrada als polítics catalanets que de la por en diuen moderació. “La llibertat és no tenir por”, assegurava la cantant Nina Simone. I és que la recerca de la llibertat, lluitar per defensar-la, sovint comporta riscos. És el que té viure d’acord amb un compromís democràtic.\nL’acció política impedeix que la gent es mati pels carrers. Allà on fracassa la política comença la guerra. El problema és quan un dels bàndols d’un conflicte no reconeix l’altre en un context d’absència de violència. Té raó Puigdemont quan, des de Berlín, observa que “és absurd que l’Estat espanyol hagi estat disposat a reunir-se amb terroristes d’ETA i ara tingui inconvenients a dialogar amb nosaltres, els representants d’un moviment independentista democràtic”. Fins i tot José María Aznar, el paladí de la dreta extrema espanyola, va negociar amb ETA l’alto el foc. ETA matava, lamentablement, però no va ser mai una amenaça real per a l’Estat. Per contra, el sobiranisme democràtic català ha fet trontollar els fonament del poder establert, el de veritat, el que a Madrid i a Barcelona es donen la mà per repartir-se beneficis i prebendes. I això és el que no es perdona.\nCarles Puigdemont fa nou mesos que viu a l’estranger, si és que la UE és realment l’estranger per a un europeista. Ho és, no ens enganyem. Puigdemont viu a l’exili. Però primer va protegir-lo la justícia belga i fa pocs dies la justícia alemanya va parar els peus a un jutge espanyol que, segons els juristes més reconeguts, fins i tot els espanyols, ha fet una instrucció pèssima, contaminada per la seva ideologia i per la lògica repressiva que va posar en marxa el PP amb la col·laboració inestimable de Pedro Sánchez. L’únic argument de l’Estat perquè Catalunya continuï lligada a Espanya ha estat la força, la intimidació, el xantatge, el boicot, la deposició del Govern legítim i la destitució d’alts càrrecs, la sanció a regidors i alcaldes i la persecució de ciutadans que reclamen poder ser lliures. L’Estat ni tan sols s’ha molestat a ensenyar una pastanaga. Ni que fos pansida.\nPublicat a elnacional.cat, 26/07/2018\n26 Juliol 2018 20 Agost 2018 agusticolominesAlbert Rivera, Article 155, Atemptat 17A, Carles Puigdemont, Catalunya, Espanya, ETA, exili, Extrema dreta, Injustícia, José María Aznar, Mariano Rajoy, Marine Le Penn, Matteo Salvini, Pablo Llarena, Pedro Sánchez, Presos polítics, Referèndum, Sobiranisme, Terrorisme, Xavier García Albiol\nAnterior Entrada anterior: La revolta dels descontents\nSegüent Entrada següent: La corrupció mata


CAMINANT PEL RIPOLLÈS: 01/06/08 - 08/06/08\nAquest dissabte finalment hem pogut sortir a caminar, el temps ha acompanyat una mica, amb el cel tapat però amb molta humitat. La sortida l'hem fet desde Aiguafreda, de la plaça de la sardana que per cert, uns veïns a poc més de 100 metres no ens han sapigut dir on era. Els primers metres han transcorregut per els carrers d'aquest bonic i tranquil poble d'Osona. La primera parada obligada desprès de 10 minuts de camí és Sant Salvador de l'Avencó. Una església romànica amb absis quadrat i envoltada de vivendes.\nLlavors cal travessar la riera de l'Avencó per un dels ponts que hi ha i així entrem en el municipi de Tagamanent on el primer que hi trobem és una petita ruta per el pou vell de l'Avencó, un itinerari interpretatiu que ressegueix l'antic sistema hidràulic de captació, conducció i congelació de l'aigua de la riera de l'Avencó, i per dos pous de glaç dels segles XVII i XVIII, el Pou Vell i el Pou Gran; aquest darrer ha estat restaurat íntegrament i dotat d'una museïtzació interior que mostra el pou com si s'estigués omplint de glaç. Per cert inaugurat a principis de maig. A partir d'aquí cal seguir el gr 5 combinant una pista i caminets molt ben marcats passant per la antiga casa Puig Agut i arribant al collet de Sant Martí on també s'hi arriba amb cotxe. Llavors amb 15 minuts arribem al Turó de Tagamanent.\nPrimer cal contemplar les magnífiques vistes en tots els sentits, els pobles de la Garriga, Granollers o Centelles ... El Pirineu, el Montseny, les punxes de Montserrat ... I llavors les poques restes del castell i l'església de Santa Maria documentada el 1009, i romànica del segle XII. Actualment perfectament restaurada es pot visitar el tercer diumenge de cada més i precissament avui dia 1 de juny s'hi celebra un aplec.\nI amb la primavera ja ben entrada i les plujes dels darrers dies, hem gaudit de la flora durant tot el camí amb la ventatja de camina amb en Toni, gran coneixedor de les flors i plantes del territori. La tornada l'hem fet pel mateix camí tot i que es poden fer vàries rutes alternatives. La excursió és d'uns 10 kilòmetres i un desnivell de 600 metres i nosaltres l'hem fet amb 5 hores gaudint de cada pas i cada moment.\nI avui hem acabat el cicle de les 12 excursions per Osona, si més no per completar la col.lecció dels 3 dvd de Caminant per Osona. Tot i així, de ben segur que alguna altra excursió farem, almenys aquesta és la voluntat del mateix Toni i de nosaltres que hem descobert una comarca veïna que també te molts atractius per els amants de la muntanya.\nPublicado por Eudald en 20:32 2 comentaris:


Recull de poemes epigramàtics, escrits des de l’humor, la sornegueria o la tendresa, al voltant d’una cinquantena d’oficis més o menys tradicionals\nAmb aquest MANUAL D’OFICIS, Servià ens convida a degustar, a manera de divertimento, un enfilall de petits poemes a través dels quals, en harmònica complicitat amb el dibuixant Pau Bassolí, traça un retrat humorístic —a vegades càustic i a vegades tendre— d’una cinquantena llarga de professions del nostre temps, que han estat emesos al programa El Suplement de Catalunya Ràdio. Servià descobrí Bassolí a través d’algunes publicacions locals i, impressionat per la seva qualitat i la seva varietat de registres estilístics, no dubtà a demanar-li la il·lustració d’alguns dels seus poemes. Fruit d’aquest matrimoni artístic, és el llibre Manual d’oficis.\nIl·lustracions de: Pau Bassolí\nJosepmiquel Servià és fill de Palamós. Ha cursat els estudis de dret i de periodisme a la Universitat de Barcelona, ampliats posteriorment en diverses universitats europees. Entre altres activitats, ha estat secretari, a Beirut, de la Faculté Internationale pour l'Enseignement du Droit Comparé, secretari de l'Ateneu Barcelonès, conseller general de "la Caixa", president del Consell de cultura d'ERC i regidor de l'Ajuntament de Palamós. Ha treballat com a periodista, a la Presidència de la Generalitat de Catalunya i a la Diputació de Barcelona, entitat a què encara es troba laboralment adscrit.\nCom a narrador, ha estat Premi de Narrativa de Pompeu Fabra i primer finalista dels premis Recull i Víctor Català. Com a periodista, ha obtingut els premis Gaziel i Avui, de periodisme, i Òmnium Cultural, de ràdio i televisió. ha publicat els llibres Catalunya: tres genracions, Pluja de sang, Gabriel Ferrater: reportatge en el record, Lluís Llach: un trobador per a un poble, Jerarca de la llum, Granissat de cafè i La barca encesa, i també els CD En encesa espera i Viatge poètico-musical per les terres de la llengua catalana, aquest últim en col·laboració amb el músic Rafael Subirachs. L'any 1983 dirigí el programa radiofònic Pati de Lletres. Antologia oral de la poesia catalana, que, patrocinat per la Generalitat, emetien quaranta-dues emissores, i de 1991 a 2003 ha estat "el poeta" del programa El Suplement de Catalunya Ràdio.\nA partir d'aquestes experiències, Servià realitza periòdicament i arreu recitals poètic en què dóna a conèixer tant la seva obra com la d'altri (servirecitalsco@correucatala.com).\nCom a lletrista, és autor de la popular havanera "Ulls verds", de l'himne del Comitè Olímpic Català, i dela versió catalana de l'himne d'Europa, aquesta última -diu ell- "en estreta col·laboració amb un tal Beethoven".\nPau Bassolí és fill de Palamós. Nascut en el si d'una família de petits industrials surotapers, ja des de molt petit es delia per dibuixar sobre qualsevol cosa que trobava. Els seus mestres comentaven: "Aquest vailet, en comptes de llegir els llibres, els il·lustra".\nVa cursar l'ensenyament secundari, i tot i les moltes hores que va haver de destinar a l'empresa familiar, la seva autèntica vocació, sortosament, va acabar imposant-se. Després de cursar estudis de dibuix i informàtica aplicada a l'art en diversos cenres docents d'aquesta especialitat a Barcelona, Bassolí ha esdevingut un dels més reclamats col·laboradors de diverses editorials destinades al dibuix, la docència i la literatura infantil i juvenil il·lustrades (Barcanova, Casals, Edebé...) i s'ha endut molts dels premis de dibuix d'arreu de l'estat.\nJosepmiquel Servià, palamosí també, descobrí Bassolí a través d'algunes publicacions locals i, impressionat per la seva qualitat i la seva varietat de registres estílistics, no dubtà a demanar-li la il·lustració d'alguns dels seus poemes. Fruit d'aquest matrimoni artístic, és el llibre que ara teniu a les mans.


5 maig @ 8:00 am - 27 maig @ 5:00 pm\n« Salón Gourmets\nFira del Bestiar d’Ordino »\nTorna la Ruta de la Tapa amb 11 establiments adherits —un més que l’any 2021— i fantàstics premis. Una de les novetats d’aquesta tretzena edició és que s’ha permès als restauradors escollir l’horari que els va millor per poder servir la tapa i també es recupera la figura d’un mag que cada dijous interactuarà amb els participants. “Un dels nostres objectius és potenciar el comerç local i la gastronomia que ofereixen”, ha manifestat la cònsol menor, Mireia Codina durant la presentació.\nLa Ruta tindrà lloc entre els dies 5 i 27 de maig i coincidirà amb la Fira del Vehicle d’Ocasió, entre d’altres activitats. Tant restauradors com participants rebran importants premis com ara lots d’alimentació, diners en metàl·lic i un viatge, entre d’altres. Estrella Damm torna a ser el patrocinador principal i cada tapa es podrà degustar al preu de 3,50 €. La decisió d’elaborar les tapes corre a càrrec de cada restaurador i el factor de procedència dels ingredients influeix a l’hora de fer les diferents propostes.\nEn el jurat que decidirà les millors tapes figuren novament els xefs Carles Flinch, Ramon Sasplugues i Ezequiel Goldschmidt i la influencer Meritxell Colell. Per poder fer la ruta caldrà registrar-se a rutadelatapasjl.com, on trobaran l’accés a la butlleta per votar la tapa que més els agradi i el passaport per a aquells que completin tot el recorregut. Enguany també s’ha afegit un joc de deu preguntes relacionades amb la parròquia que donarà peu a premis per als que les contestin correctament.\n5 maig @ 8:00 am\n27 maig @ 5:00 pm\nAndorra, fires i salons, Sant Julià de Lòria, tapes\nComu de Sant Julia de Lòria


Acaba agost. A Cracòvia, tenim ja gairebé la tardor. Plou, plou tot el temps. Fa vent. La temperatura baixa fins als 9 graus. Aquí habitualment l'estiu acaba bastant abans que al Sud. Però aquest avançament d'enguany potser ha estat massa sobtat. Comença el temps de casa, de la llum interna. De les converses. També en somnis. Com en aquest poema d'Uroš Zupan.\nAvui he somniat que em visitava\nW. H. Auden. Ha segut al banc on tenia\nde vegades les meves joguines.\nLa pell de la seva cara era\nmeravellosament tranquil·la i plena\nd'arrugues, cabells blancs, pentinats cap al darrere vers\nla infantesa. La meva mare, a prop,\namb l'exactitud de Chester Kallman\npicava ceba. La ràdio en un racó tocava\nmelodies psicodèliques dels setanta.\nJo era en el meu present i en el meu\npassat alhora. Era en dos cossos\ni en una ànima alhora. Era en la vellesa\nd'Auden que arribava fins a la seva\nmort, i en el present de la meva mare\nque era en la mateixa cuina dels m…\n*** en pendent la carretera des de l'altiplà, una obertura de l’Adriàtic com una biga atzur, els camions s’enfilen amunt, una pedrera en un dels vessants, pols, el tren, com seguint el baedeker,\nserpenteja enmig de marges a la vora de camps empedrats, del mur petri d’una església del segle dotze, el camp fa olor de blau i de sal, la famosa dansa de la mort.\narriba a la planura, brisa, xafogor, les algues es podreixen, hi ha marea sortint, els ulls dels peixos a les parades són de pell. Albanesos rossos tenen albercocs, s’escrostona el fresc, a la llum\nel mar porta remolcadors, greix, al vespre s’empassa la bola del sol. porta sons de l’hotel a través de la badia, un foxtrot, Trieste com la llum, els murs s’enfredoreixen.\nla víctima, si hi ets,…\nAbans de donar temps al blog perquè s'oxigeni, deixo un poema de Jan Polkowski.\nSobre nostre planejaven arbres de llenya tova, donant fe\nals vents més lleugers: àlbers negres amb una línia de la vida\ncurta, blancs salzes hospitalaris plens de nius de ratolins\ni d’ocells, fràgils trèmols malaltissos àvids de noves preses.\nEren tan sols parents pobres dels prínceps de les valls boiroses\ni de les molsoses vessants: el roure i el til·ler de menudes fulles.\nTan sols ells, arrecerats al fang acre i a la càlida sorra.\nCap testimoni humà en l’alt palau de juliol.\nAl terra blanc d’hospital formaven amb les fulles, l’escorça\ni el líber encanteris i formes de la immortalitat. Saciaven\nla debilitat. Esperaven ells, com tu i jo, el menor gest de conciliació?\nL’ombra del perdó?\nEs nodrien de foc, vagaven\nvers els jardins celestials.


Actualitat - DCA\nLa sessió se celebrarà en format presencial el pròxim 11 de maig al Hub cambraDigital i està adreçada a empreses i emprenedors amb solucions relacionades amb el sector espacial i el NewSpace Economy.\nJornada de presentació de la Consulta Preliminar del Mercat del repte tecnològic “Llançadora de petits satèl·lits”\nLa iniciativa de la Consulta Preliminar del Mercat (CPM) vol fomentar el procés de compra pública innovadora. La jornada de presentació se celebra el 6 d'abril de 10 a 12 hores.\nLa connectivitat global IoT-5G, un dels principals eixos de l’Estratègia NewSpace de Catalunya\nLa jornada organitzada per la comunitat de NewSpace analitza les oportunitats i aplicacions de la IoT que es beneficien del 5G en sectors prioritaris NewSpace.\nL’Agència Espacial Europea adjudica un contracte de 18 mesos a l’empresa RDI Network per a la ciberseguretat de les xarxes espacials\nL’empresa RDI Network, membre de les comunitats de NewSpace i Ciberseguretat de la DCA, serà el contractista principal de l'Agència Espacial Europea - Centre Europeu d'Operacions Espacials (ESA - ESOC) per als pròxims 18 mesos per implementar i validar en un banc de proves virtualitzat l'última versió del Bundle Protocol (version 7) i l’especificació Bundle Protocol Security.\nOberta la convocatòria AI4Copernicus per a solucions IA que abordin els reptes del sector industrial\nLa data màxima per presentar la sol·licitud és el 30 d’abril i els projectes seleccionats podran aconseguir finançament de fins a 80.000 euros. La convocatòria pot ser d'especial interès per als membres de les comunitats d'Intel·ligència Artificial i de NewSpace de la DCA.\nÀmplia assistència de membres de la comunitat de NewSpace a l’acte “Enxaneta: Un any en òrbita”, celebrat al MWC\nMés de trenta membres de la Comunitat de NewSpace de la Digital Catalonia Alliance (DCA) van assistir a l’acte “Enxaneta: Un any en òrbita”, que es va celebrar el passat dijous 3 de març en el marc del Mobile World Congress.\nKreios Space guanya el programa de preacceleració de Barcelona Activa\nLa start-up Kreios Space, que recentment s'ha incorporat a la Comunitat de NewSpace de la DCA, ha guanyat el primer premi de la 8a edició del programa de preacceleració d’start-ups que promou Barcelona Activa.\nOberta la 2a convocatòria GALACTICA per impulsar projectes intersectorials en els camps del tèxtil, l’aeroespacial i la fabricació avançada\nEl projecte GALACTICA, liderat per l'AEI Tèxtils i amb finançament Horizon 2020, pretén facilitar la creació de noves cadenes de valor industrials entorn de la indústria tèxtil i aeroespacial d'acord amb la manufactura avançada.


El Govern es dota d'un consell assessor en t... - Govern.cat\nEl Govern es dota d'un consell assessor en temes de qualitat i innovació arquitectònica de l'habitatge\nquery_builder 23 març 2010 14:07\nLa creació d’aquest òrgan es troba inclosa al Pacte nacional per a l’habitatge i a la Llei del dret a l’habitatge\nEl Consell el formaran representants de la Generalitat, els col·legis professionals i les associacions professionals, empresarials de la construcció i representants del món local\nEl Govern ha aprovat avui la creació del Consell de Qualitat, Sostenibilitat i Innovació de l’Habitatge com a òrgan consultiu d’assessorament en temes de qualitat arquitectònica dels habitatges i dels diversos elements materials que el componen.\nLa creació del Consell és una de les exigències del Pacte nacional per a l’habitatge i de la Llei del dret a l’habitatge, que disposa que la qualitat, la sostenibilitat i la innovació de l’habitatge formen part del conjunt de característiques i prestacions que un habitatge ha de tenir per complir eficientment la seva funció social. La qualitat, la sostenibilitat i la innovació són les tres característiques que s’han d’adaptar als estàndards de seguretat i confort adequats en cada moment.\nEl Consell estarà format per l’Administració de la Generalitat, els col·legis professionals i les associacions professionals i empresarials relacionades amb la construcció d’habitatges, i representants del món local.\nLa Generalitat, els ajuntaments i les entitats que raonin la necessitat de la consulta podran efectuar una sol·licitud d’informe en aquest consell en relació amb qüestions relatives a la qualitat, sostenibilitat, salubritat i innovació en matèria d’habitatge. El Consell funciona a través d’un ple i d’una comissió permanent, que executarà les seves ordres. També es podran crear grups de treball per elaborar informes específics i citar experts en la matèria a tractar en la sessió del ple.


Sistema Nacional de Empleo. Aviso legal\nBienvenido | Benvinguts | Benvidos | Ongi Etorri\nAccesibilitat | Mapa Web | Escoltar\nAvís legal del web del Sistema Nacional d'Ocupació\nObjecte i àmbit d'aplicació.\nDrets de propietat intel·lectual i industrial.\nÚs del lloc Web.\nEstabliment d'hiperenllaços o links.\nPolítica de privacitat - Protecció de dades de caràcter personal.\nResponsabilitats i garanties.\nDret aplicable i jurisdicció competent.\nEl web http://www.sistemanacionalempleo.es és un domini de titularitat del Servei Públic d'Ocupació Estatal, que el posa a disposició del Sistema Nacional d'Ocupació.\nEl Sistema Nacional d'Ocupació està compost pel Servei Públic d'Ocupació Estatal i els Serveis Públics d'Ocupació de les comunitats autònomes, i es defineix com el conjunt d'estructures, mesures i accions necessàries per promoure i desenvolupar la política d'ocupació. Es basa, quant a organització i funcionament, en una sèrie de principis, entre els quals es troben la transparència en el funcionament del mercat de treball i l'establiment de les polítiques necessàries per assegurar la lliure circulació de treballadors per raons d'ocupació o formació.\nEls elements essencials que garanteixen aquest principi són, d'una banda, la col·laboració entre el Servei Públic d'Ocupació Estatal i els Serveis Públics d'Ocupació de les comunitats autònomes per crear, explotar i mantenir un sistema d'informació comú organitzat amb una estructura informàtica integrada i compatible i, de l'altra, l'existència d'una base de dades comuna que permeti la difusió de les ofertes i demandes d'ocupació i les oportunitats de formació existents a tot el territori de l'Estat, així com a la resta de països de l'Espai Econòmic Europeu, sempre d'acord amb el que estableix la Llei orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal.\nAtès el marc de col·laboració anterior, els integrants del Sistema Nacional d'Ocupació van acordar que la titularitat d'aquest domini correspongués al Servei Públic d'Ocupació Estatal.\nAquestes condicions generals tenen per objectiu regular l'accés, la navegació i l'ús del web http://www.sistemanacionalempleo.es, i delimitar les responsabilitats que se'n deriven.\nS'entén que l'accés o el sol ús d'aquest web per part de l'usuari implica la seva adhesió a les condicions generals que el Servei Públic d'Ocupació Estatal tingui publicades en el moment en què s'accedeixi al lloc web. En conseqüència, l'usuari ha de llegir atentament aquestes condicions generals i acceptar-les expressament.\nEn aquest sentit, s'entén per usuari la persona que accedeix, navega, utilitza o participa en els serveis i les activitats que s'hi desenvolupen.\nEl Servei Públic d'Ocupació Estatal facilita la consulta lliure i gratuïta de la informació que apareix al web i permet copiar-ne i distribuir pàgines sempre que se'n citin la font i la data en què se'n fa la còpia, que no se'n manipulin ni se n'alterin els continguts i que no s'utilitzi directament amb finalitats comercials.\nEl Servei Públic d'Ocupació Estatal autoritza la baixada gratuïta dels manuals, impresos, programes d'ajuda i publicacions informatives inclosos en aquest lloc web per tal de reproduir-los i distribuir-los, tret que s'hi indiqui el contrari de manera expressa.\nEls continguts del web http://www.sistemanacionalempleo, entenent com a tals: textos, gràfics, dibuixos, dissenys, codis, software, bases de dades, imatges, expressions i informacions; estan protegits per les lleis nacionals i els tractats internacionals sobre propietat intel·lectual i industrial.\nEl Servei Públic d'Ocupació Estatal podrà establir unes condicions particulars que regulin l'ús de determinats serveis específics oferts als usuaris a través d'aquest web.\nAbans de fer servir aquests serveis, l'usuari haurà de llegir atentament les condicions particulars corresponents creades amb aquesta finalitat pel Servei Públic d'Ocupació Estatal. L'ús d'aquests serveis específics implica l'acceptació de les condicions particulars que els regulen en la versió publicada pel Servei Públic d'Ocupació Estatal en el moment en què se'n produeixi l'ús.\nEl Servei Públic d'Ocupació Estatal es reserva el dret de fer canvis sense previ avís, amb l'objectiu d'actualitzar, corregir, modificar, afegir o eliminar els continguts o el disseny del web per tal de millorar el servei que s'ofereix.\nEls drets de propietat intel·lectual d'aquest web, el disseny gràfic i els codis que conté són titularitat del Servei Públic d'Ocupació Estatal, tret que s'hi indiqui una titularitat diferent.\nLa reproducció, distribució, comercialització o transformació no autoritzades d'aquestes obres constitueix una infracció dels drets de propietat intel·lectual del Servei Públic d'Ocupació o del titular en qüestió.\nIgualment, totes les marques o signes distintius de qualsevol mena continguts en aquest web estan protegits per llei. L'ús no autoritzat de la informació que s'hi conté, com també els perjudicis ocasionats en els drets de propietat intel·lectual i industrial del Servei Públic d'Ocupació Estatal, poden conduir a l'exercici de les accions que corresponguin legalment i, si escau, a les responsabilitats que se'n derivin.\nNo s'entendrà en cap cas que l'accés i la navegació de l'usuari impliquin una renúncia, transmissió, llicència o cessió total ni parcial d'aquests drets per part del Servei Públic d'Ocupació Estatal.\nEn conseqüència, no es permet suprimir, eludir o manipular l'avís de drets d'autor ("copyright") ni qualsevol altra dada d'identificació dels drets del Servei Públic d'Ocupació Estatal o dels seus titulars incorporats als continguts, ni tampoc els dispositius tècnics de protecció, les empremtes digitals ni cap altre mecanisme d'informació i/o d'identificació.\nL'accés al web http://www.sistemanacionalempleo.es per part dels usuaris és de caràcter lliure i gratuït.\nQuan sigui necessari que l'usuari es registri o aporti dades personals per poder accedir a algun dels seus serveis específics, ja sigui a la recollida, el tractament i, si és el cas, la cessió o l'accés de les dades personals dels usuaris, serà d'aplicació el que estableix la Política de Privacitat regulada en aquestes Condicions Generals, així com el que s'indica a les Condicions Particulars corresponents.\nEls continguts inclosos al web http://www.sistemanacionalempleo.es només es faciliten a empreses o usuaris finals. Qualsevol ús comercial no autoritzat d'aquests continguts queda prohibit, tret que es compti amb la autorització prèvia expressa i per escrit del Servei Públic d'Ocupació Estatal.\nSi l'usuari s'ha de registrar per fer servir algun dels serveis específics oferts en aquesta pàgina d'Internet, serà responsable d'aportar informació veraç i lícita. Si després del registre l'usuari rep una contrasenya per accedir a aquests serveis, es compromet a fer-ne un bon ús i a mantenir-la en secret. Així, doncs, els usuaris són els responsables de custodiar els identificadors i les contrasenyes proporcionats pel Servei Públic d'Ocupació Estatal i de preservar-ne la confidencialitat. A més, es comprometen a no cedir-los a tercers, ja sigui de manera temporal o permanent, i a no permetre l'accés a altres persones.\nL'usuari assumirà la responsabilitat per l'ús il·lícit dels serveis per part d'un tercer il·legítim que utilitzi una contrasenya obtinguda arran d'un ús no diligent o de la pèrdua de la contrasenya.\nEn virtut de l'anterior, és obligació de l'usuari comunicar de manera immediata als gestors del Servei Públic d'Ocupació Estatal qualsevol fet que permeti l'ús indegut dels identificadors i/o contrasenyes, com ara el robatori, la pèrdua o l'accés no autoritzat, per tal de procedir a cancel·lar-los immediatament. Mentre no es comuniquin aquests fets, el Servei Públic d'Ocupació Estatal quedarà exempt de qualsevol responsabilitat que pugui derivar-se de l'ús indegut dels identificadors o les contrasenyes per tercers no autoritzats.\nL'accés, la navegació i l'ús del web són responsabilitat de l'usuari, de manera que aquest es compromet a complir de manera diligent i fidel qualsevol instrucció addicional impartida pel Servei Públic d'Ocupació Estatal o per personal autoritzat del Servei Públic d'Ocupació Estatal relativa a l'ús del lloc web i dels seus continguts.\nHiperenllaços del lloc web http://www.sistemanacionalempleo.es a altres pàgines web.\nAl web http://www.sistemanacionalempleo.es s'han inclòs enllaços a pàgines de llocs web de tercers (“links”), la major part a pàgines d'Internet d'altres Administracions Públiques, que s'han considerat d'interès per als usuaris. No obstant això, el Servei Públic d'Ocupació Estatal no assumeix cap responsabilitat derivada de la connexió a aquests enllaços o dels seus continguts.\nNo es responsabilitza tampoc dels continguts que altres hagin inclòs als hiperenllaços als quals es fa referència en aquesta pàgina.\nEn tot cas, el Servei Públic d'Ocupació Estatal avisarà a través de missatges sobre els enllaços si, accedint-hi, s'abandona aquest web o, al contrari, si s'hi roman.\nHiperenllaços des d'altres pàgines web.\nEls usuaris que es proposin establir un hiperenllaç entre la seva pàgina web i el web del Sistema Nacional d'Ocupació hauran de tenir en compte el següent:\nL'establiment de l'hiperenllaç no implica en cap cas l'existència de relacions entre el Servei Públic d'Ocupació Estatal i el propietari de la pàgina web amb la qual s'estableixi, ni tampoc l'acceptació ni l'aprovació per part del Servei Públic d'Ocupació Estatal dels seus continguts o serveis. Per tant, està prohibit manifestar o donar a entendre que el Servei Públic d'Ocupació Estatal ha autoritzat expressament l'hiperenllaç i que ha supervisat o assumit els serveis que s'ofereixen a la pàgina web des de la qual s'estableix l'hiperenllaç.\nEl Servei Públic d'Ocupació Estatal no es responsabilitza de cap manera ni garanteix la qualitat, exactitud, fiabilitat, correcció ni moralitat dels continguts o serveis que l'establiment de l'hiperenllaç pugui oferir. L'usuari assumeix la responsabilitat exclusiva sobre les conseqüències, els danys o les accions que es puguin desprendre de l'accés a la pàgina web de l'hiperenllaç.\nLa pàgina web a la qual s'estableix l'hiperenllaç no pot incloure cap marca, denominació, logotip, eslògan o cap altre signe distintiu propietat del Servei Públic d'Ocupació Estatal, tret dels signes que formin part de l'hiperenllaç.\nLa pàgina web a la qual s'estableix l'hiperenllaç no pot incloure informació amb continguts il·lícits, contraris a la moral i als bons costums acceptats de manera majoritària o a l'ordre públic, com tampoc continguts que infringeixin drets de tercers.\nEl Servei Públic d'Ocupació Estatal (en endavant, SEPE) i els Serveis Públics d'ocupació de les Comunitats Autònomes són els responsables del Tractament de les vostres Dades, en els termes del Reglament (UE) 2016/679 del Parlament Europeu i del Consell, de 27 d'abril de 2016 (RGPD), relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals i a la lliure circulació d'aquestes dades i pel qual es deroga la Directiva 95/46/CE.\nFinalitat i Legitimitat del tractament\nEl tractament és necessari per al compliment d'una missió realitzada en interès públic o en l'exercici de poders públics conferits al responsable del tractament, principalment, a través del Reial decret 1383/2008, de l'1 d'agost, pel qual s'aprova l'estructura orgànica i de participació institucional del Servei Públic d'Ocupació Estatal en el marc del Reial decret 208/1996, de 9 de febrer, pel qual es regulen els serveis d'informació administrativa i atenció al ciutadà.\nEls terminis de conservació de les vostres dades personals quedaran fixats en funció de la normativa aplicable al cas particular i, en tot cas, segons la Llei 33/2003, de 3 de novembre, del Patrimoni de les Administracions Públiques.\nPodeu exercir els drets d'accés, rectificació, supressió (dret a l'oblit), limitació del tractament, portabilitat de dades, oposició, decisions individuals automatitzades (inclosa l'elaboració de perfils), reconeguts en el REGLAMENT (UE) 2016/679 DEL PARLAMENT EUROPEU I DEL CONSELL del 27 d'abril de 2016 relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals i a la lliure circulació d'aquestes dades, mitjançant notificació escrita al RESPONSABLE DEL TRACTAMENT, identificant-vos amb DNI, Passaport o Targeta de Residència. En el cas de ciutadans de Ceuta i Melilla, l'escrit per a l'exercici d'aquests drets s'haurà d'enviar a la Subdirecció General d'Estadística i Informació del SEPE amb domicili al carrer Condesa de Venadito n.9 28027 - Madrid.\nTanmateix, l'interessat tindrà dret a sol·licitar al RESPONSABLE DEL TRACTAMENT la retirada del consentiment en qualsevol moment. Aquest dret no perjudicarà la legitimitat del tractament basat en el consentiment previ a la seva retirada. De la mateixa manera, l'interessat podrà reclamar davant l'Autoritat de Control de qualsevol Estat de la UE, quan consideri que s'han vulnerat les seves dades personals.\nEl Servei Públic d'Ocupació Estatal declara que ha adoptat totes les mesures necessàries per garantir el funcionament de l'espai web del Sistema Nacional d'Ocupació, la seguretat en l'intercanvi d'informació i dades en els diferents serveis oferts, evitar l'existència i transmissió de virus i la resta de components danyosos als usuaris.\nEl Servei Públic d'Ocupació Estatal es compromet a informar prèviament l'usuari final sobre els possibles manteniments i talls en la disponibilitat de la pàgina, a través d'avisos i notícies establerts en el mateix lloc web.\nLa llei aplicable en cas de disputa o conflicte d'interpretació dels termes que conformen aquest avís legal, com també qualsevol qüestió relacionada amb els serveis del web http://www.sistemanacionalempleo.es, serà la llei espanyola.\nPer resoldre qualsevol conflicte que sorgeixi arran d'una visita al web o de l'ús dels serveis que s'hi ofereixen, el Servei Públic d'Ocupació Estatal i l'usuari acorden sotmetre's als jutges i tribunals del domicili de l'usuari, sempre que es trobi en territori espanyol.\n© Sistema Nacional de Empleo 2012.


Imatges de Maria: Catedral de Lleó\nVerge Blanca (matí)\nVerge Blanca (tarda)\nVerge Blanca (interior de la catedral)\nLa Verge Blanca o Santa Maria la Blanca, és una advocació de la Mare de Déu, molt estesa, i de molt diversa interpretació.\nPot identificar-se amb la blancor del material amb què es va fer una imatge (habitualment una escultura en pedra-marbre, alabastre, calcària, etc. -). És molt habitual identificar-la amb un miracle de la Verge que s'associa amb el color blanc: el que dóna origen a l'advocació de Nostra Senyora de les Neus, que se celebra el 5 d'agost (commemorant una nevada insòlita a Roma, que va assenyalar el lloc on es va aixecar l'església de Santa Maria Maggiore), encara que també a altres, i se celebra en altres dates, com el 25 de març, el 8 de setembre o el 3 de novembre.\nTeològicament, el blanc indica la puresa de la Verge, que pot associar al concepte de virginitat o al de la Immaculada Concepció. Entre els colors de les vestidures de la verge en les representacions pictòriques sol utilitzar el blanc per a la túnica, i el blau o el vermell per al mantell. El lliri blanc és la flor que s'utilitza com a símbol iconogràfic de la Verge, especialment en la representació de l'escena de l'Anunciació. També té relació amb la blancor l'associació simbòlica de la Verge amb la lluna o els estels (per exemple, en les jaculatòries), o amb el colom (especialment en l'expressió blanca coloma, una de les que s'associen a la Verge del Rocío , encara que també hi ha una Verge de la Paloma de Madrid).\nEl nom femení Blanca es va originar possiblement en aquesta advocació.\nLa Verge de l'Esperança, és de pedra, esculpida a la fi del segle XIII. La seva policromia és posterior. Representa, en realitat, a la Verge apocalíptica, amb el Nen Déu en el seu ventre, perseguit pel drac. Va passar en moltes ocasions a tancar l'arbre de Jessè. Va originar, així mateix, el tipus d'imatges anomenades "abrideras", a manera de tríptic obert que mostrava el fruit de les seves entranyes. Finalment, era bastant comú representar-la en el moment de l'Anunciació, embarassada també, com es creu que és el cas present, a jutjar pel filacteri que porta. És una imatge aconseguida amb gran realisme, molt estimada per tots els lleonesos.\nEl Pòrtic de nostra Senyora la Blanca és l'entrada principal de la Catedral de Lleó.\nOriginàriament, sota l'actual ubicació de la catedral, la Legió VII Gemina (d'aquí prové el nom de Lleó, de Legió) havia construït termes i altres edificis públics.\nL'any 916 el rei Ordoni II, va vèncer als àrabs en la batalla de Sant Esteve de Gormaz. Com senyal de agraïment a Déu per la victòria, cedí el palau per construir la primera catedral.\nLes cròniques ens parlen del pas d'Almansor per aquestes terres a finals del primer mil·lenni, devastant la ciutat i destruint els seus temples. No obstant això, sembla que els danys ocasionats a la catedral degueren de ser immediatament reparats, ja que a l'any 999 hi fou coronat, el rei Alfons V. Després d'una successió de revoltes polítiques i de dures empreses béŀliques, cap a l'any 1067 l'estat de la Catedral era de molta misèria. Això va moure al rei Ferran I de Castella, qui, després de traslladar les restes de Sant Isidor a Lleó, «es volcà en favors a la catedral». Amb aquest rei s'inicià una època pacífica, recollint grans triomfs en l'expansió del regne cristià. Era el moment del romànic d'Isidor.\nAmb l'ajuda de la princesa Urraca, germana del rei, s'inicia la construcció d'una segona catedral, acord amb les aspiracions religioses d'estil romànic. Aquesta catedral es mantingué dreta fins a finals del segle XII.\nLa construcció de la tercera catedral s'inicia l'any 1205 i la seva estructura principal finalitza l'any 1301, la torre sur no s'acabaria de construir fins el segle XV. Les restes romanes del segle II sobre les que s'assenta dificultà la bona cimentació dels pilars. La acumulació de humitats i la filtració de aigües provocà greus inconvenients als mestres. Per altra banda, la majoria dels fonaments de la catedral són de pedra de mala qualitat, de tipus calcari, amb poca resistència front als agents atmosfèrics. A més, la subtilitat del seu estil es un desafiament a la física; els nombrosos suports son summament fràgils, de manera que diversos arquitectes de l'època posaren en dubte que el projecte pogués mantenir-se dret.\nPer Lleó foren desfilant grans arquitectes, com Giacomo de Pavía, mentre els mals seguien agreujant-se. El terratrèmol de Lisboa de l'any 1755 va fer tremolar tot l'edifici, afectant de manera especial als vitralls. L'any 1830 augmentaren els despreniments de pedres, i per salvar-lo, Sánchez Pertejo reforçà als contraforts de tota la façana. S'incia aleshores un llarg procés de reparació i reconstrucció de l'edifici que perdura encara avui en dia.\nLa catedral de Lleó és quasi una rèplica de la catedral de Reims però més petita.\nSobre la porta de Sant Joan, per l'interior, penja una pell, a manera de quilla, que la tradició lleonesa ha identificat sempre com un "talp maligne". Ell minava el subsòl durant la nit, quan els picapedrers dormien, convertint en ruïnes seus treballs diaris. Aconsegueixen, per fi, sorprendre'l en un parany i donar-li mort, deixant el seu cadàver aquí penjat, com a testimoni d'aquella proesa.\nPàgina oficial de la catedral de Lleó\nPer saber més de la catedral de Reims clica'm, per conèixer la ciutat de Reims, clica'm\nEtiquetes de comentaris: Catedral, Espanya, Llegenda\nUbicació: Catedral de León, Plaza de Regla, 4, 24003 Lleó, Espanya


Trobada Transformació Digital | LleidaDigital 2022 | Xtrategics\n#LLEIDADIGITAL RETORNA AMB MOLTA QUALITAT PROFESSIONAL DESPRÉS DE DOS ANYS: RESUM I CONCLUSIONS DE LA 6ª TROBADA EMPRESARIAL SOBRE TRANSFORMACIÓ DIGITAL\n05 Maig 2022 | Blog\nEspecialista en creación de contenidos y dinamización de comunidades. Content & Community Manager en Xtrategics\nAquest divendres 29 d'abril, després de dos anys de pausa a causa de la Covid-19, hem tornat al Teatre l'Amistat de Mollerussa per a fer realitat una jornada més sobre Transformació Digital, #LleidaDigital, la trobada empresarial de referència a la provincia. La firma Xtrategics amb Fira de Mollerussa hem aconseguit una sisena edició molt satisfactòria en xifres: hem reunit a més de 200 empresaris i professionals de diferents sectors de les comarques de Lleida. Després de les 300 persones inscrites que ens va deixar la 5ª edició en prepandèmia, l'assistència d'enguany és doncs, igualment remarcable.\nAquesta jornada -que per tercer any consecutiu s'organitza també en el marc de la Mobile Week-, ha estat una edició clarament destacable per la qualitat de les ponències i la professionalitat de cada un dels ponents; especialistes en màrqueting, comunicació i noves tecnologies que han fet palès a com aprofitar la digitalització, a com adaptar-se a les noves formes de consum i de negoci, i a com podem aprofitar la transformació per fer les empreses més eficients i arribar a més clients. El còmic Pedro Llamas, dinamitzador de la trobada, ha estat el plus que ha marcat la 6ª trobada per ser igual de formativa i informativa, que jocosa i entretinguda.\nConcretament, els assistents de la trobada han pogut sortir del teatre havent refrescat o adquirit coneixements sobre com es va donar servei a 7'5 milions de catalans gestionant i adaptant l'accés al sistema sanitari durant la crisi de la Covid-19; com fer campanyes de màrqueting utilitzant influencers; les diferents estratègies a seguir perquè l'experiència del client sigui satisfactòria, sense descuidar l'objectiu de l'empresa de generar negocis rendibles; de la importància d'invertir en digitalització i com se'n poden beneficiar les Pimes dels ajuts i oportunitats en transformació digital; i de com podem captar clients mitjançant l'enviament massiu no invasiu d'emails.\nPaula Heller: "Em sento una privilegiada per participar en redefinir el model digital del sistema de salut"\nPaula Heller, Cap de Transformació Digital del Sistema de Salut de Catalunya, ha presidit la primera ponència de la jornada, "Com donar servei en temps rècord a 7,5 milions de catalans", per via telemàtica. Paula Heller ha fet un petit viatge en el temps per explicar-nos les diferents fases emocionals per les quals hem passat, durant aquests dos anys de pandèmia, la societat i el món en general. Ha fet èmfasi en les accions que es van dur a terme, des del Sistema de Salut, durant les diverses fases per continuar proporcionant informació oficial a la gent, mentre l'accés al sistema sanitari s'havia d'anar adaptant a gran velocitat, a partir d'accions i eines essencials en una situació de crisi absoluta.\nEls exemples han sigut múltiples, però un de molt clar és el vinculat a l'app La Meva Salut, la porta d'entrada a escala digital al sistema de salut. Abans de la pandèmia, el procés d'alta a l'app tenia una part que es feia de forma presencial; en temps de pandèmia, es van haver de fer modificacions pertinents per poder passar tot el procés d'alta d'una manera totalment autònoma i de forma digital. La Paula Heller ha explicat també tota la gestió del procés de vacunació a Catalunya, des que comença de manera manual i limitada, fins que s'arriba a donar assistència als 7'5 milions de catalans amb el desplegament d'una plataforma de vacunació constantment treballada.\n"Abans de la pandèmia era impensable que part de l'assistència sanitària es pogués donar mitjançant una eina o canal no presencial". Aquesta és una frase de Paula Heller que fa palès a la ràpida transformació digital en un context que ho requeria, i la importància de les eines digitals. En aquest cas, per afavorir l'accés i reduir el temps d'espera, perquè el ciutadà faci gestions de forma automatitzada i autònoma, empoderar-lo perquè pugui ser partícip en la presa de decisions relacionades amb la seva salut, per poder arribar a llocs llunyans i a persones amb poca mobilitat... i en definitiva, per salvar vides.\nTxell Costa: "En el màrqueting d'influència, la conversa abans de la conversió és vital"\nTxell Costa, consultora empresarial, conferenciant internacional i professora universitària, ha parlat del marketing d'influència en la seva ponència "Marketing amb influencers: Youtubers, bloggers i altres celebrities digitals". Ha estat una xerrada útil tant per qui es proposa ser influencer, com per qui té una empresa que, tenint expectatives i esperant resultats, veu convenient fer una estratègia d'aquestes característiques. Txell Costa ha volgut parlar-nos de la rellevància del bon engagement: "La conversa és important per arribar realment a la conversió", i ha volgut que prenguem consciència de la força que poden arribar a tenir els microinfluencers que saben aplicar-lo.\nTambé cal marcar una línea separatòria entre tres tipus d'influencers, i l'hem de tenir en compte segons què busquem. Així doncs, és important identificar si estem davant d'un influencer que viu de ser-ho, d'una persona que per la seva feina ha creat una comunitat i té capacitat d'influenciar, o si estem davant de persones amb molt d'impacte que cobren molt per col·laborar. També ens ha exposat les estratègies que els influencers fan servir per obtenir ingressos -el contingut pagat o branded content és l'estratègia més utilitzada, per ser "digerible i sexy"-, com aconsegueixen fer créixer la seva comunitat a base de ser constants, bons storytellers, creadors de sinergies i de continguts audiovisuals ben treballats, entre d'altres característiques; i quins avantatges té fer aquest tipus de col·laboracions, sempre que s'evitin els venedors de fum i tinguem clar què hem de tenir en compte abans, durant i després de treballar amb un influencer.\nLuz Hernández: "Qualsevol empresa neix, creix i mor; però pot morir per no ser capaç d'oferir experiències satisfactòries al client"\nLuz Hernández, head de Customer Experience a Holaluz, ha estat la tercera ponent en pujar a l'escenari del teatre per exposar-nos una guia pràctica sobre "Customer Experience". La seva ponència ha servit per deixar-nos clar que l'experiència de l'usuari és un tema amb molta rellevància i demanda, però amb poca gent que realment el domini. Ha destacat que aquest concepte "va més enllà d'allò que el client compra, va d'allò que el client sent", i que "la no relació o no interacció també crea experiència". En tot cas, és fonamental entendre que tan important és generar emocions satisfactòries en el consumidor, com generar negocis rentables en la nostra empresa: "Emociona el client sempre, però emociona també el teu director financer". Experiències consistents, viables, rellevants, vinculades entre elles, alineades amb les expectatives i personalitzades són algunes de les característiques a tenir en compte a l'hora d'aplicar una estratègia d'aquest tipus. La Luz Hernández ha aterrat el concepte d'experiència del client a través de nombrosos exemples que ens han deixat entreveure que la digitalització també ajuda a entregar experiències satisfactòries i que qualsevol pot oferir-ne de bones, doncs amb molt pocs recursos també podem treure molt de partit a la "Customer Experience".\nXavier Piqué: "Invertir en digitalització és fonamental per millorar en tots els processos de l'empresa"\nDesprés d'un esmorzar i networking molt profitós entre clients, socis i companys de professió, Xavier Piqué, responsable de l'àrea de Transformació Digital de la Cambra de Lleida i l'oficina AceleraPyme a la demarcació de Lleida, ha donat continuació al cicle de ponències amb "La transformació digital de les Pimes. Fons Next Generation, ajudes i oportunitats". A l'hora d'explicar què és l'oficina AceleraPyme i com se'n poden beneficiar les empreses, Xavier Piqué ha sigut breu, però efectiu. Mitjançant les dades de l'informe DESI ha mostrat la situació actual de les pymes quant al seu ús de les tecnologies, fet que ens ha deixat clar que encara hi ha molt recorregut a fer. Ha parlat dels objectius d'Estat per millorar en la transformació digital; de la importància d'invertir en digitalització -és invertir en progrés, en creixement de negoci, increment de la productivitat, en millora del servei de client, millora dels processos o reducció de costos-; i ha volgut deixar clar que gràcies als ajuts en transformació digital que s'ofereixen es poden minimitzar un seguit de barreres que sovint impedeixen invertir en digitalització. Així doncs, cal plantejar-se si ens interessa, per exemple, sol·licitar el Kit Digital, un paquet d'ajuts per a petites pymes on hi van destinats 3.067 milions d'euros.\nGerard Compte: "Tots fem servir l'email com a eina de comunicació, però també pot ser una eina de màrqueting per a les nostres empreses"\nGerard Compte, Ceo & Founder de Findthatlead & Scrab.in, ens llença una pregunta: "Què faries si tens el poder d'aconseguir tots els emails del món?". Ha començat la ponència captant l'atenció del públic dient que durant l'esmorzar i networking ha obtingut targetes de persones i aquestes ja han rebut un email seu. Com s'ho fa per rebre resposta a molts dels 10.000 emails que envia setmanalment a possibles clients i com troba aquests contactes? Ens ha deixat tres recomanacions: dir d'on has tret la informació, que el subject line i el copy tinguin tota una relació, i posar una firma indicant que deixarem de remetre emails si ens diuen que no en volen. Fent això i aplicant les set lleis per enviar-los en fred -missatges reals, directes, emocionals; sense plantilles predefinides; en estil WhatsApp, creant relacions, no presentacions; fer-los-hi saber sempre que bons que són; missatges amb CTA, no mencionar el teu nom, sinó posar-lo directament a la firma- aconseguirem respostes. A més, tenint en compte que tothom és a LinkedIn, a Instagram o a Facebook, Gerard Compte ha explicat que ara és més fàcil que mai trobar correus i contactar amb qui vulguem i massivament: "Linkedin és una base de dades on hi ha clients potencials que ens poden comprar un producte", "El que té de bo l'email és que podem enviar-ne molts sense que ningú se n'assabenti".\nEn definitiva, la innovació digital agilitza, facilita i dona resultats\nUna vegada finalitzada la 6ª Trobada Empresarial sobre Transformació Digital, ens hem quedat, d'una banda, amb les paraules de benvinguda de Marc Solsona, l'alcalde de Mollerussa, que han configurat un punt d'unió entre totes les ponències: "Digitalització ha de voler dir agilització i facilitació, fer les coses més fàcils". De l'altra, ens hem quedat també amb les paraules de cloenda de Narcís Romà, soci director de Xtrategics: "Transformació digital i tecnologia són dues coses que estan al dia a dia de la vida"; és a dir, cal comprendre que ja no entenem ni la societat -ni Lleida- sense la part digital, i això és un camí sense retorn.També ha llençat una reflexió final: "El terme transformació digital està molt prostituït", doncs ja estem tots bastant transformats i, per tant, hauríem de parlar sobretot de millora, d'innovació digital.\nNomés queda agrair a tots els empresaris, treballadors, autònoms, emprenedors, socis, clients i companys de professió que han assistit i fet possible la jornada empresarial d'enguany. Esperem que per a tu, la celebració hagi sigut una bona excusa per coincidir, apropar-nos i motivar-te per continuar innovant i emprenent.\nDes de Xtrategics continuem treballant per millorar dia a dia, jornada a jornada, amb l'objectiu de fer-te fluir, créixer i brillar.\nMés imatges de la 6a trobada #LleidaDigital:\nXtrategics atorga a l'entitat ACUDAM el projecte #CompromísDigital 2022\nXtrategics ha atorgat aquest dijous el projecte #CompromísDigital 2022 a ACUDAM, una entitat sense ànim de lucre creada l'any 1975 per iniciativa de mares, pares i famílies de persones amb discapacitat intel·lectual. Amb aquest, Xtrategics es compromet a millorar l'estratègia i l'ecosistema dig...


FES-TE COLÂ·LABORADOR/A DE LA 37Âª MITJA MARATÃ“ DE SITGES – Historia del Rugby Club Sitges\nEl 12 de gener de 2020 tindrÃ lloc la 37Âª Mitja MaratÃ³ de Sitges, una cita ineludible dâ€™esport en el municipi.\nEns agradaria comptar amb la colÂ·laboraciÃ³ del major nombre de possible de colÂ·laboradors/es ja que, grÃ cies a les vostres aportacions desinteressades, novament, lâ€™esdeveniment serÃ un gran Ã¨xit dâ€™organitzaciÃ³.\nSi et fas colÂ·laborador/a rebrÃ s el mateix obsequi que rebran els corredors/es. AixÃ² ho farem en el transcurs de la Festa del ColÂ·laborador/a que tindrÃ lloc el dijous 16 de gener, a les 19.00h, a lâ€™SPORTS BAR SITGES.\nA mÃ©s a mÃ©s, podrÃ s gaudir del 50% de descompte en la quota a la Piscina Municipal, si tâ€™abones al centre del 28 de gener i fins el 28 de febrer de 2020. Pels colÂ·laboradors/es que ja sou abonats a la piscina, tambÃ© us podreu beneficiar dâ€™aquest descompte.\nSi vols formar part dâ€™aquest grup de colÂ·laboradors/es, pots contactar amb la Regidoria d’Esports (93.894.50.56), o bÃ© pots enviar-nos un correu electrÃ²nic a esports@sitges.cat, per tal de facilitar les teves dades.\nTot seguit et relacionem les diferents propostes i horaris de colÂ·laboraciÃ³ en la Mitja MaratÃ³ dâ€™enguany:\nLLOC: Hotel CalÃpolis, a lâ€™Avinguda Sofia, 2.\nLLOC: Passeig MarÃtim (davant Club de Mar de Sitges).\nGuarda-roba: de 7:00 a 13:00h (directament a lâ€™hotel CalÃpolis).\nControl de carrers (nomÃ©s majors de 18 anys): de 8:00 a 12:30h\nAvituallaments en el recorregut i a lâ€™arribada: de 8:00 a 13:00h\nEsperem que ens acompanyis en aquests dies i aprofito lâ€™avinentesa per desitjar-te unes Bones Festes de Nadal i un millor 2020.


Els grallers “Si Fa Sol Toquem” participen a l'Aplec Internacional Adifolk de Perpinyà | RTVVilafranca\nEls grallers “Si Fa Sol Toquem” participen a l’Aplec Internacional Adifolk de Perpinyà\nAquest proper cap de setmana, 30 i 31 de juliol, el grup de grallers “Si Fa Sol Toquem” de Vilafranca participarà a la 29a edició de l’Aplec Intencional Adifolk que enguany se celebra a Perpinyà.\nEl grup de Vilafranca interpretarà la peça “Patrimonis” dins de l’espectacle central de dissabte a la tarda a la plaça del Castillet. Estrenada a Algemesí el passat maig, Patrimonis és una peça que reuneix les melodies de tres patrimonis immaterials de la humanitat dels Països Catalans: els castells, les festes de la Salut d’Algemesí i la Patum de Berga.\nL’arranjament és per a treus veus i fusiona el Toc de castells, la Muixeranga d’Algemesí i el Salt de Plens. La interpretació serà amb tres gralles dolces, gralla baixa, tabal valencià i tabal provençal. Aquests dies, abans de marxar, feien els darrers assaigs.\nEls “Si Fa Sol Toquem” durant l’Aplec també acompanyaran musicalment a l’Esbart Català de Dansaires de Barcelona, l’Esbart Dansaire Castell de Tona, l’Esbart Joventut Nostra de Barcelona i el ball de Gitanes de l’Arboç.\nLa colla vilafranquina ja actuarà aquest divendres a la nit a la Catalunya Nord. Faran un Concert de gralles a Prada de Conflent, vil·la adoptiva de Pau Casals.\ngrallers, Lluís Rovira, Si Fa Sol Toquem\nEl 27è Dia del Graller ha tornat a convertir Vilafranca en la capital de la gralla


Talls i restriccions de trànsit per l'arribada de la Vuelta dilluns i dimarts que ve\nEl comú també ha informat que l’aparcament del Parc Central i Parc Central 2 es desallotjaran per ser zona d’arribada\nImatge de la Vuelta d'una edició passada.\nActualitzada 17/08/2017 a les 13:32\nLa zona de meta de la tercera etapa de la Vuelta serà davant de la Poste Francesa, per la qual cosa la instal·lació de la infraestructura alterarà la circulació el dilluns 21 d’agost des de primera hora del matí fins a les 21 hores, segons informa el comú d'Andorra la Vella. Es limitarà el trànsit pel carrer Prat de la Creu, que quedarà tallat entre l’ambaixada d’Espanya i la zona de meta durant aquest període (de 8 a 21 hores aproximadament).\nEls vehicles provinents de la part alta de l’avinguda Meritxell passaran, excepcionalment, per la plaça de la Rotonda, que habitualment és d’ús exclusiu per a vianants, i seran desviats pel carrer Consell d’Europa. L’avinguda Tarragona també patirà alteracions en el trànsit des de primera hora del matí. Des de la Batllia fins a la zona de meta es col·locaran tanques durant la jornada al llarg de l’últim quilòmetre de l’etapa que anirà fins a la rotonda de Prada Casadet, pujarà pel carrer Doctor Vilanova i es desviarà cap al carrer Prat de la Creu per l’esprint final.\nL’arribada de la Vuelta es preveu passades les 17 hores. Per tant, els talls totals de trànsit pel recorregut de l’etapa, es realitzaran progressivament a partir de les 15 hores (hora prevista de l’arribada de la caravana publicitària a la frontera hispanoandorrana) fins a les 19 hores aproximadament. Així, s’aconsella no agafar els vehicles en aquest període per evitar col·lapses circulatoris.\nA Andorra la Vella els ciclistes arribaran per la rotonda de la Margineda (CG-1) provinents de Sant Julià fins a l’avinguda Salou (CS-101), agafaran la carretera de la Comella (CS-200) i baixaran per la carretera de l’Obac, avinguda Tarragona, carrer Doctor Vilanova i faran arribada al carrer Prat de la Creu.\nD'altra banda, els aparcaments descoberts Parc Central, Parc Central 2 i Casadet no estaran operatius entre diumenge 20 d’agost a les 21 hores i fins a les 23 hores del dilluns 21 d’agost, per necessitats d’espai del muntatge de l’arribada de l’etapa.\nFinalment, el dimarts 22 d’agost, la quarta etapa de la Vuelta sortirà d’Escaldes-Engordany cap a les 12.30 hores, passarà pel carrer de la Unió, la carretera de l’Obac, avinguda Tarragona, avinguda Salou i fins a la rotonda de la Margineda, en direcció a Sant Julià de Lòria. Així, la circulació de vehicles quedarà interrompuda en aquest tram aproximadament entre les 12 i les 13 hores.


Sou a: Inici / Estudis / GArqEtsaB / Preguntes freqüents\nEl mes de juliol. La matrícula és anual, i per tant has de formalitzar la dels dos semestres.\nExcepte la matrícula de nou accés i la modificació de matrícula pels estudiants de fase inicial del gener que són presencials, la matrícula la podràs fer per internet, a través d’e-secretaria. A finals de juny es publicarà tota la informació necessària (horaris, calendari acadèmic, calendari d’exàmens).\nPer facilitar la matrícula de les assignatures troncals i optatives s’estableix una codificació depenent dels cursos i tipologia de les assignatures.\n- Les assignatures de primer curs tenen el mateix codi siguin anuals, de primer o de segon semestre. Els grups que comencen per 1 són de matí i els que comencen per 2 de tarda.\n- De segon a cinquè curs, a excepció de Projectes (que tenen el mateix codi els dos semestres), els Tallers temàtics i Seminaris associats que tenen sigles, les assignatures tenen codis diferents en funció del semestre i torn d’impartició. (Els grups que comencen per 1 són de primer semestre-matí, per 2 de primer semestre-tarda, per 3 de segon semestre-matí i 4 de segon semestre-tarda).\n- Les assignatures optatives, igual que les assignatures de segon a cinquè, tenen codis diferents en funció del semestre i torn. A més el segon dígit correspon al curs al qual s’adrecen i un tercer dígit informa que són assignatures intensives o semi intensives (0 ó 1).\nSi vols saber en quines dates es reuneixen les CCiAC has de consultar el calendari acadèmic que es publica al web i al Taulell d'Anuncis de l'Escola.


Rescaten al Port Fòrum un cabirol que estava perdut | betevé\nRedacció | diumenge, 16 de maig del 2021, a les 19.16\n(ACN) La policia local, els Mossos i els Agents Rurals han rescatat un cabirol aquest dissabte a la zona del Port Fòrum, entre Sant Adrià de Besòs i Barcelona. L’animal va aparèixer fa tres setmanes a la desembocadura del riu Besòs i feia dies que estava perdut entre Sant Adrià i Badalona.\nSegons ha informat l’Ajuntament de Sant Adrià, està en bones condicions i ha estat traslladat al Centre de Fauna Salvatge de Torreferrussa. Les autoritats sospiten que el cabirol va baixar de la serralada de Marina, on hi ha altres exemplars, fins al Parc Fluvial del Besòs, on es va veure per primera vegada el 28 d’abril. Un cop constatat que l’animal no tornava per si sol, es va muntar un dispositiu per ajudar-lo a fer anar riu amunt.\nVist al nucli urbà de Sant Adrià\nL’Ajuntament va fer una crida el 10 de maig a la ciutadania perquè col·laborés en la recerca de l’animal i facilités informació que ajudés la policia i els agents rurals a trobar-lo i portar-lo al seu hàbitat natural. Després d’estar-se a prop de la desembocadura durant 10 dies, el cabirol va ser vist al nucli urbà de Sant Adrià de Besòs, però quan els agents rurals van desplaçar-s’hi ja havia tornat al riu. Finalment, el cabirol ha estat localitzat al cap de sis dies a la zona del Port Fòrum.\nEl Besòs es continuarà renaturalitzant amb un refugi de biodiversitat\nEl projecte servirà per millorar la qualitat ambiental de l’espai ﬂuvial i permetrà que augmenti la biodiversitat de ﬂora i fauna en aquest tram del riu Besòs.\n— animals — port de Barcelona\nLa sequera s’aguditza: poca perspectiva de pluja a mig termini


Autoria: Originalment, consorci europeu liderat per SETEM Catalunya. Ara és una organització independent dels socis del projecte original.\nIdioma: Anglès, Castellà, Holandès, Català, Alemany\nResultat d’un projecte finançat per la Comissió Europea del 2013 al 2015, Electronics Watch és una organització de supervisió independent que ajuda els compradors del sector públic a complir amb la responsabilitat de protegir els drets laborals de treballadors/es en les seves cadenes globals de subministrament de l’electrònica.\nExplicació detallada d’aquesta experiència realitzada per l’IES Prado de Santo Domingo (Alcorcón, Espanya) i publicada pel Projecte CLIO. Es tracta d’un joc que simula les condicions del mercat, la coerció militar, les relacions de poder, el comportament de les persones, etc. en el marc de l’economia-món sorgida durant els segles XVI-XVIII.\nEn català. Es tracta d’un documental elaborat pel programa de televisió “Gran Angular” sobre aquesta obra teatral escrita i interpretada per Amina i els seus fills, Ayoub i Hamsa, amb la producció de l’associació Pa’Tothom. A l’obra, aquesta dona marroquina explica la seva experiència en la recerca de feina a Barcelona.


Nous Doctors del 2017\nQu� �s GRPF?\nEstudiants de M�ster\nAquest any 2017 ha estat un any molt prol�fic amb 4 nous/noves doctors/es en el nostre grup de recerca. Tots/es quatre han presentat unes tesis excel�lents i nosaltres, com a grup, estem molt orgullosos de comptar amb ells i elles a l'equip! Enhorabona a tots i totes, Cristina, Josep, Lourdes i Salvatore!\nCristina G�nther, PhD (18 de maig de 2017)\nJosep Mercadal, PhD (8 de juny de 2017)\nLourdes Artigas, PhD (14 de juliol de 2017)\nSalvatore Cosntino, PhD (14 de juliol de 2017)\nL'objectiu principal del grup és estudiar i investigar els aspectes interns i externs del grup familiar i promoure polítiques que permetin ajudar a les famílies i els seus membres a millorar en el seu desenvolupament personal i social.\nCarles Pérez i Testor és l'investigador principal del grup\nActualment és Profesor titular de la Facultat de Psicologia, Ciències de l'Educació i l'Esport Blanquerna, Universitat Ramon Llull (URL) i Director de l'Institut Universitari de Salut Mental Vidal i Barraquer (FVB)\nEl Grup de Recerca de Parella i Fam�lia (URL) ha estat reconegut novament com a "Grup Consolidat" per la Generalitat de Catalunya 2014-2016


Propostes a Escaldes-Engordany per la llar de jubilats, la mobili\nEn la línia de la proposta de principis de campanya de dur a terme accions encaminades a facilitar la vida a la població de gent gran de la parròquia, Unió per Escaldes-Engordany vol ampliar la Llar de Jubilats amb una planta més. En aquest espai, diu el cap de llista Higini Martínez Illescas, s'ubicarien unes sales que emularien una llar particular perquè la gent gran s'animés a sortir de casa. També s'afavoriria la interacció amb generacions més joves.\nLes barreres arquitectòniques a les quals s'enfronta la població també existeixen a Escaldes-Engordany segons el Partit Socialdemòcrata. Aquestes no són només un impediment per a la mobilitat de les persones que la tenen reduïda crònicament, sinó que, segons el candidat Antoni Fernández, altres sectors de la població les poden patir en algun moment de la seva vida i el PS en farà un estudi de totes per eliminar-les.\nSegons el PS persones com les embarassades, la gent gran o algú que pateixi un accident i hagi d'anar amb crosses són víctimes d'aquests paranys urbanístics.\nProporcionar places d'aparcament i dinamitzar econòmicament la part alta de la parròquia és l'objectiu de Terceravia+Independents a Escaldes-Engordany. Aquesta formació aconseguirà pal·liar les mancances d'aquest sector de la parròquia amb la construcció d'un gran estacionament soterrat a les places de prop de l'església, assegura el candidat Josep Baliellas.\nA més aquesta candidatura considera que la caseta de turisme hauria d'estar en un lloc més cèntric i proposen desplaçar-la al carrer de la Unió.


LLIBRE PRIMER: 2017\negut a la previsió de tempesta per dissabte al vespre hem fet la travessa avui diumenge.\nEns ha fet un matí assolellat i esplèndid.\nSembla que, malauradament, l'ajuntament vol re emprendre el projecte del parc dels Tres Turons. Cosa que comporta l'expropiació de veïns que han viscut (fins fa poc) tranquil·lament dalt del turó de la Rovira.\nHan tornat els grafiters...\n...alegra una mica les parets amb els colors de les pintures.\nLa gent continua pujant a fer-se fotos...\nHem acabat, com ja estava previst, fent un vermut al Bar Delicias\nDes de on hem pogut veure el pas d'una "processó"!!!\nEn aquest barri sempre passen coses\nPublicat per fra miquel a 20:16:00 2 comentaris beneïts\nACTUALITZACIÓ!!!........ VIIIª TRAVESSA DELS TRES TURONS\nDegut a que la previsió meteorològica per dissabte tarda és de pluja, ES POSPOSA la travessa al diumenge pel matí. Si bé no haurem vist sortir la lluna plena, al haver plogut, gaudirem d'unes vistes esplèndides de la ciutat :o)\nQuedarem al mateix lloc (Totem del parc de la Creueta del Coll) a les 11h. A banda de les vistes de la ciutat ens regalarem amb un vermutillu al Bar Delicias. Això si, un cop assolits tots els cims.\nuitena Travessa dels Tres Turons!\nEs diu aviat! :o)\nAquest any tornem a fer-la al cap vespre, tot esperant veure sortir la lluna plena des del turó del Carmel o el de la Rovira.\nSerà el dissabte 4 de novembre. El sol es pondrà a les 17h 46' i la lluna sortirà a les 18h 22'\nEns trobarem, com en les edicions anteriors, al Totem del Parc de la Creueta de Coll\ni farem el mateix recorregut que l'any passat:\nPujarem al Turó de la Creueta del Coll, baixarem pel carrer de Morató.\nAnirem cap el Turó del Carmel pel carrer del Santuari i carrer de Ceuta fins el Mirador Virolai.\nDes d'aquí grimparem cap el Turó del Carmel (Porteu calçat adequat) No és difícil, però estem a la "muntanya"\nDepenent del que haguem trigat a arribar aquí decidirem si continuem la Travessa o ens esperem a que surti la lluna.\nBaixarem d'aquest turó per un camí que ens porta prop de la Parròquia Mare de Déu del Mont Carmel I baixarem fins el bar Delicias.\nDes d'aquí, pel carrer i pont de Mühlberg\narribarem al carrer Lavernia que ens porta al cim del Turó de la Rovira.\nDes d'allà les vistes són magnífiques\nNo cal que us apunteu. Només que esteu al Totem del Parc de la Creueta del Coll dissabte 4 de novembre a les 17h\nLa Parada de metro més propera és "El Coll/Taixonera" (sortint pel costat del Carrer de Mare de Déu del Coll)\nPublicat per fra miquel a 23:13:00 3 comentaris beneïts\nmatges de la celebració del referèndum\nd'autodeterminació de catalunya al col·legi electoral IES Vall d'Hebrón de Barcelona.\nEls mossos intenten entrar, però en veure la resistència desisteixen.\nLa votació ha començat però hi ha problemes amb internet\nSolucions improvisades per aixoplugar els que no han estat previsors\nAlguns es distreien fent coses.\n(En Rajoy ja ho va dir que "...los catalanes hacen cosas"...)\nMolts ja hem votat però continuem aquí.\nAra cal protegir les urnes.\nA punt de tancar el col·legi, neguit per si venen la brigada dels "piolin"\nSeguiment dels esdeveniments un cop tancats els col·legis electorals.\nEl recompte ha acabat!!!\nLa llum de la urna\nJa podem anar a dormir :o)\nTingueu una bona setmana\nPublicat per fra miquel a 12:35:00 5 comentaris beneïts\nls jardins de Santa Clotilde estan situats dalt d'un penya segat a la població de Lloret de Mar.\nLes vistes des de les seves terrasses és magnífica\nVan ser dissenyats pel jove arquitecte Nicolau Maria Rubió i Tudurí l'any 1919 per encàrrec del marqués de Roviralta\nVa ser el seu primer projecte de jardí en acabar la carrera d'arquitectura.\nEl jardí està pensat com un seguit de terrasses enllaçades per camins i escalinates emmarcats per parets vegetals de coníferes (xiprers i tuies) Amb espais interiors amb vegetals de diferents textures i tons de color verd.\nHi ha tres eixos principals que uneixen amb escalinates la placeta central i l'esplanada superior. Estan vorejades de vegetació que canalitza la visió cap el mar i cap a l'esplanada superior.\nÉs una llàstima que l'esplanada superior, on es troba el palau, no es pot visitar.\n(Durant l'època d'estudiant vaig tenir l'oportunitat de començar la visita del jardí per aquesta esplanada; recordo dos cilindres molt grans de xiprer retallat al mig d'un pla de grava pentinada amb rascle)\nDes d'aquesta esplanada es pot baixar per l'escala dels lleons\nA continuació ve l'escala de les sirenes: "custodiada" per un seguit de sirenes de dues cues fetes en bronze, obra de María Llimona i Benet, filla de l'escultor Josep Llimona.\nLes plaçetes i camins també estan adornats amb escultures i busts d'estil neoclàssic imitant els que es poden trobar en jardins italians d'estil renaixentista.\nQue sovint apareixen com a punt d'interès al final d'un recorregut visual.\nAls extrems laterals del jardí la vegetació perd una mica la rigidesa del retall i topiaria.\nHi ha esplanades de gespa amb arbres i plantes autòctones. Amb bancs per contemplar les vistes.\nEn aquest temps d'agost tota la vegetació és de diferents tons de verd.\nEspero poder tornar en primavera, quan els agapants estiguin florits.\nForça part del jardí està exposat però també trobem racons per passejar a l'ombra\nL'aigua apareix en el jardí en un estany amb cascada a sota de l'esplanada on hi ha el palau,\na les escales de les sirenes i a algun brollador.\nPerò també al fons del paisatge amb la vista del mar.\nQue tingueu una bona passejada i acabeu de passar bé l'estiu\nPublicat per fra miquel a 23:37:00 3 comentaris beneïts\nACTUALITZACIÓ!!!........ VIIIª TRAVESSA DELS TRES ...


L'excursió de Relleu - Sóc de Poble\nby El Rentonar. Natura i Patrimonimarç 9, 2009Xarxa de Pobles2 comments\nHuit i mitja del matí. La vara a l’olivera de la plaça.\nT’has fet cafè?, pregunta Albert eixint del forn.\nEns reunim a l’olivera.\nEns falta Pau que l’arrepleguem al castell a la porta de sa casa, i comencem el camí.\nUn dia boníssim, el sol ens acompanya, els ametlers florits, l’ambient i el camp nets per la pluja dels dies passats.\nArribem al Collao, i no ens fa gracia la costera, després d’haver-ne muntat ja alguna que altra.\nEns quedem de pedra, quant passem per mas de la Zurca i veiem la carrasca a trossos, per a fer foc. La carrasca estava inclosa en el Catàleg d’Arbres Monumentals (i d’interés) de La Torre. Si llegiu el catàleg veureu que estava predestinada a secar-se, però de tota manera ens hem quedat molt flipats.\nQuant acambem d’esmorzar, dona la sensció que ja hem fet l’excursió, i estem, encara, a mitjan camí.\nSeguim; ho duem bé. el camí d’ara en avant es més suau i discorris per enmig del la pinada; no es fa pesat.\nLa serra Aitana I El Puig Campana son l’escenari que ens acompanya tot el recorregut.\nEs l’una del mig dia i ja estem en Relleu.\nEdu s’amolla als primers xiquets que veu, i ens costa recuperar-lo a la nostra companya.\nEn ve al cap eixa frase que m’han dit més d’una volta: “Relleu ens a passat davant!!” referit-se a La Torre, i jo pense: (…?).\nDesprés de deixar a Edu on l’aviem trobat, cuento contat, si t’ha agradat ja s’ha acabat.\nPauet on 7 d'abril de 2009 at 20:18\nLa crònica és meravellosa… està tota l’essència del parretisme i del teu amor per esta terra (el planeta i el poblet)… Gràcies per fer-me reviure un moment tan especial de germanor rentonarenca…\nMaite ArCo on 27 de juny de 2009 at 22:00\nM'alegra molt saber que Edu vos va acompanyar durant l'excursió i que la va disfrutar, està molt sol des de que Miguel va morir a finals d'abril, Edu no permet que ningú se l'enduga a una altra llar i sempre torna a la Rabosina, a sa casa… s'ha convertit en un gos compartit per tots els veïns!!


La Diputació d'Alacant aprova els pressupostos - À Punt\nLa Diputació d'Alacant aprova els pressupostos\nEl diputat de Compromís s'abstindrà després de pactar un decàleg municipalista amb el PP i Ciutadans.\nLa Diputació d'Alacant aprova aquest dilluns els pressupostos amb l'abstenció de Compromís. La coalició ha pactat un document amb deu mesures amb el PP i Ciutadans que impliquen una inversió de vora sis milions d'euros i que condiciona el repartiment del fons de cooperació de la institució, que es farà a partir de criteris de població i de superfície.\nPer primera vegada des que va entrar en la institució, Compromís no s'oposarà als comptes. El diputat Gerard Fullana ha assegurat que "urgeix trencar murs en política" i ha mantingut que "fer oposició no només és criticar, sinó també fer que partits antagònics generen consensos".\nEl pacte tancat inclou, a més de l'augment de sis milions d'euros en inversió, un compromís perquè la diputació siga "un actor polític actiu en l'arribada del tren de la costa", i els comptes habilitaran una partida per a redactar el projecte d'accessos a la futura estació de tren de la Marina Alta.