Nagore Robles explica als seus seguidors d'Instagram que li han robat la ca\nNagore Robles explica als seus seguidors d'Instagram que li han robat la cartera\nLa col·laboradora de televisió no ha tingut un dels seus millors dies\nper Redacció dimecres, 19 de juliol 2017 - 13:22h\nImatge de Nagore Robles | Cedida\nNagore Robles està vivint un dels seus millors moments tant personalment com professionalment. Està molt feliç vivint una gran i bonica etapa plena d'amor al costat de la seva parella Sandra Barneda. A més, després de l'èxit aconseguit a 'Supervivientes', on ha participat en tots els debats, ara està a punt d'estrenar 'Me lo dices o me lo cantas', un programa musical on s'estrenarà per primera vegada com a cantant a televisió. Cal destacar que Nagore porta un ritme de vida frenètic a causa del treball. Entre 'MYHYV', 'Supervivientes', i els enregistraments d'aquest nou programa, costa creure que pugui treure temps per estar amb la seva parella. Però com tots sabem, l'amor pot amb tot i més.\nPerò tot això ara s'ha vist alterat a la vida de la col·laboradora per un fet irritant. Ha començat el dimecres donant-li el bon dia com és de costum. Però en poques hores ha passat de la felicitat extrema a la màxima resignació a la sala d'una oficina d'expedició de carnets. En una història recent d'Instagram, Nagore ha ensenyat un número d'espera per tramitar i aconseguir de nou el permís de conduir. I és que la col·laboradora de televisió ha confessat que «m'han robat la cartera».\nNagore s'ha quedat absolutament descol·locada en ficar la mà a la bossa i no trobar de cap manera la seva cartera, tal com explica 'Lecturas'. Per això mateix, ha decidit anar a renovar tots els documents abans que passi més temps. Quan t'adones d'un fet així, significa que et toquen uns dies de cues i esperes interminables, sobretot en l'època que estem, estiu.\nImatge del número d'espera per tramitar i aconseguir de nou el carnet de Nagore. | Cedida


J. M. Puyal: 'Els professionals poca cosa podem fer, d'un en un' - VilaWeb\nJ. M. Puyal: 'Els professionals poca cosa podem fer, d'un en un'\nUs oferim un resum de la conferència de premsa que féu en la presentació del seu primer llibre 'Aicnàlubma', sobre la televisió i els mitjans de comunicació\nJoaquim M. Puyal acaba de publicar el seu primer llibre, 'Aicnàlubma' (Columna), en el qual reflexiona sobre la televisió i la societat de la informació. Puyal hi fa bàsicament una diagnosi: s'ha debilitat el fonament de servei públic de la televisió, pública i privada, i l'entreniment ha esdevingut un objectiu, no pas una condició, dels missatges, cosa que ha anat en perjudici dels espectadors. 'La televisió no es pot regir únicament per criteris mercantils.' Per això reivindica els drets del receptor, que ha aplegat a tall de decàleg a la part final del llibre. En aquest vídeo us oferim un resum de l'extensa conferència de premsa, feta en la presentació del llibre, ahir a Barcelona.\nAmb una faula introductòria que explica el títol sorprenent ('Ambulància', al revés), Puyal s'emmiralla en l'espectador i fa una autocrítica de la tasca periodística. Als capítols que segueixen fa una radiografia de la societat de la informació i, al final, apunta vies per a resoldre 'la perversió a què s'ha arribat' i que ha deixat a la cua els interessos del receptor. 'Però els professionals poca cosa hi podem fer, d'un en un', diu des d'una certa impotència; per tant, advoca per un compromís més gran de tots els actors implicats en el sistema: universitats, col·legis professionals, consells audiovisuals, associacions d'espectadors, etc. 'Cal cercar el camí dels contrapesos', rebla.\nConvençut que es poden assolir grans audiències sense necessitat de fer de l'entreteniment un objectiu, cosa que va demostrar durant dècades amb els seus programes, avisa del perill de fer creure que les televisions privades 'poden fer allò que volen' i que les públiques han de jugar en una altra divisió 'i que són les avorrides'. 'La televisió ha d'informar, enriquir i divulgar, aquest és el seu objectiu.' I recorda que la llei de televisions privades anterior definia, al pròleg, la funció que han de tenir com a servei públic; en canvi, la nova llei de l'audiovisual espanyol no hi fa ni tal sols una referència.\nTornada a la televisió?\nQuinze anys després d'haver deixat la televisió, confessa que encara n'està enamorat. Però aclareix que no pensa pas tornar-hi: 'Cada cop és més difícil de treballar-hi com jo voldria, en el sistema actual.'\nLa transmissió d'en Puyal (Web de Catalunya Ràdio de les transmissions dels partits del FC Barcelona, que J. M. Puyal fa des de fa més de vint-i-cinc anys)


Més de 3.700 socis del Barça podran votar diumenge a Girona - Diari de Girona\nFontajau acollirà cinc meses on un 5% del total del cens presencial està citat a exercir el seu dret\njordi roura girona 04.03.2021 | 23:59\nLaporta, Font i Freixa, els tres presidenciables · EFE\nLaporta, Font i Freixa, els tres presidenciables\nUn total de 87.479 socis del Barça, que representen el 79,3% del cens, estan cridats a votar diumenge de manera presencial en les eleccions a la presidència del club. D'aquests, 3.707, un 5% del cens, podrà exercir el seu dret a Girona, en concret al pavelló de Fontajau, on el club habilitarà 5 meses. Segons el Barça, 22.811 socis, el 20,7%, ja han exercit el seu dret per correu.\nEls socis han quedat distribuïts entre sis seus. S'instal·laran a Barcelona (Camp Nou i Palau Blaugrana), Girona (Fontajau), Lleida, Tarragona, Tortosa i Andorra. La seu de Barcelona, com és lògic, és on es concentra la majoria dels electors, 78.987 socis (el 89% del cens presencial) en els dos col·legis electorals del Camp Nou (101) i el Palau Blaugrana (10 meses). Després apareix Girona (3.707 socis, el 5% del cens presencial en 5 meses), Tarragona (2.200 en 3 meses), Lleida (1.264 en 2 meses), Andorra (705 socis en 2 meses) i Tortosa (616 socis en 1 mesa).\nLes restriccions provocades per la pandèmia convertiran aquesta jornada electoral, que determinarà qui és el nou president del Barça d'entre tres aspirants, Joan Laporta, Víctor Font i Toni Freixa, en atípica. Dilluns el club va enviar a tots els socis que han de votar presencialment un correu electrònic amb tot allò que els cal saber, des de la seu, el número de mesa i l'horari recomanat. Els col·legis estaran oberts entre les 9 del matí i les 9 de la nit. Per accedir-hi serà indispensable el carnet de l'any 2021 o 2020, perquè no es permetrà l'accés a ningú que no sigui soci. Serà obligatori l'ús de mascareta, respectar les distàncies de seguretat i seguir les indicacions del personal. A l'hora d'emetre el vot s'haurà d'acreditar l'identitat amb el DNI, el carnet de conduir o el passaport. Les eleccions mobilitzaran 1.986 persones, entre personal del club, interventors, col·laboradors que han de vetllar per la protecció anti-covid-19 i el personal de seguretat.


cursos:escola_inclusiva:deic:modul_6:practica_3 [Formació del professorat]\n6.3 Contextualització i clarificació conceptual\nExisteix un cert consens en entendre l’èxit educatiu com un procés participat, dialògic i reductor de l’exclusió educativa (UNESCO 2008, OCDE 2012).\nQuan parlem d’èxit educatiu ens referim a un repte complex en el que, de forma complementària, hi intervenen diverses dimensions. Algunes d’aquestes dimensions estan relacionades amb aspectes individuals, altres, estretament vinculades a l’àmbit social:\n★ Condicions d’equitat en l’accés al sistema educatiu i en la permanència en el procés escolar.\n★ Rendiment acadèmic individual (competències i habilitats necessàries per desenvolupar-se de forma satisfactòria en la vida social i laboral).\n★ Accés i participació en els diferents àmbits educatius formals i no formals (connexió de temps i espais).\n★ Impacte i retorn educatiu (ús del capital educatiu per a la millora de la societat). A nivell individual, l’èxit educatiu implica l’assoliment d’unes competències bàsiques que es concreten i despleguen en el currículum mitjançant diferents tipus de continguts. L’èxit però també es configura a partir d’aprenentatges de caire més personal que es desenvolupen en entorns no acadèmics com la família, els amics, les entitats de lleure educatiu… La definició d’èxit educatiu ha de tenir en compte doncs diferents àmbits i dimensions.\nEn qualsevol cas, més enllà del valor instrumental de caire individual, sembla una concepció majoritàriament compartida que l’educació és també un procés de millora i transformació social. Des d’aquesta perspectiva podem aproximar-nos al concepte d’èxit educatiu com a desenvolupament d’una identitat personal rica i equilibrada, amb l'adquisició de competències, valors i actituds necessàries per donar resposta satisfactòria als reptes personals i socials al llarg de la vida. Esdevenir ciutadans altament qualificats, alhora que actius i compromeses en la millora social. De les diferents dimensions esmentades, l'èxit acadèmic és el que condiciona de manera directa la igualtat d'oportunitats i les expectatives d'integració laboral i social. Entre els factors que influeixen en l'assoliment de l'èxit acadèmic n'hi ha molts de vinculats a condicions socials, familiars i personals. Reduir desigualtats entre col·lectius ha de ser una prioritat en un sistema educatiu que aposta per les altes expectatives i l’èxit educatiu per a tothom.\nCaldrà treballar doncs en un doble sentit: d’una banda, per reduir aquells factors que generen desigualtat i dificulten l’accés a les oportunitats d’aprenentatge i, per l’altra, per promoure aquells elements que generen situacions d’equitat.\nL'èxit educatiu com a desenvolupament d’una identitat personal rica i equilibrada, amb l'adquisició de competències, valors i actituds necessàries per donar resposta satisfactòria als reptes personals i socials al llarg de la vida. Esdevenir ciutadans altament qualificats, alhora que actius i compromesos en la millora social.\nÈxit educatiu:un repte comunitari\nEn l’actual societat de la informació, complexa i en permanent procés de canvi, amb grans oportunitats, però també amb grans desequilibris i noves formes de desigualtat, un dels grans reptes continua sent aconseguir l’èxit educatiu per a tots els nois i noies.\nCom ja hem avançat, l’èxit educatiu és el resultat del conjunt d’accions educatives que incideixen i recauen en l’alumnat. Els contextos educatius, lluny de la fragmentació, es presenten com un contínuum. Sabem que una part important dels aprenentatges que fan infants i joves s’originen fora del context escolar en els diferents espais i temps en que transcorre la seva vida: el temps familiar, el temps escolar lectiu i no lectiu, el lleure formal i els espais de relació informal entre amics, a partir dels mitjans de comunicació, amb la relació amb els veïns, a les xarxes socials… Ni les famílies, com a primer referent educatiu del creixement i la formació dels fills, ni els centres educatius com a responsables de l’educació formal, poden tots sols garantir l’èxit educatiu del conjunt de l’alumnat. Caldrà doncs concebre l’èxit educatiu, des d’una mirada més holística, com una responsabilitat compartida entre els diferents agents socioeducatius de l’entorn per tal d’aconseguir la màxima coherència i eficàcia en l’acció educativa.\nDes d’aquesta perspectiva comunitària, l’èxit educatiu pren tot el seu sentit en contextos educatius concrets, segons les especificitats de cada territori i en bona mesura depèn de la capacitat dels diferents agents educatius d’un territori de treballar conjuntament.\nEn aquest sentit cal crear una xarxa educativa organitzada capaç de donar una resposta comunitària als reptes educatius, compartir objectius i concretar accions de manera coordinada des dels marc de les pròpies competències. En la concreció i assoliment d’aquests objectius, és necessari que el conjunt d’agents educatius involucrats comparteixin un canvi de mirada que els ajudi a orientar respostes a qüestions com:\n✔ En tant que agent d’una xarxa educativa com puc col·laborar a l’assoliment dels objectius comuns?\nQuin és l’àmbit, el valor singular, que puc aportar a la xarxa\n✔ En tant que centre educatiu, com a agent d’una xarxa, què necessito de les entitats de l’entorn?\nÉs important evidenciar el benefici, el valor afegit que puc obtenir pel fet d’implicar-me en la xarxa\n✔ Des del punt de vista relacional i d’objectius, com ho podem abordar?\nAquesta qüestió ens permet generar un espai relacional per tal de construir el coneixement pedagògic de manera conjunta i en base a objectius educatius conjunts. És a dir, operativitzar el treball.\nAquestes qüestions ens permetran definir el marc de treball, identificar el marge comú i d’avenç educatiu des del que es parteix.\nNombrosos treballs des de la recerca educativa nacional i internacional, constaten que quan existeix relació i connexió entre els centres educatius i les entitats del seu entorn, l’alumnat incrementa el seu rendiment acadèmic i construeix una actitud més positiva cap al projecte escolar. Hi ha recerques que assenyalen específicament que augmenta l’adhesió educativa, i per tant, que l’alumnat s’apropia dels recursos educatius del seu entorn de vida i en fa un ús positiu, normalitzat i carregat d’aprenentatge.\nEn els darrers vint anys s’evidencia en l’àmbit internacional un augment progressiu de projectes educatius comunitaris. Catalunya compta amb un bagatge important quant a projectes educatius comunitaris: Projectes Educatius de Ciutat, Patis Escolars Oberts al Barri, Comunitats d’aprenentatge… Destaquem, els Plans educatius d’entorn iniciats per la Generalitat de Catalunya l’any 2005 que s’han estès i consolidat com una experiència d’èxit educatiu arreu del territori.\nEls Plans educatius d’Entorn s’inicien com una proposta de cooperació educativa entre el Departament d’Educació i les entitats municipalistes, amb l’objectiu d’aconseguir l’èxit educatiu de tot l’alumnat i contribuir a la cohesió social mitjançant l'equitat, l’educació intercultural, el foment de la convivència i l’ús de la llengua catalana (Referència 1).\n✔Plans educatius d'entorn\n✔Projecte educatiu de ciutat\n✔Patis escolars oberts\nEls plans educatius d’entorn tenen per estratègia donar continuïtat i coherència educativa entre diferents espais educatius formals i no formals. Així mateix, pot considerar-se una plataforma organitzativa que permet sistematitzar processos de treball comunitari per tal de detectar necessitats, reflexionar i elaborar propostes que donin resposta a les necessitats educatives del territori.\nEl document marc del pla educatiu d’entorn fixa com a primer objectiu: Contribuir a la millora de les condicions d’escolarització i a l’èxit acadèmic. Per donar resposta a aquest objectiu es desenvolupen diferents línies d’intervenció:\n• Promoció de l’èxit escolar de tot l’alumnat\n• Creació d’itineraris educatius que, més enllà del temps escolar, donin resposta a interessos i necessitats de l’alumnat.\n• Promoció d’actuacions comunitàries per prevenir i aturar l’absentisme.\n• Projecció comunitària de la xarxa de centres educatius.\nEls plans educatius d’entorn tenen per estratègia donar continuïtat i coherència educativa entre diferents espais educatius formals i no formals\nQuina relació existeix, des d’una perspectiva comunitària, entre èxit educatiu i interculturalitat?\nL’educació intercultural és una resposta pedagògica a l’exigència de preparar la ciutadania perquè pugui desenvolupar-se en una societat plural i democràtica. El principi d’interacció positiva, que caracteritza la interculturalitat, és la base per assolir l’èxit educatiu del conjunt de la ciutadania. En altres paraules, en una societat com l’actual no és possible assolir l’èxit educatiu sense prendre en consideració el desenvolupament de la interculturalitat (Referència 2).\nLa perspectiva intercultural comparteix la visió de l’èxit educatiu com a element de millora social, fita que només es pot assolir superant els factors generadors de desigualtat. Aquest plantejament es defineix com a estratègic ja que des d’una lògica d’accés i oportunitats d’aprenentatge, la interculturalitat es desenvolupa a mesura que el conjunt de la diversitat sociocultural de famílies i alumnat té assegurades les mateixes oportunitats d’accés als recursos educatius.\nEn aquest sentit, la visió de l’èxit educatiu des d’una perspectiva més global i comunitària, es basa en uns plantejaments totalment coherents a la interculturalitat, ja que considera que qualsevol alumne, amb l’acompanyament i suports pedagògics adequats, pot assolir l’èxit educatiu. La realitat actual però, és que avui dia es donen lògiques d’aprofitament educatiu diferencial que impliquen, en alguns casos, falta d’equitat en l’accés a les oportunitats educatives. A l’àmbit de l’educació no formal, existeixen dinàmiques que impliquen dificultats per assegurar un accés equitatiu al conjunt d’infants i joves. A més, aquestes dinàmiques solen tenir més incidència amb l’alumnat de famílies d’origen estranger o d’entorns més vulnerables. La diferència d’oportunitats d’accés a contextos educatius no formals, en aquests casos, pot limitar els itineraris educatius de l’alumnat d’entorns més desafavorits.El treball conjunt entre centres educatius, famílies i altres agents socioeducatius de l’entorn és fonamental per poder superar aquestes limitacions\nSITUACIONS QUE LIMITEN L'ACCÉS A LA EDUCACIÓ NO FORMAL\n✔ La condició socioeconòmica: existeixen perfils socioeconòmics familiars que tenen dificultats d’accés a programes extraescolars específics.\n✔ El grau de coneixement de les famílies sobre el sentit educatiu dels recursos educatius: moltes famílies d’entorns socioculturals desfavorits i d’origen estranger no compten amb marcs de referència previs en relació a la participació, per exemple, en activitats extraescolars.\n✔ Concepcions de gènere: Es poden identificar dinàmiques de participació en activitats educatives en funció de ser noi o noia. Les noies tendeixen a participar més que els nois en activitats educatives orientades a l’aprenentatge intel·lectual i relacional i menys en activitats esportives, per exemple.\n✔ Limitacions per diversitat funcional\n✔ Limitacions per falta d’oferta de les entitats del territori o d’una oferta que no s’adapta a les necessitats del alumnat.\nTanmateix, existeix un ampli consens social en comprendre l’educació com un mecanisme eficient de progrés. La majoria de famílies comparteix la percepció que l’educació és l’instrument òptim d’ascens social, incloses les famílies d’origen immigrat. Concebre la interculturalitat com una qüestió associada a un seguit de drets i deures, i no només de valorització de les diferències, implica reconèixer aquest desig i dret de l’alumnat des d’aquesta dimensió de l’èxit educatiu.\nEn aquest context, un gruix important de les accions, mesures i projectes impulsats en clau intercultural i d’èxit educatiu tenen lloc en contextos d’alta complexitat. A més, cal assenyalar que és precisament en aquest tipus d’entorns, on sovint s’han construït respostes eficients a situacions complexes entre el conjunt dels agents educatius de la comunitat. Aquestes experiències a Catalunya evidencien com el desenvolupament de l’èxit educatiu des d’una dimensió comunitària permet superar dificultats d’aprenentatge (Referència 5). També ens mostren com, des de l’acompanyament educatiu, combinant accions compensadores i transformadores, l’origen cultural o el capital instructiu de les famílies, no necessàriament esdevenen variables determinants d’èxit o fracàs educatiu (Referència 6).\nELS PLANS EDUCATIUS D'ENTORNS POSSIBILITEN:\n★ Mantenir el percentatge de graduats escolars d’ESO al mateix nivell que ho fan la resta de centres educatius, tot i que els centres que pertanyen al PEE dupliquen els factors de complexitat.\n★ Atenuar la correlació negativa existent entre els percentatges de graduats escolars i els percentatges d’alumnat provinent d’altres països.\n★ Contribuir a l’augment de la participació de l’alumnat en activitats d’educació no formal.\n★ Contribuir a l’augment de la participació de les famílies en els centres educatius.\nEl centre educatiu, agent impulsor d’itineraris educatius personalitzats\nDes d’una perspectiva comunitària d’èxit educatiu, té sentit que els centres educatius, com a responsables de l’educació formal, siguin l’epicentre de les dinàmiques d’aprenentatge de l’alumnat, treballant per identificar i superar determinats factors de desigualtat i, alhora, esdevenint la base des d’on articular entorns d’aprenentatge comunitari per a tots els alumnes.\nEn els centres educatius conflueixen dues característiques que els diferencien de la resta d’agents de la xarxa educativa: en primer lloc, perquè planifiquen els processos d’aprenentatge i en segon, perquè ofereixen un acompanyament educatiu al conjunt d’infants i joves de la nostra societat. D’altra banda, com ja s’ha comentat, plantejar-se el repte de contribuir a l’èxit educatiu de tot l’alumnat, passa necessàriament per incorporar una metodologia del treball i l’aprenentatge en xarxa.\nELS PLANS EDUCATIUS D'ENTORN ES CARACTERITZEN PER…\n• Transformar mirades fragmentades i parcials de la pròpia realitat educativa, en mirades construïdes conjuntament i que ofereixen una visió global del procés educatiu, i per tant, d’allò que li passa a un infant o jove.\n• Tenir la capacitat de connectar i coordinar agents educatius i experiències d’aprenentatge que tenen lloc al mateix territori ja siguin de l’àmbit formal, com el no formal i l’informal.\n• Construir entorns d’aprenentatge sistèmics, on les diferents fonts d’aprenentatge d’un infant o jove treballin conjuntament per assolir objectius educatius compartits.\nL’aprenentatge personalitzat com a procés educatiu\nAmb la finalitat que els centres educatius donin resposta educativa a les necessitats i potencialitats del conjunt de l’alumnat, esdevé necessari que vetllin per un aprenentatge personalitzat, utilitzant el màxim de recursos, tant dins com fora de les escoles. Això implica centrar-se plenament en l’alumnat.\nAquesta perspectiva d’aprenentatge personalitzat, ve definida per alguns elements que esdevenen condicions d’aplicació i desenvolupament de l’èxit educatiu.\nCONDICIONS D'APLICACIÓ DE L'APRENENTATGE PERSONALITZAT\n• Pren sentit en base a la singularitat de cada context escolar.\n• Interpel·la al conjunt de l’alumnat i per tant, no és equivalent a orientar l’atenció educativa a una part de l’alumnat, com habitualment passa amb l’alumnat amb més dificultats.\n• Suposa un procés educatiu flexible que anirà avançant a cada context escolar segons la seva idiosincràsia. Per tant, no l’entenem com a un model d’intervenció educativa des d’una sola recepta. Així, la flexibilitat permet acompanyar a l’alumnat en el procés d’aprenentatge, des d’itineraris educatius personalitzats, tenint en compte la sociologia i la geografia del centre, i els recursos educatius que ofereix l’entorn.\n• En el marc d’aquest procés estructurat, es defineixen els objectius educatius i conseqüentment es trien les metodologies adients per a cada grup classe i per a cada alumne.\nAmb l’objectiu de contribuir a l’èxit escolar de tot l’alumnat cal promoure aquelles actuacions orientades a connectar l’educació formal i la no formal de manera que donin resposta a les necessitats i interessos dels alumnes (Referència 11).\nPer garantir aquesta connexió i la coherència d’aquests itineraris, els centres educatius, des de l’acció tutorial compartida tenen un paper clau a l’hora d’orientar i difondre entre l’alumnat i les seves famílies les propostes educatives existents al territori (Referència 12 ).\nEn resum la finalitat de la personalització és la maximització de l’experiència d’aprenentatge de tots i cadascun dels infants i joves.


El TÀG acollirà la II Gala Solidària de la Creu Roja per recollir fons per als kits per a nadons\nIniciInformacióEl TÀG acollirà la II Gala Solidària de la Creu Roja per recollir fons per als kits per a nadons\nEl Teatre Àngel Guimerà (TÀG) del Vendrell acollirà el pròxim diumenge 12 de juny, a partir de les 18h, la II Gala Solidària de la Creu Roja, que té com a objectiu recollir fons pels kits nadons, que inclouen productes alimentaris i higiènics per als infants més petits, i que van destinats a les famílies més necessitades del municipi.\nEn col·laboració amb la Lira Vendrellenca, la Parròquia de Sant Salvador del Vendrell i l'Ajuntament del Vendrell, la Gala oferirà un espectacle familiar a un preu de 3 euros, que inclourà actuacions diverses en el marc d’una obra de teatre creada per a l’ocasió.\nDes de la Creu Roja han apuntat que la primera gala, feta l’any passat, va ser un èxit de públic i de recaptació, amb 400 assistents i 1.640 euros recollits, i per això enguany s’ha decidit repetir el format.\nAl llarg de la gala, presentada per Víctor Merencio, s'aniran integrant diverses actuacions d'entitats i persones que hi participen de forma desinteressada. Entre elles hi ha les seccions de Màgia, Taekwondo, el Grup de Teatre i el Cor mixt de la Lira, l'Esbart Vila del Vendrell, alumnes de l’EMMPAC, el Casal de la Creu Roja, Griselda Ramon, Àlex Jordi i Joan Güell, així com l’Escola de Ball Míriam Buitrago.\nDes de la Creu Roja del Vendrell, la seva responsable, Assumpció Soler, ha explicat que cada any l’entitat reparteix uns de 800 kits nadó al municipi. Des de l’entitat esperen que la gent del Vendrell mostri, un cop més, el seu tarannà solidari i per això també s’ha previst que aquelles persones que vulguin col·laborar amb la iniciativa però no puguin assistir a la Gala, puguin comprar entrades per la Fila 0 al mateix preu de 3 euros.


Dinosfera de Coll de Nargó - Dinosaures dels Pirineus\nDinosaures dels Pirineus > Dinosfera de Coll de Nargó\nL’exposició compta amb nou àmbits on, a través d’audiovisuals, jocs interactius, fòssils reals, rèpliques i reconstruccions, el visitant descobreix quin és el coneixement actual que els científics tenen sobre la reproducció d’aquests animals que fa més de 66 milions d’anys habitaven al Pirineu. En els dos primers àmbits es reconstrueix el paisatge i s’expliquen els principals jaciments de la zona. El tercer àmbits se centra en l’ou amniota (una forma d’ou que va evolucionar per adaptar-se a la reproducció en el medi terrestre) com a forma de transmissió de vida, tot explicant les seves característiques i les diferències amb altres tipus d’ou.\nEl quart àmbit se centra en els ous de dinosaure, explicant des d’un punt de vista general la varietat i quantitat d’aquestes restes que s’han trobat al món per centrar-se posteriorment en els ous de dinosaure al Pirineu català. Una de les estrelles de l’exposició és el niu de dinosaure més gran d’Europa, trobat a Coll de Nargó. El cinquè àmbit explica la troballa, excavació, restauració i estudi d’aquesta posta. Aquest àmbit dona a peu a un joc interactiu que permet al visitant reproduir el procés d’excavació i preparació d’aquest fòssil.\nEls àmbits 6 i 7 mostren les propostes d’estudi actuals i de futur que, un cop finalitzades, es podran exposar en el museu, convertint-lo en un museu viu que s’ha d’actualitzar a mesura que els nous descobriments vegin la llum.\nFinalment, a l’àmbit 8, ens trobem una mostra del que va passar un cop els dinosaures es varen extingir, fa uns 66 milions d’anys: el domini dels mamífers en el món dels vertebrats. Gràcies al llegat de la família Duró s’exposen algunes de les restes dels mamífers que varen viure al Miocè (fa uns 15 milions d’anys) i que varen ser recuperades pel Dr. Duro en els jaciments propers a la Seu d’Urgell.\n(Els dies 12, 13, 30 i 31 d’octubre i 1 de novembre Dinosfera estarà obert d’11 a 13h)\n6, 8 i 10 de desembre d’11 a 14h\n7 i 9 de desembre d’11 a 14h i de 17 a 19h\n23, 27, 28, 29 i 30 de desembre d’11 a 14h i de 17 a 19h\n24 i 31 de desembre d’11 a 14h\n2, 3, 4 de gener d’11 a 14h i de 17 a 19h\n5 i 7 de gener d’11 a 14h\n(de l’1 al 28 de juny):\n(del 4 de juliol al 13 de septembre):\nDe dimarts a dissabtes de 10 a 14h i de 16 a 19h\nConsultar horaris en períodes festius especials


FSM 2013: De Porto Alegre a Tunísia. Per primera vegada un Fòrum Social al Magreb\nEscrit per Núria Cornet, periodista\tdilluns, 25 de març de 2013 00:00\nHan passat gairebé dotze anys des que es va celebrar el primer Fòrum Social Mundial. El 2001 va tenir la seva primera edició a Porto Alegre (Brasil) i entre el 26 i el 30 de març es celebrarà a Tunísia. Per primera vegada se celebra al Magrib, i a Tunísia on va arrencar la Primavera Àrab i en una regió sacsejada per canvis i revolucions.\nDos anys de revoltes i lluites que han acabat amb quatre règims dictatorials, el primer d'ells el de Ben Ali a Tunísia i el combat contra les dictadures continua en diversos països. Va ser a Tunísia segons la premsa internacional on començar aquestes revolucions. El detonant de la tunisiana va ser Mohamed Bouazizi, un jove de 26 anys, que es va immolar a l'estil bonze desesperat pels seus problemes i va desencadenar una onada de manifestacions a Sidi Bouzid que es van estendre des de les perifèries de Tunísia fins a la seva mateixa capital i van acabar per enderrocar al govern.\nEntre el 26 i el 30 de març la societat civil planetària desembocarà a Tunísia escenari d'aquesta tragèdia per participar en una reunió on fins ara s'han registrat 4.578 organitzacions i 20.000 participants de 127 països dels cinc continents. Aquestes persones mantindran viva la flama d'aquell "altre món és possible" aquesta vegada en un fòrum, el Fòrum Social Mundial 2013 (WSF) de Tunísia que té com a lema "Dignitat".\nEl comitè organitzador del fòrum està format, entre d'altres, per les organitzacions tunisianes motrius durant el procés revolucionari que va posar fi a la dictadura i que segueixen lluitant per la defensa i l'increment dels drets socials i democràtics.\nArrancarà el 26 amb una trobada general de dones al qual seguirà una manifestació pel centre de la ciutat on els organitzadors esperen reunir unes 30.000 persones. Les activitats programades per l'organització durant aquests cinc dies van des d'un miler de tallers, setanta projeccions, cinquanta exposicions o altres moltes activitats del programa que es celebraran a la universitat "El Manar Tunis".\nEl WSF es tancarà el 30 d març amb una marxa de suport a la població palestina amb motiu de la commemoració del Land Day (dia de la terra) que data de 1976 i es celebra des de llavors cada any en resposta a l'anunci del pla israelià de expropiacions. L'FSM de Tunísia 2013 serà l'ocasió perfecta per parlar i preparar mobilitzacions sobre diversos temes centrals de la situació internacional actual amb tots els moviments que han nascut en aquests últims anys.\nVisites del contingut : 20008293


Última tarda amb Pujol - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nÚltima tarda amb Pujol\nEl manresà Miquel González va visitar l'expresident al seu despatx només dos dies abans de la seva confessió\ncarles blaya | manresa 03.08.2014 | 14:47\nMiquel González, amb l´exemplar d´"El caminant davant del congost" que li va dedicar Pujol Mireia Arso\nMiquel González, un metge resident a Manresa (vell conegut de la sanitat local per haver liderat la polèmica reordenació sanitària de la ciutat els anys 90), pot haver estat l'últim ciutadà a mantenir una reunió amb l'expresident Jordi Pujol abans que aquest descobrís els seus fons a l'estranger. González el va visitar al seu despatx institucional del passeig de Gràcia (del qual ja ha estat desposseït) el 23 d'aquest mes, només dos dies abans que es donés a conèixer la notícia que ha fet trontollar Convergència. "El vaig veure vell i cansat. Tant, que ni em vaig atrevir a demanar-li de fer-me una foto amb ell", diu González.\nEl metge, nascut a Màlaga el 1959 i arribat al Bages als 3 anys, va publicar el febrer el seu primer llibre després de tres dècades de gestió hospitalària, primer a Sant Andreu de Manresa i després a Bellvitge, el Servei Català de la Salut (on torna a exercir avui) i el SEM. Un país sense manual d'instruccions (Carena) és una reflexió adreçada als seus fills (ja adults) sobre quines són les condicions a Catalunya del món laboral en què ara s'integren. Molt actiu i inquiet, González va fer arribar exemplars a personalitats i polítics catalans i espanyols com el rei, Mariano Rajoy i Artur Mas. També volia lliurar-ne un a Jordi Pujol.\nUna amiga convergent li va suggerir que a l'expresident li podria dur personalment al seu despatx institucional. A final de juny es va posar en contacte per correu electrònic amb l'oficina de Pujol, i va ser citat inicialment per al dia 16 passat. La dimissió sobtada del fill petit de l'expresident, suposadament pel cas ITV, just un dia abans de la cita, va fer que la reunió fos posposada per a la tarda del dia 23.\nPujol el va rebre al seu despatx. Va fullejar l'exemplar dedicat i potser el va fer rumiar la cita de Woody Allen que obre el primer capítol: "Tant de bo Déu em donés un senyal clar! Com fer un gran dipòsit al meu nom en un banc suís". O potser va fer com si res.\nDurant 3/4 d'hora, González i Pujol van parlar dels seus orígens, de Sant Fruitós (on el metge va viure de petit), de Manresa, dels vells companys de viatge convergent de Pujol. "Es va interessar pels meus pares, per la meva dona, pels meus fills". I li va demanar pel contingut del seu llibre. "Li vaig dir que hi volia explicar que hi ha algunes coses que no funcionen, a Catalunya. Ell em va dir, 'de veritat ho creu?' I em va insistir que en les últimes dècades s'hi han fet coses importants".\nGonzález va trobar un Pujol molt semblant al de sempre: "parlava tirant-se enrere a la cadira, tancant els ulls". Fins que va anar a buscar el seu últim llibre publicat, El caminant davant del congost, per dedicar-l'hi. "Quan tornava a la taula va haver d'aturar-se un moment i repenjar-se en una cadira. Em va fer la impressió que estava marejat". Finalment, Jordi Pujol va obrir l'exemplar i hi va escriure: "A en Miquel González, al seu manual d'instruccions i a la seva passió per la sanitat. Cordialment, Jordi Pujol. Vint-i-tres de juliol de 2014".\nDurant la trobada no es va parlar de política, però sí del present i del futur de Catalunya. "Em va reconèixer que d'un temps cap aquí és independentista, perquè entén que si no som independents no ens en sortirem". González hi coincideix i està convençut, a més, que "la independència és l'única manera d'ajudar Espanya a créixer".\nLa reunió va acabar quan Pujol va anunciar-li que no podia dedicar-li ja més temps: "'és una tarda complicada, per a mi', em va dir. Jo pensava que estava amoïnat pel seu fill Oriol". González recorda que en sortir de la reunió va pensar "que bé que l'he vist, però que cansat que està, quin pes que sembla dur a sobre. Quin mal que li deu haver fet això dels seus fills". I divendres va conèixer la notícia. "Llavors vaig comprendre què era el que el preocupava".\nGonzález assegura "respectar" Jordi Pujol, però diu que "si ha fet res se l'haurà de jutjar". Amb tot, afirma que li sap "greu" el que està passant aquests dies, "perquè reconec els mèrits del seu treball per Catalunya i també per Espanya. I això que no sóc de CiU ni he estat mai pujolista".\nPer al metge manresà, el problema de Pujol van ser tants anys de poder. "Si confons la persona amb el país això acaba sent una monarquia", assegura abans de concloure: "no l'excuso de res, però crec que la història el posarà al seu lloc i amb el temps la imatge que en tindrem serà bona".


Ses pilotes: 2011\nAndreu Clapés Arfelis\nA Lleida vas arribar\ni el nostre cor ens vas robar\namb el teu aspecte desalinyat\nde seguida vam saber que estaves malment del cap.\nCagar i pixar\ntu ens vas mostrar\nque és una cosa que tenim que apreciar.\nLa musica és la teva passió,\ncom per exemple Txarango\nper que tu fas magia cada instant\ni et trobarem a faltar tant\nque no pararem d'escoltar Itaca Band\nJa sabem que Rauxa et va canviar (la vida)\nperò amb nosaltres, vas aprendre a posar-te un texà.\nFins a Làrida vas pujar\ni el Marquez no va lligar.\nPer acabar, volem assenyalar\nque quan vulguis ens pots trucar ( si no és que has borrat el numeros)\nBON ESTIU ANDREU CLAPÉS ARFELIS, ETS UN PUTA BOBO/ FARITZEU/ MUSTAFA PERÒ T'ESTIMAM.\nSIMOHA I TÒFOL, dos HUMILS poetes.\nPublicat per Andreu i Tòfol a 14:18 Cap comentari:\nPublicat per Andreu i Tòfol a 15:03 Cap comentari:\nNou videoclip de Danza Kuduro, poc dies abans de noves eleccions.\nDesprés de uns dies de reflexió, creiem que no hi ha res millor que una bona coreografia per humoritzar l'últim dia de campanya política.\nPer que aquestes eleccions és presenten molt, molt disputades... ara vorem aviam qui és el partit menys odiat, el partit que ha dit menys tonteries i que ha dit més promeses falses que molta gent creu.\nTothom sap que la política cada cop és menys real, que la gent és posa dins política per aviam que pot guanyar i no pas com pot ajudar al ajuntament, diputació o Estat.\nLa veritat, no deixa de ser graciós que a València un personatge com "Sisco" Camps tot i vestir com un senyor cada dia degut a algun que altre regal, tengui tots els vots que té; o que, a tota Andalusia la tela de aranya creada per Chaves haguí passat bastant desaparcebuda\nAixí que, sent "políticament correcte", només puc dir que és l'hora de crear el partit ASPN, ja que estem cansats de que hi haguí tants incompetents i tanta demagògia que s'estiguin aprofitant de nosaltres.\nPròximament, serà desvelat tot el nom del partit i les seves propostes.\nPublicat per Andreu i Tòfol a 11:27 2 comentaris:\nCom acaben les relacions les noies\n1- "Has de madurar, crec que ets massa infantil, necessito algo més serio."\n2- "Necessito un temps per pensar, per veure que sento realment per tu."\n3- "Tu i jo no estavem sortint, només ens liavem"\n4- "No ets tu, sóc jo"\n5- "No et mareixo, ets massa per mi, et mareixes alguna dona millor"\n6- "Necessit un altre tipus de relació, provar coses noves"\n7- " Necessit el meu espai"\n8-"Els estudis és lo més important, no tenc temps per tot"\n9- Via SMS : "Xdona criño, tstm mlt xo crek k s mllo k o dxem un tmps"\n10- Hi ha les que ho fan més fàcil ; a una discoteca, al costat dels teus amics, és lia amb un altre tio. Si així i tot, tu no la deixes (tonto), després buscara alguna de les excuses ja exposades.\nperò, nois i noies, la que gracies a les TIC ara està arrasant és la típica dona que posa directament al Facebook, Tuenti,Twiter etc etc. sense haver parlat amb tu abans : Ahora Amelia está soltera.\nI això no és el més greu, per que encara té els santissims collons de posar "Me gusta" ella i deu-mil tios més tant necessitats, com a partir d'ara estaras tu.\nPublicat per Andreu i Tòfol a 12:50 Cap comentari:\nCom poden acabar les nits\n2-Havies de sortir però al final no hi ha plans i acabes a casa mirant el partit de TV3 i cap a dormir.\n3-Alhora de sopar et truquen i sense tenir-ho planejat acabes en una festa alucinant.\n4-Surts de festa amb els amics, intentes lligar, no pots i al arribar a casa... i després a dormir.\n5-Has quedat amb els amics, veus que no hi ha festa i a les dues ja ets a dormir.\n7-Fent veure que estudies però estan al Facebook\n8-Pel·licula amb la familia\n9-A casa d'una amiga\n10-A casa de l'amiga de la teva amiga\nHi ha nits que no vas a dormir perque tens la sensació de que el temps s'ha aturat i no vols que acabi mai per por de no poder repetir-la. Aquestes nits costen molt d'aconseguir i també d'oblidar.\n"Vivo más de noche que de dia, sueño más despierto que dormido" (La Fuga)\nPublicat per Andreu i Tòfol a 2:05 1 comentari:\nSi vas sense pantalons se't pelen els collons (Anònim)\nPublicat per Andreu i Tòfol a 2:09 1 comentari:\nHomes en les discoteques\nTipologia homes dins una discoteca:\n-El pagafantes: és l'home que convida a totes les dones a cubates per tal d'aconseguir alguna cosa més que les gracies.\n-Trenta anyer: home d'uns 30 a 40 anys que es camufla amb la foscor de la discoteca i busca dones joves per recorda la seva joventut (que encara no ha vist que ja ha acabat).\n-Fals Borratxo: El que es fa el borratxo per tal de tenir l'excusa d'atacar a totes les dones i el dia següent posa d'excusa que anava molt borratxo.\n-"Guaperas": home lligon per naturalesa, sense fer gran cosa ja es el centre de mirada de totes les dones.\n-Home Fermat: home que te novia però quan entra a la discoteca es transforma am un tira canyes de mala manera però diu que ho te tot controlat i que ell estima la seva noia.\n-Amarga-festes: Típic company que sempre n'ha de fer alguna per amargar-te la festa; lligar-se la noia que t'agradava a tu, buscar brega...\nLo mejor es salir de la vida como de una fiesta, ni sediento ni bebido (Aristòtil)\nPublicat per Andreu i Tòfol a 5:53 3 comentaris:\nHome busca dona (I)\nQuan un home surt a lligar ho pot fer de diferents maneres.\nPot caçar o pescar, pot atacar, pot tontejar o simplement pot morrejar.\n-Caçar o pescar : És la tècnica més utilitzada entre el jovent, consisteix en analitzar les dones que tens al voltant fins que fixes un objectiu. Llavors tens tota la nit per aconseguir que caigui dins la teva xarxa. Normalment aquesta pesca o caça és per una sola nit, després un com et menges la presa, la deixes un altre cop a la natura i en busques una altre.\n-Atacar : Tàctica més bèstia que l'anterior. Aquí no analitzes les dones; la primera que et passa pel davant ja és un bon objectiu. A partir d'aquí, només cal desenvolupar les teves habilitats comunicatives per tal d'aconseguir el teu objectiu. Cal dir que és una tècnica utilitzada pels que van un poc apurats.\n-Tontetjar: Tàctica més "romàntica". Consisteix en fixar un objectiu una nit, durant aquesta nit s'ha d'intentar aconseguir algun contacte (mòbil, facebook...).A partir d'aquí s'ha de anar treballant durant el temps que calgui per així a la tercera o quarta nit ja fer el pas important. És una tàctica que ha partir d'aquest pas pot acabar com una de les dos tàctiques anteriors o amb l'inici d'una relació.\n-Morrejar (també anomenada "Tàctica ...") : Utilitzada per gent molt, però molt apurada. Consisteix en enganxar la teva boca a la primera dona que passa; el percentatge d'encertar és mínim i el de jugar-te la teva integritat física i moral és màxim.\nNo hi ha home tant covard que l'amor no el faixi valent i el transformi en un heroi. (Plató)\nPublicat per Andreu i Tòfol a 1:03 7 comentaris:


Consells d'infants | Compromesos amb l'educació\nInici Consells d&#039;infants\nPublicat per Cristina Company Tort el 23/11/2016 - 10:10\nEl passat divendres 18 de novembre es va celebrar al saló de plens de l’Ajuntament la renovació de la meitat dels membres del Consell dels Infants del Prat. Aquest òrgan de participació porta 17 anys treballant al municipi i col·labora activament en la construcció, desenvolupament i millora de la ciutat.\nAquí podeu veure les imatges de l'acte i el reportatge, realitzat per PratTv.\nCaldes presenta una targeta infantil de compra promoguda pel Consell d'Infants\nPublicat per Ruiz Curado, Begonya el 10/06/2015 - 13:22\nA proposta dels consellers infantils del curs 2014/2015, Caldes de Montbui estrena una targeta de descomptes en comerços calderins per a veïns i veïnes de 5è de primària a 2n d'ESO\nEs constitueix el Consell d'Infants de Cerdanyola del Vallès\nPublicat per Abad Ostalé, Xavi el 26/11/2014 - 09:11\nCerdanyola del Vallès ja té el seu Consell d’Infants. Coincidint amb el Dia Internacional de la Infància, la sala de plens de l’Ajuntament va acollir dijous passat la constitució oficial d’a quest òrgan integrat per nens i nenes de 5è i 6è de les escoles de la ciutat escollits d’entre els infants del cicle superior dels seus centres.\nVídeo de la constitució del Consell d'Infants


Escriure per no callar: El President Feliç\nEl President Feliç\nOscar Wilde va escriure un conte titulat “El Príncep feliç” on el protagonista vivia al palau on jugava amb els amics i ballaven als salons. Al voltant del palau hi havia una tàpia molt alta que no deixava veure l'exterior. El príncep no coneixia la tristor, tot era bonic i l'envaïa la felicitat, per la qual cosa li deien el príncep feliç.\nEl nostre president autonòmic, Francisco Camps, viu al Palau de la Generalitat on tot es bonic, motiu per el qual els discursos i les declaracions del president mostren sempre la felicitat utilitzant paraules triomfalistes. Si alguna cosa no va be es culpa del govern de Madrid però ací es fa tot be i això fa que estiguem tan be. Sempre que apareix en públic l'acompanya un ample somriure. Per això li diuen “El President Feliç”\nLa tàpia del Palau de la Generalitat deu ser molt alta per a que, en març de 2010, en plena crisi econòmica, el president Camps declare inaugurada una nova època d'abundància a la Comunitat. Deu ser altíssima per a que no veja que la Comunitat Valenciana encapçala l'index d'atur, de fracàs escolar, de deute públic, de despesa sanitària i dels pitjors serveis mèdics.\nEl quan va morir, el príncep feliç d'Oscar Wilde, van posar una estàtua seua en la plaça, fora de la tàpia que l'impedia veure en vida. Des d'aquella altura se'n adonà de la lletjor i la misèria que l'envoltava i va plorar. També el nostre president feliç, que ja és un cadàver polític, podria admetre la realitat, que és per a plorar, però no ho fa. Camps prefereix canviar de conte i ser “Juan sin miedo”disposat a enfrontar-se a tots.\nCaldria dir-li al molt honorable president que despertara. Que ni era el Príncep feliç ni és Joan sense por. Que la realitat és que la Comunitat està molt pitjor que la mitjana de l'Estat tant en el camp econòmic com en el social, que ja estar malament, i que ell està immers en la immundícia de la corrupció fins a les celles. Caldria dir-li que ningú creu en la seua innocència ni en la del seu govern. I, sobre tot, caldria dir-li que la senyera està per a representar la Comunitat, no per a torcar-se el fang de la Gürtel.\nPublicat per John a 11:41\nAnònim 28 de maig de 2010 a les 16:53\nJohn, els teus articles van millorant amb el temps...\nEls sindicats: Funció i finançament\nEl xicot malcriat d'Estats Units\nEl vertader sentit de la democràcia (segons Aznar)...\nQue són els mercats financers?\nEls funcionaris paguen els plats trencats\nLa demagògia del PP\nReduir la biodiversitat es el suïcidi de la humani...\nEl pacte per l'educació ha fet fallida\nLa lluita de classes revifa\nLa gestió de Camps\nUn país no es una pàtria sense justícia social


Llistant 21 de 30 de 41 notícies disponibles\nCloenda del Club de Lectura de Llagostera\nCada dijous, durant el mes de juny, s'ha dut a terme a la Biblioteca de Llagostera un club de lectura fàcil.\nUna experiència entranyable\nAl llarg dels seus 10 anys d'existència, el Voluntariat per la llengua ha anat donant resposta a diferents àmbits de la societat, com ara l'empresa, la Justícia, la Sanitat o els esports.\nAlumnes i parelles lingüístiques del Gironès fan una visita cultural a Sant Feliu de Guíxols\nCada any, la cloenda dels cursos de català i de la temporada de Voluntariat per la llengua del Servei Comarcal de Català del Gironès se celebra amb una sortida de coneixement de l'entorn\nAlumnes dels cursos de català, participants al programa Voluntariat per la llengua, alumnes de les dues escoles i de l'institut del municipi, i membres d'entitats locals van col·laborar per oferir conjuntament un acte, que va resultar molt emotiu.\nEl Consorci per a la Normalització Lingüística ha estat present a Expojove\nS'hi ha pogut visitar la mostra "El català, llengua d'Europa" i també hi ha hagut un punt d'informació del Voluntariat per la llengua.\nPoemes del Món de Llagostera, nominat als Premis Culturals Butlletí 2014\nUn cop finalitzat el termini de presentació de propostes, aquest acte apareix a la llista definitiva de nominats en la categoria Acte Cultural\nTret de sortida del programa Voluntariat per la llengua al Gironès\nDivendres, 17 de gener, va tenir lloc a l'Auditori de la Sala Galà de Cassà de la Selva, l'acte de presentació de les parelles lingüístiques del Gironès.\nEl club de lectura es va iniciar el 4 d'abril i se n'han fet 6 sessions conduïdes per Isabel Roura. S'hi van inscriure 16 persones que van llegir Trampa de Foc i Les mateixes estrelles, totes dues obres de Núria Martí.\nPoemes i textos del món per celebrar el Sant Jordi a Llagostera\nEl Servei Comarcal de Català del Gironès (CPNL) i l'Ajuntament de Llagostera van organitzar el 26 d'abril una activitat per celebrar Sant Jordi i, alhora, fomentar el respecte per la diversitat lingüística i cultural.


10 diccionaris en línia del TERMCAT de l’àmbit d’afers socials – DIXIT Centre de Documentació de Serveis Socials\n10 diccionaris en línia del TERMCAT de l’àmbit d’afers socials\nPublicat per DIXIT Centre de Documentació de Serveis Socials on 30 agost 2018 30 agost 2018\nEl TERMCAT és el centre de terminologia de la llengua catalana i, entre d’altres funcions, s’ocupa de posar en marxa productes terminològics, normalitzar neologismes i garantir la disponibilitat de termes catalans en un gran número de sectors del coneixement. Des de la seva creació el 1985, per la Generalitat de Catalunya i l’Institut d’Estudis Catalans, aquest organisme ha elaborat multitud de diccionaris, vocabularis o reculls de terminologia en diferents àrees temàtiques com les ciències humanes, les ciències de la vida i de la salut o els esports, i des de fa uns anys, molts d’ells estan disponibles en línia.\nEn aquesta entrada de blog fem un recull de deu diccionaris en línia elaborats pel TERMCAT de l’àmbit afers socials. Un recurs de gran valor per a professionals i estudiants del sector sobretot a l’hora de fer tasques de recerca, investigació i docència:\n1. Diccionari de serveis socials\nL’obra recull uns 900 termes relatius als serveis socials i vol ser una eina pràctica de referència per a totes les persones que treballen en el món dels serveis socials. Cada terme inclou la denominació catalana, els equivalents en castellà (algunes fitxes contenen també equivalents en anglès i francès), la definició i, sovint també, notes explicatives.\nAquest diccionari és la versió en línia del Diccionari de serveis socials, un projecte conjunt entre el Departament de Benestar Social i Família de la Generalitat de Catalunya i el Centre de Terminologia TERMCAT que sistematitza la terminologia d’aquest àmbit en català.\n2. Terminologia de l’atenció integrada\nAquesta terminologia, que inclou 75 termes, ha estat elaborada conjuntament pel TERMCAT i el Pla interdepartamental d’atenció i interacció social i sanitària (PIAISS) amb l’objectiu de posar les bases d’aquest nou model d’atenció social i sanitària unificant diversos punts de vista en una sola visió. Per això, un gran nombre d’experts procedents de diferents àmbits, serveis i nivells d’atenció ha participat en diverses fases de l’elaboració d’aquest recull terminològic.\nL’atenció integrada és un nou model d’atenció que s’està construint i implantant de manera pionera a Catalunya de la mà del PIAISS, basat en la unificació dels serveis socials i sanitaris, amb la finalitat de garantir una atenció integrada de les diferents necessitats de les persones. Per a més informació sobre l’atenció integral social i sanitària podeu consultar el dossier temàtic elaborat per DIXIT el juliol de 2017.\n3. Diccionari de cooperació al desenvolupament\nEl diccionari té la intenció de ser una eina pràctica de referència per a tothom que participa en la cooperació al desenvolupament. Incorpora un centenar de termes amb les denominacions en català, una definició, els equivalents en castellà, francès i anglès i, si escau, notes complementàries. En l’elaboració d’aquest recurs, el TERMCAT ha comptat amb l’assessorament de l’Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament i de la Direcció General de Cooperació al Desenvolupament, i amb el suport del Govern d’Andorra.\n4. Terminologia de les migracions\nEs tracta d’un recull 112 termes relacionats amb els moviments migratoris, com ara tipus de desplaçaments, situacions en què es poden trobar les persones migrants o els efectes de les migracions. Cada fitxa terminològica conté una denominació catalana; sinònims, si n’hi ha; equivalents en castellà, francès i anglès; definició, i notes explicatives o exemplificadores.\nUna vintena dels termes que s’inclouen en aquest diccionari han requerit un estudi aprofundit, ja sigui perquè presentaven algun problema denominatiu o bé perquè eren complexos des d’un punt de vista conceptual. Podeu consultar-los tots en aquest enllaç.\n5. Diccionari de religions\nAquest diccionari en línia abasta fins a 1.604 denominacions catalanes que corresponen a 1.427 conceptes diferents. Cada terme s’assigna a una o més d’una de les tradicions religioses amb més presència a Catalunya (bahaisme, budisme, catolicisme, cristianisme ortodox, hinduisme, islam, jainisme, judaisme, protestantisme, sikhisme i zoroastrisme), a banda d’altres agrupacions que han semblat útils (esglésies lliures, noves religions, religions indígenes, religions de la Xina i el Japó). Alguns termes s’han assignat a àrees transversals com ara ciències de la religió i termes seculars.\n6. Terminologia de la cronicitat\nTot i que aquest diccionari en línia pertany a l’àmbit de la salut, l’hem afegit al recull per les afectacions que té la cronicitat en el col·lectiu de persones grans. L’eina incorpora 80 termes de l’àmbit de l’atenció i la prevenció de la cronicitat, resultat del treball conjunt i del consens terminològic formalitzat entre els professionals del Programa de prevenció i atenció a la cronicitat del Departament de Salut i el TERMCAT.\n7. Vocabulari multilingüe de la sida\nAquest diccionari recull més de 400 termes relatius a la infecció pel VIH i la sida que s’utilitzen habitualment en l’àmbit assistencial. S’hi poden trobar termes relacionats amb les característiques biològiques del VIH, amb aspectes epidemiològics i clínics de la infecció pel VIH i la sida o amb el tractament de la malaltia.\n8. Terminologia dels drets humans\nAquesta terminologia aplega, en 129 termes, els principals drets civils, polítics, econòmics, socials i culturals, així com els drets col·lectius i les llibertats fonamentals de les persones. També inclou algunes violacions greus dels drets humans. Cada fitxa terminològica conté una denominació catalana; sinònims, si n’hi ha; equivalents en castellà, francès i anglès; definició, i algunes notes explicatives o exemplificadores.\n9. Vocabulari de la responsabilitat social\nEl vocabulari recull un total de 36 termes amb les denominacions i la definició en català, els equivalents en castellà, francès, anglès i alemany, i, en alguns casos, aclariments conceptuals o notes d’exemple. Per a l’elaboració d’aquest vocabulari s’ha comptat amb l’assessorament de Josep Maria Canyelles, especialista en responsabilitat social. Podeu consultar tots els termes en aquest enllaç.\n10. Diccionari LGBT\nFinalitzem aquest recull amb una de les darreres novetats del TERMCAT: el diccionari LGBT. Es tracta d’un recull amb més de 350 termes relatius a l’àmbit LGBTI, és a dir, al col·lectiu de lesbianes, gais, bisexuals, transgèneres i intersexuals, que incorpora terminologia vinculada amb l’orientació sexual, la identitat sexual i de gènere, la sexualitat i la relació d’aquest col·lectiu amb la societat (activisme, drets i família, oci, etc.). En aquest blog l’hi vam dedicar una entrada amb motiu de la seva presentació.\nEntrada prèvia Darrers vídeos destacats a DIXIT TV\nEntrada següent 10 butlletins gencat vinculats a l’àmbit social


Fi del confinament comarcal i reducció de restriccions | Calders\nFi del confinament comarcal i reducció de restriccions\nFi del confinament comarcal i…\nEn data 24 d’abril de 2021, ha estat publicada al DOGC la Resolució SLT/1178/2021, de 23 d’abril, per la qual es prorroguen i es modifiquen les mesures en matèria de salut pública per a la contenció del brot epidèmic de la pandèmia de COVID-19 en el territori de Catalunya, entre les quals destaca el fi del confinament comarcal, i la reducció d’algunes de les restriccions existents fins al moment. A continuació, els destaquem les mesures més rellevants.\nAquestes mesures entren en vigor el dia 26 d’abril de 2021, i es mantindran vigents fins a les 00:00h del dia 3 de maig de 2021.\n1. Entrada i sortida del territori de Catalunya\nEs manté la restricció a l’entrada i sortida del territori de Catalunya, excepte per a alguns desplaçaments justificats, entre els quals s’inclouen els següents:\nCompliment d’obligacions laborals, o de l’activitat professional o empresarial, que no puguin realitzar-se per mitjans telemàtics.\nActuacions requerides o urgents davant els òrgans públics, judicials o notarials.\nRenovacions de permisos i documentació oficial, així com tràmits administratius inajornables.\nEs permet en tot cas la circulació quan es tracta de transport de mercaderies.\n2. Mobilitat pel territori de Catalunya\nEs suprimeixen les restriccions de mobilitat comarcal, de manera que a partir del dia 26 d’abril de 2021, es pot circular lliurement per tot el territori de Catalunya.\n3. Restricció a la mobilitat nocturna\nEs manté la prohibició de realitzar desplaçaments entre les 22:00h i les 06:00h, excepte per a desplaçaments essencials com els següents:\nDesplaçament de persones treballadores per anar o tornar de centre de treball, així com els desplaçaments propis de el lloc de treball o de l’activitat professional o empresarial.\nAccions urgents davant òrgans judicials.\nRetorn a el domicili des de centres educatius, activitats culturals permeses, i per la recollida en l’establiment en els serveis de restauració.\nEn tot cas també es permet la circulació quan es tracti de transport de mercaderies.\n4. Horaris de tancament\nEls horaris d’obertura es mantenen igual, sent els que s’indiquen a continuació:\nEn general: entre les 06: 00h i les 21: 00h.\nActivitats culturals i recollida en establiment de serveis de restauració: entre les 06:00h i les 22:00h.\nServeis de restauració a domicili: entre les 06: 00h i les 23: 00h.\n5. Mesures per a empreses de serveis i comerç minorista\nPel que fa a la prestació de serveis:\nS’ha de fer, sempre que sigui possible, sense contacte físic amb els clients. No obstant això, es pot dur a terme la prestació que impliqui contacte personal proper sempre que es reservi amb cita prèvia individual, i que les persones encarregades de la seva prestació disposin dels equips de protecció adequats a el nivell de risc, havent extremar també les mesures higièniques .\nPel que fa als establiments i locals comercials:\nL’obertura a el públic es condiciona a l’acompliment dels següents requisits:\nReducció de l’aforament al 30%.\nAplicació rigorosa de les mesures higièniques, de prevenció i de seguretat establertes en el Pla sectorial de comerç aprovat pel PROCICAT.\nPel que fa als centres comercials:\nEs permet l’obertura a públic dels centres comercials, galeries comercials i recintes comercials, condicionada al fet que es compleixin els següents requisits:\nEls establiments i locals comercials han de complir els requisits anteriorment esmentats.\nLes zones comuns i de pas han de tenir un aforament limitat del 30%, establint-sistema de control d’aforament.\nComplir les condicions de ventilació i qualitat d’aire reforçades.\nComplir estrictament les mesures establertes pel pla sectorial aprovat pel PROCICAT.\nAixí mateix, i com a novetat, es permet la reobertura a el públic dels locals i establiments de restauració integrats en centres, galeries i recintes comercials, amb subjecció a les mesures especialment establertes per al sector de la restauració que s’indicaran més endavant.\n6. Mesures per a activitats recreatives i esportives\nPel que fa a activitats recreatives:\nEn el cas de sales de concert, cafès teatre o cafès concert, poden obrir limitant l’aforament al 50% i amb un nombre màxim de 500 persones per sala i sessió, sent que tots els assistents han de romandre asseguts i s’ha de garantir una bona ventilació , ja sigui mitjançant ventilació natural o altres sistemes. Així mateix, no es permet que es dugui a terme el servei de bar.\nPel que fa als restaurants musicals, els són aplicables les med anades previstes per al sector de l’hostaleria i restauració que s’indicaran més endavant.\nPel que fa a activitats esportives:\nLes instal·lacions i equipaments poden obrir complint les següents condicions:\nLimitació de l’aforament al 50%, tant en espais a l’aire lliure, com tancats, incloses les piscines.\nEls vestidors poden estar oberts, i s’ha d’informar als usuaris que el seu ús és excepcional per al servei de piscina i per als que no tinguin possibilitat de canviar-se en un altre espai privatiu abans o després de l’activitat esportiva. Així mateix, l’ús dels vestidors es condiciona a garantir específicament la ventilació mínima establerta en la normativa vigent en matèria d’instal·lacions tèrmiques d’edificis.\nEn instal·lacions en espais tancats s’ha de concertar cita prèvia.\nComplir les indicacions dels plans sectorials aprovats pel PROCICAT.\nEs permet el desenvolupament d’activitats grupals amb subjecció a les següents condicions:\nEn espais tancats que compleixin les condicions de ventilació i qualitat d’aire reforçades, es poden dur a terme amb un aforament de el 50%, i realitzant la mateixa amb mascareta excepte en les piscines.\nEn espais tancats que no compleixin les condicions de ventilació anteriorment indicades, es poden dur a terme amb un màxim de sis persones, inclosa la persona monitora, i realitzant la mateixa amb mascareta excepte en les piscines.\nLa limitació de concentració de persones no afecta les activitats esportives on els participants tinguin llicència emesa per una federació esportiva o per un consell esportiu, que poden entrenar en els grups estables habituals i participar en les competicions permeses, sempre amb subjecció a el pla sectorial aprovat pel PROCICAT, aplicant totes les mesures establertes en els corresponents protocols COVID-19 i evitant qualsevol tipus d’aglomeració d’esportistes\nEn espais a l’aire lliure, es poden dur a terme limitant l’aforament al 50%.\n7. Mesures per al sector de l’hostaleria i restauració\nEls establiments d’hostaleria i restauració poden obrir amb subjecció a les següents condicions:\nLimitació de l’aforament en interior al 30%, garantint una distància de dos metres entre taules.\nGarantir la ventilació mitjançant ventilació natural o altres sistemes.\nA les terrasses s’ha de garantir una distància mínima de dos metres entre taules.\nEs limita a quatre el nombre de comensals per taula, excepte que pertanyin a la mateixa bombolla de convivència.\nGarantir la distància d’un metre entre persones d’una mateixa taula, excepte que pertanyin a la bombolla de convivència. El tipus i grandària de la taula ha de permetre que es garanteixin aquestes distàncies.\nEl servei només es pot dur a terme de 7:30h fins a les 17:00h, de manera que els clients no podran romandre en l’establiment fora d’aquesta franja horària.\nEl servei a domicili es pot dur a terme durant tot l’horari d’obertura, és a dir, de 06:00h a 23:00h.\nComplir les indicacions de el pla sectorial de restauració aprovat pel PROCICAT.\n8. Mesures per a activitats docents, extraescolars i d’intervenció socioeducativa\nLes activitats docents i socioeducatives, incloent el transport escolar, s’han de dur a terme d’acord amb els plans sectorials de l’PROCICAT.\nLes etapes de primer cicle i segon cicle d’educació infantil, els ensenyaments obligatoris i post obligatoris, és a dir, batxillerat, cicles formatius de grau mitjà i cicles formatius de grau superior, han d’aplicar les mesures d’ensenyament previstes en els seus plans d’organització de el curs 2020-2021. En els ensenyaments post obligatoris no cal reduir la presència dels alumnes en els centres.\nLes activitats formatives o educatives no reglades presencials i d’esport escolar, organitzades dins o fora d’un centre educatiu per qualsevol entitat pública o privada, es poden realitzar amb fins a un màxim de sis alumnes per aula en les etapes d’educació infantil, primària, secundària , batxillerat i cicles de formació professional d’acord amb el document “Especificacions sobre el Pla d’actuació per a al curs 2020- 2021 per a centres educatius al marc de la pandèmia per COVID-19 amb relació amb els activitats extraescolars i els colònies i Sortides escolars “.\nNomés els centres que organitzen activitats extraescolars mantenint els grups estables escolars o part d’aquests poden desenvolupar les activitats amb més de sis alumnes per aula, sempre que no participin alumnes d’altres grups estables.\nLes activitats de l’àmbit de l’oci educatiu, és a dir, les extraescolars, adreçades a alumnat en les etapes d’educació infantil, primària, secundària, batxillerat i cicles de formació professional, així com les activitats en l’àmbit de l’oci inclusiu dirigides a persones amb discapacitats, es poden dur a terme tant en espais interiors com a l’aire lliure, en grups màxims de sis persones i seguint, en tot cas, el corresponent pla sectorial aprovat pel PROCICAT.\nEls centres de formació d’adults, les escoles oficials d’idiomes, els ensenyaments de règim especial reglades i les escoles de música i de dansa, han d’adoptar mesures per reduir l’assistència presencial dels seus alumnes.\nAnteriorAnteriorDeclaració de la Renda 2020SegüentSegüentPròrroga de mesures per a la contenció de la pandèmia del Covid-19 a Catalunya


8 consells de relació: com resoldre amb més facilitat els arguments amb la teva parella? | CAT.MichaelrMccartySpalmBeach.com\n1) Evitar cridar a la seva parella\nQuan discuteixes, és absolutament innecessari que cridar. Cridar és molt perjudicial i destructiva, que pot danyar i, fins i tot, arruïnar relació d'amor que has estat construint des de fa molt de temps. Si, per alguna raó, no es podia evitar discutir, a continuació, tractar de simplement parlar sobre el problema i discutir-ho amb la seva altra meitat. Estic segur que la seva parella té bones habilitats d'audició, cridant és innecessària.\n2) Mai perdi de vista l'amor i el respecte�\nQuan discuteixes amb la teva parella, recorda que discutir amb la persona que estimes profundament, per tant, actuar en conseqüència. Mai permeti que insultar o humiliar a la seva parella, pel fet que aquestes ferides emocionals poden, en realitat, mai curen. Estimar i respectar la seva parella a tot moment, fins i tot quan discuteixes.\n3) No discuteixi sobre diversos problemes alhora\nSovint, mentre que l'argument, els socis comencen a parlar de coses de fa molt de temps, es barregen tots junts, fent petita discussió créixer en alguna cosa gran. Per tant, si vostè té alguna cosa en contra de la seva parella, portar el seu temps i parlar-ne, però parlar d'un sol problema alhora. Aquest consell l'ajudarà a resoldre arguments molt més fàcil i més ràpid, evitar problemes de relació i protegir el seu amor.\n4) Perdonar i oblidar ràpidament\nMai se'n va a dormir sostenint una ofensa contra la seva parella, si desitja que la seva relació duri i sigui feliç. No deixeu que les discussions i baralles arruïnar tota la bellesa de la seva relació, en canvi, discutir les coses, es recolzen a perdonar i oblidar i seguir endavant...\n5) Recordeu que les seves prioritats\nConèixer les seves prioritats i recordar, fins i tot, quan discuteixes... El que és més important per a vostè - un argument, el fet de tenir sempre la raó o la seva relació? Si la seva relació és la seva prioritat, a continuació, mantingui això en ment en tot moment i mai deixar que es converteixi en un argument més gran, més fort i més important, llavors el seu amor cap a la seva altra meitat.\n6) saber com dir "ho sento".�\nAcceptar el fet que no sempre tenen la raó. Reconèixer que estem equivocats és una de les coses més difícils de fer, sobretot, quan discutim. Dir "ho sento", de vegades, sembla impossible. Però recordeu, al final del dia, està bé estar malament de vegades! El que és més poderós - l'arrogància o la bondat? El que és més important - un argument o l'amor? Saber com dir "ho sento", aprendre a trobar compromisos, recordar que l'amor, la bondat i la relació feliç és més important, que el desig impulsiu d'estar sempre bé.\n8) Sempre acabi els seus arguments amb abraçades i petons\nAl final del dia, la seva parella és una de les persones més importants en la seva vida. No vol construir el mur de la indiferència i l'ofensa entre els dos de vostè. Per tal d'aclarir els sentiments i les emocions incòmodes després del seu argument, acabar la seva discussió per les abraçades i petons entre si. Alliberar i deixar anar tota la negativitat i nodrir el seu amor al seu lloc. La seva parella no és el seu enemic, fins i tot quan discuteixes, recorda això.\nI, finalment, per descomptat, arguments i discussions possibles a tothom, però saber com resoldre intel·ligentment ells i com protegir la seva relació es desintegri, poden ajudar a preservar el paradís del seu amor i mantenir la seva relació sana.\nQuins són els seus consells de relació sobre com resoldre arguments amb la seva parella? Compartir els seus pensaments a la secció del comentari sota.\nRomandre feliç i apreciar el seu amor!


La tercera generació del compacte bavarès abandona els motors longitudinals i la plataforma de tracció posterior\nBMW presenta el nou Sèrie 1, ara amb tracció davantera BMW\nFins ara el BMW Sèrie 1 destacava en el difícil segment dels compactes europeus per la seva aposta per una plataforma de tracció posterior o propulsió que el feia diferent i amb un tacte més esportiu i dinàmic que la resta de vehicles del segment. Però la tercera generació del Sèrie 1 que BMW tot just ha presentat avui abandona els postulats tradicionals de la marca i presenta un nou cotxe amb tracció davantera, motor transversal i un repartiment de pesos diferent del tradicional de la marca bavaresa.\nI és que el nou Sèrie 1 utilitzarà la plataforma modular UKL que ja fan servir els Mini i els BMW X1, X2 i Sèrie 2 Active Tourer, per oferir un nou concepte de vehicle per lluitar contra els nous Mercedes-Benz Classe A i Audi A3, entre d'altres.\nEls bavaresos han analitzat el fet que la major capacitat dinàmica i la tracció posterior no és una cosa que necessàriament decanti el gran públic pel seu producte, i en canvi aquest nou sistema de tracció davantera permet que el Sèrie 1 millori l’habitabilitat de les places posteriors i la capacitat del seu maleter, que ara arriba fins als 380 L ampliables a 1.200 en cas de reclinar la segona filera de seients.\nEl maleter del nou BMW Sèrie 1 creix fins els 380 litres Bmw\nEls nous motors del Sèrie 1 seran de tres o quatre cilindres, i aniran col·locats transversalment i no longitudinalment. En concret, BMW ha preparat tres mecàniques dièsel (116d, 118d i 120d xDrive) amb potències compreses entre els 116 i els 190 CV i dues de gasolina (118i i M135i xDrive) amb potències de 140 o 306 CV.\nDetall motor transversal del nou BMW Sèrie 1 Bmw\nTots els motors van associats a canvis automàtics i a un esquema de tracció davantera, tot i que les versions més potents (120d xDrive i M135i xDrive) també disposaran d’un sistema de tracció integral.\nUn disseny juvenil\nEl nou Sèrie 1 presenta un llenguatge estètic més atrevit i trencador que en qualsevol de les seves generacions anteriors, i la seva posada de llarg presenta força similituds amb l’actual X2, un èxit estètic que ha sabut conquerir especialistes i el públic general. Això sí, a diferència de generacions anteriors, el nou Sèrie 1 només oferirà carrosseries de cinc portes i el seu disseny també variarà depenent de l’equipament i la línia estètica seleccionada.\nDetall interior nou BMW Sèrie 1 Bmw\nMés enllà del seu atrevit disseny, el nou Sèrie 1 també opta per un interior tecnològic en què destaca la pantalla central de fins a 10,2 polzades, un sistema Head-up Display opcional de 9,2 polzades que projecta informació rellevant sobre el parabrises, un sistema d’infoentreteniment d'última generació amb control gestual i un disseny d’interiors minimalista, elegant, racional i ergonòmic amb menys comandaments i botons.\nFinalment, el nou Sèrie 1 arribarà al nostre mercat just després de l’estiu a un preu encara per confirmar, però que ja podem avançar que oscil·larà entre els 27.000 euros de les versions bàsiques fins als gairebé 60.000 que costarà el potent M135i de 306 CV.


Carles Puigdemont ha tancat l’acte per videoconferència\nEl ja expresident del PDECat, Artur Mas, durant el Consell Nacional d’aquest dissabte. //ACN/Bernat Vilaró\nActualitzada el 13-01-2018 22:22\nArtur Mas s’ha acomiadat com a president del PDECat al Consell Nacional del partit que s’ha fet aquest dissabte al migdia. I ho ha fet amb un missatge demanant que el PDECat i Junts per Catalunya es fusionin sense baralles i com a projecte de país. El comiat ha tingut un emotiu vídeo inclòs.\nArtur Mas ha acabat el seu discurs a la militància amb un consell de cara al futur, aparcar diferències i sumar.\nActueu amb tota la generositat que calgui perquè això sigui així, deixeu les picabaralles que hi pugi haver, les diferències d’opinió amb temes secundaris al marge. Concentreu-vos en aquesta gran operació de país, el país ho necessita\nArtur Mas. Deixeu les picabaralles i les diferències\nPuigdemont ha clausurat l’acte\nCarles Puigdemont ha tancat el Consell Nacional, per videoconferència des de Brussel·les i ha dit que, per molts debats que hi hagi al parlament sobre reglaments, la voluntat dels catalans és la que és, i ha acabat amb un “fins aviat”.\nCarles Puigdemont, per videoconferència des de Brussel·les. //EFE/Quique García


Aena implantarà el sistema de control AFIS en un màxim de nou aeroports | Consumer\nAena implantarà el sistema de control AFIS en un màxim de nou aeroports\nFoment havia anunciat aquest dispositiu per 12 aeròdroms espanyols\nAeroports Espanyols i Navegació Aèria (AENA) substituirà als controladors aeris amb el sistema de control AFIS en un mínim de sis dels seus aeroports i en un màxim de nou, en lloc d’en els 12 que hi havia previst Foment. Així ho va anunciar el president del gestor aeroportuari, Juan Ignacio Lema, en una trobada organitzada per l’Associació de Periodistes d’Informació Econòmica (Apie).\nSobre el límit de dos mesos per a l’establiment del sistema fixat en el decret llei aprovat pel Consell de Ministres el 5 de febrer, Lema va dir que AENA tractarà d’avançar “els terminis” per accelerar la seva instal·lació. No obstant això, l’AFIS haurà de superar abans un “estudi de seguretat” per garantir “el mateix grau de seguretat” que ofereixen les torres en les quals operen els controladors. “Si en algun aeroport hi ha dubtes no es muntarà”, va assenyalar el president de l’ens públic.\nL’AFIS és un sistema d’informació per radi als avions que desenganxen i aterren que requereix menys infraestructura i, sobretot, resulta més barat. Segons càlculs d’AENA, fins a un 72% més econòmic que els controladors. No ofereix “servei de control aeri”, sinó només la informació precisa (meteorològica i d’estat de les pistes) perquè sigui el pilot qui prengui la decisió d’aterrar o desenganxar. En principi, el dispositiu està pensat per a aeròdroms amb menys de 50 operacions al dia i sense vols internacionals. Condicions que compleixen una trentena dels aeròdroms de l’ens públic al nostre país.\nLema també va abordar un dels temes més polèmics de la reestructuració d’AENA: l’explotació dels aeroports per societats mercantils. Referent a això, el president del gestor aeroportuari va dir que la privatització del 30% de la seva capital no significarà el traspàs de la gestió a les comunitats autònomes. Es crearan un disseny d’aeroports “autònoms”, però no “autonòmics”, en els quals cadascun d’ells comptarà amb una gestió independent.\nafis control sistema


TAC12 TV - Altafulla delimita l'espai de les Termes de Mar per conservar el seu estat\nAquesta és la primera acció d'un conjunt que té com a objectiu realçar i donar a conèixer aquestes restes romanes. El búnquer ha estat tapiat per evitar que s'aboquin més residus a l'interior.\nDes de primera hora del matí dos operaris han treballat per limitar l’accés a les termes de mar d’Altafulla. S’ha envoltat el perímetre amb la instal·lació d’unes balisses de fusta i cordes que evitarà l’entrada a les restes romanes ubicades al costat de la platja. Aquesta acció impulsada des del govern altafullenc, ajudarà a preservar un dels elements patrimonials més singulars d’Altafulla. Fa uns dies també es va tapiar el búnquer situat just al costat de les termes de mar, una intervenció motivada pels residus avocats al seu interior per alguns banyistes.\nLes termes de mar estan ubicades al mig del camí de ronda que uneix Torredembarra amb Altafulla per la costa, un sender freqüentat per molts banyistes i excursionistes. Això provoca que la gent passi per sobre de les restes romanes i no pas rodejant-la per les escales adequades que hi ha tot just al costat. Amb la intervenció duta a terme, s’espera que aquestes actituds cedeixin.\nAquesta acció ha estat la primera d’un seguit que s’esperen per tal de visibilitzar i donar a conèixer aquest element patrimonial del municipi, amb l’objectiu final de connectar-lo a la platja facilitant el seu accés.\nMés en aquesta secció: « La 22a Fira d'Artesans rebrà més d'un centenar de parades del 15 al 18 d'agost El flautista Claudi Arimany, protagonista del Festival Internacional de Música d'Altafulla »


Una botiga online per a un comerç físic - Impulsora Digital\nUna botiga online per a un comerç físic\nUna botiga online per a un comerç físic dedicat a la joieria d’autor a Barcelona\nJoies Nut, comerç físic especialitzat en la venda de joieria d’autor a Barcelona, volia comercialitzar les joies en el canal online. La idea era que la botiga online fos una continuació de la botiga física.\nS’ha dissenyat i desenvolupat una botiga online neta a nivell visual amb poc text i molta imatge, ja que, en aquest cas, les imatges parlen per si soles. També s’ha posat en valor la botiga física dins de la pàgina per tal de connectar el món offline amb l’online.\nL’experiència de navegació és fàcil i intuïtiva perquè la pàgina està estructurada en categories de productes, per novetats i/o productes relacionats. L’objectiu és facilitar a l’usuari trobar allò que està cercant, així com mostrar-li productes que li poden interessar també.\nCom a elements diferenciadors, trobem la gran capçalera, els banners de categories de productes i el feed d’Instagram incrustat en la mateixa pàgina.\nLa gamma de colors escollida es composa del negre, el gris i el vermell. I la tipografia de lletra és sense serif per a què es pugui comprendre fàcilment.\nLa web ha estat desenvolupada en 3 idiomes (català, castellà i anglès) per arribar tant al públic local, nacional com internacional.\nEn resum, es tracta d’una botiga online visualment neta organitzada al voltant de les categories de productes. Destaca la gran capçalera, els banners i el feed d’Instagram. Es tracta d’un disseny web a mida del client.\nSi tens un comerç físic i vols obrir una botiga online, Impulsora Digital ho fa realitat. Contacta’ns!\nTreballem junts per fer crèixer el teu negoci\nSi ets emprenedor/a, autònom, empresa o tens un petit negoci i necessites donar un impuls al teu projecte, estem totalment oberts a escoltar-te!


Escola Pia Calella: Recicla cultura transforma un llibre en un nou lector\nRecicla cultura transforma un llibre en un nou lector\nVols regalar llibres per Sant Jordi a tota la família per només 15€?\nEls alumnes de l’optativa d’emprenedoria de 3r d’ESO ens hem proposat fer realitat, per segon any consecutiu, el projecte de RECICLA CULTURA liderat per la Fundació Servei Solidari (FSS) de l’Escola Pia de Catalunya.\nConsisteix en recollir llibres que ja no utilitzeu i tingueu a les prestatgeries de casa per donar-los una segona oportunitat. Han d’estar en BONES CONDICIONS per vendre’ls a un preu econòmic, assequible per a tothom, i així regalar CULTURA.\nAmb els beneficis obtinguts, ajudarem a finançiar els cursos d’alfabetització que la FES organitza a Barcelona i que permeten que altres persones tinguin l'oportunitat d’aprendre la nostra llengua.\nPer tot això, estariem molt agraïts si ens ajudeu i col∙laboreu amb aquest projecte!!! En podeu portar llibres infantils, novel.les juvenils, d’adults, clàssics, còmics... SI US PLAU EN CAP CAS volums d’enciclopèdies ni llibres de text.\nEls llibres els recollirem des d'ara fins al 17 d'Abril als dos edificis de l'escola. A primària els alumnes podran deixar-los a les seves aules i a secundària disposeu al vestíbul de caixes habilitades pel projecte.\nLA VENDA DE LLIBRES LA FAREM A L’ENTRADA DE L’EDIFICI DE SANT PERE els dies 22 i 23 d’Abril.\nAprofiteu el projecte per regalar llibres a tota la família !!!


ELS PRECEDENTS DE LA CONFERÈNCIA D’ESQUERRES A SANT ANDREU DE PALOMAR\nAmb la caiguda de Miguel Primo Rivera, el 28 de gener de 1930, s’inicià un període conegut com a Dictablanda, tot i que no tenia la fortalesa de l’anterior directori militar continuava tenint una presència militarista. Tot i això, el nou règim inicià una obertura molt lenta i esquifida cap a la democràcia. Dámaso Berenguer y Fusté, cap de la casa militar del rei, fou l’escollit per a encapçalar el nou govern. Els antics regidors -no pas els alcaldes que continuaren sent elegits a dit pel govern de l’Estat- en actiu abans del cop d’estat de Primo de Rivera retornaren a llurs funcions. L’agost de 1930 diverses personalitats republicanes, tant de dretes com d’esquerres, signaven el Pacte de Sant Sebastià, on s’acordaren una sèrie de mesures amb la finalitat d’instaurar una república parlamentària i atorgar un règim d’autogovern per a Catalunya. El febrer de l’any següent Berenguer dimitia i era substituït per l’almirall Juan Bautista Aznar-Cabañas. Aquest convocà eleccions municipals per al 12 d’abril -l’opció inicial era convocar legislatives però a darrera hora es desestimà i s’optà per l’opció municipalista.\nMentrestant Francesc Macià, dirigent de la formació separatista Estat Català, retornava el 22 de febrer del seu llarg exili. Amb més o menys cobertura tots els diaris de l’època en parlaren del seu retorn. Des del primer dia en terra catalana Macià engega l’impuls de reorganitzar l’espai republicà i catalanista conjuntament amb d’altres formacions polítiques. Francesc Macià era un peça important de la futura formació política, atès el seu prestigi i el d’Estat Català en la lluita contra la dictadura militar -sobretot amb intent fracassat del Complot de Prats de Molló- el feien esdevenir líder indiscutible de l’oposició republicana i sobiranista.\nAl local del Centre Obrer Instructiu Andreuenc, més conegut com el Casinet, s'hi celebrà el 14 de març de 1931 l'assemblea d'Estat Català, on es va debatre la participació en la Conferència de les Esquerres Catalanes. Situat al rovell de l'ou de Sant Andreu de Palomar, a la plaça del Comerç, núm. 3. C.O. / Fons Família Vinyes-Roig.\nAmb l’objectiu d’aglutinar les forces catalanistes d’esquerra i fer front a la contesa electoral del 12 d’abril es convocà la Conferència d’Esquerres Catalanes, la qual es reuniria, primerament a Gràcia el 17 de març de 1931, per tal preparar la logística i les comissions de la trobada i els dies 18 i 19 següents al Foment Republicà de Sants. En aquesta conferència sorgiria Esquerra Republicana de Catalunya arrel de la unió del Partit Republicà Català de Lluís Companys, Estat Català de Francesc Macià i el Grup de L’Opinió de Joan Lluhí i Vallescà, i l’adhesió de diversos ateneus i centres republicans del país. Ningú preveia -ni els mateixos organitzadors del nou partit polític- que en sortirien vencedors en la majoria de pobles i ciutats de Catalunya en les eleccions municipals i que seria la principal organització política al llarg de tot el període de la Segona República a Catalunya.\nPerò les coses no van ser tant senzilles com les cròniques periodístiques ens expliquen. Va anar d’un pèl que els d’Estat Català no participessin en l’esmentada Conferència d’Esquerres. El 14 de març Estat Català celebrava una assemblea per tal de decidir la seva implicació en el nou projecte polític que havia de sorgir de la Conferència de les Esquerres Catalanes. La reunió es dugué a terme al local de l'Avenç Democràtic Republicà (carrer Gran de Sant Andreu, 52), a Sant Andreu de Palomar (el setembre d’aquell any el Centre Obrer Instructiu Andreuenc i l’Avenç Democràtic Republicà es fusionarien i crearien l’Avenç Obrer Català amb seu a l’antic Casinet de Sant Andreu de Palomar -plaça del Comerç, 3-, adherint-se a ERC). El diari monàrquic La Vanguardia, publicava la notícia de l'assemblea d'Estat Català amb la nota següent, sota el títol de “Reunión de Izquierdas”:\n“El sábado, a las diez de la noche, se efectuó la asemblea que ‘Estat Català’ y la Unión de Izquierdas convocaron con el fin de fijar puntos de coincidencia para llevarlos a la conferencia de izquierdas.\nAsistieron a dicha asemblea ciento veinte representaciones y delegaciones de centros locales y comarcales, presidiendo don Francisco Maciá.\nLas ponencias fueron expuestas por los señores Battestini, Oller, Vila, Boronat, García, Castells, y defendidas además por los señores Maciá, Gassol, Trabal, Francés y Vachier.\nEl acto termino a las tres de la madrugada, acordando asistir con el nombre de Social Demócrata de Cataluña a la conferencia de izquierdas que se inaugurará hoy en el Ateneo Republicano de Gracia (Verdi, número 32).” (La Vanguardia, 17 de març de 1931)\nSegons Maria Dolors Ivern i Salvà en el seu llibre Esquerra Republicana de Catalunya (1931-1936) (Publicacions de l’Abadia de Montserrat, 1988):\n“El 14 de març de 1931, a l’Avenç Obrer de Sant Andreu, es reuní l’assemblea d’Estat Català, que, després de procedir a la reorganització d’aquest agrupament polític, s’acordà acudir a la Conferència d’Esquerres Catalanes.\nEn aquesta assemblea celebrada per Estat Català fou aprovada, entre d’altres, una ponència pragmàtica referent a les qüestions econòmiques i socials. Aquesta ponència podia resumir-se en els punts següents:\n1- Nacionalització de la Banca.\n2- Poder exclusiu de l’estat de modificar les tarifes de les Duanes.\n3- Implantació de la tributació directa sobre les classe productora.\n4- Implantació de la tributació directa sobre el consum.\n5- Nacionalització dels serveis de transports.\n6- Municipalització de tots els serveis públics.\n7- Nacionalització de la riquesa agrícola.\n8- Nacionalització de totes les fonts d’energia.\n9- Nacionalització de les primeres matèries.\n10- Nacionalització de la principal maquinària, utillatge, etc.\n11- Nacionalització del comerç.\n12- Creació de Comitès d’Estadística per fer front a aquesta organització estatal.”\nJosep Dencàs i Puigdollers, l'home fort d'Estat Català i ERC a Sant Andreu. La Campana de Gràcia.\nD'altra banda, qui també se'n fa ressò de l'assemblea son Josep Casals i Freixes (1872-1939) i Ramon Arrufat i Arrufat (19897-1981) en el llibre Catalunya, poble dissortat, amb aquestes paraules:\n“Ell (es refereix al futur alcalde de Barcelona Jaume Aiguader i Miró) ens parlava que feia dies, de vuit o deu Centres que s’adherien a nosaltres i faríem un gran partit. Tot això ell ho anà covant i a la vegada preparava el terreny. Son aquelles coses tèrboles que sempre tenia entre mans. Llaors és quant ens trobàrem que sense preparació de cap mena, es convocà una Assemblea d’Estat Català a l’Ateneu Obrer de Sant Andreu entitat que presidia el doctor Dencàs (de fet el nom és erroni, ja que era Avenç Democràtic Republicà, i Dencàs era vicepresident no president de l’entitat).\nL’assemblea fou bastant concorreguda, però no fou tampoc el que amb una bona organització hauria esta. Però.... què voleu que fes un home tan desordenat com el doctor Aguadé!” (Catalunya, poble dissortat, editat per J. Vila Fonseré, 1933)\nTanmateix, sorgiren diverses divergències entre els convocats, ja que per alguns no es veia prou clar la participació en les eleccions municipals per precipitada i preferien participar en les eleccions generals previstes per al maig d’aquell mateix any. Tot i això l’opció majoritària fou la de participar a la Conferència. Un dels principals dirigents d’Estat Català fou Josep Dencàs i Puigdollers (1900-1966), metge de professió i gendre de Josep Cararach i Mauri (1877-1969), prohom de la Lliga Regionalista a Sant Andreu de Palomar i regidor del districte Novè en diverses ocasions. La tria de l’assemblea en territori andreuenc segurament va ser d’en Josep Dencàs. A aquesta suposició ens remet a que Dencàs era en aquelles dates vicepresident del COIA, lloc on es va realitzar la trobada.\nUn cop fundat el nou partit i arrel de la negativa del Partit Catalanista Republicà, la nova formació sorgida d’Acció Catalana i diverses agrupacions polítiques, d’anar en coalició amb Esquerra Republicana de Catalunya, feren reflotar de nou els dubtes de Macià de participar o no en les eleccions municipals. Lluís Companys i Joan Lluhí Vasllescà hagueren de fer mans i mànigues per tal de convèncer a Macià i Estat Català de la conveniència de participar-hi.\nContra tot pronòstic Esquerra Republicana de Catalunya fou el partit més votat a Barcelona, doblant o triplicant en nombre de regidors als principals oponents de la Lliga Regionalista i el Partit Republicà Radical. Les eleccions s’havien convertit en un plebiscit entre monarquia i república, essent aquests darrers els guanyadors amb escreix a les principals ciutats i capitals de província de l’Estat espanyol. Dos dies després, el 14 d’abril, es proclamava la República Catalana a Barcelona per part de Francesc Macià des del Palau de la Generalitat i a nivell d’Estat espanyol la Segona República.\nAl districte Novè, ens administratiu on pertanyia Sant Andreu de Palomar, va ser el segon districte de la Ciutat de Barcelona amb majoria de vots favorables envers ERC. Els resultats foren:\nLliga Regionalista 2.139\nPartit Republicà Radical-Socialista 2.355\nPartit Catalanista Republicà 1.297\nBloc Obrer Camperol 160\nPartit Comunista d’Espanya 9\nFont: Junta Provincial del Cens, a La Veu de Catalunya, 17,18 i 19 d’abril de 1931.\nEls candidats d’ERC pel districte escollits foren:\nJoan Casanovas i Maristany, advocat, membre de la Junta del Col·ligi Oficial d’Advocats de Barcelona.\nRamon Marlés i Farrés, obrer.\nMiquel Ollé i Jové, obrer i dramaturg.\nLluís Puig i Monné, comerciant.\nDinar d'ERC durant la Festa Major de Sant Andreu de Palomar, 30 de novembre de 1931, celebrat a la Clínica Sant Jordi. Entre els comensals Francesc Macià, Francesca Vergés -a la dreta del President de la Generalitat-, Jaume Aiguader, Josep Dencàs, Josep Tarradellas,... López / Fons Família Colomer-Vergés.\nA partir d’aquesta data ERC serà el partit hegemònic de Sant Andreu de Palomar i del districte Novè al llarg de tota la Segona República, essent la formació política en rebré més vots en totes les convocatòries electorals del període republicà. En l’àmbit local , sobresurten, els regidors del districte Miquel Ollé i Joan Codormí, el poeta i periodista Melcior Font i l’activista i publicista Francesca Vergés.\nEn finalitzar la guerra el local de la formació política fou confiscat per la Falange i va esdevenir la seu d’aquest partit únic, i del Frente de Juventudes a Sant Andreu. Els militants s’exiliaren i els que no ho pogueren fer foren reprimits i perseguits pel nou règim -com fou el cas de l’esmentada Francesca Vergés, reclosa a la presó de dones de les Corts. El 1962, el local fou venut, enderrocat i en el seu solar si va construir un bloc d’habitatges. El 1977, el partit va renéixer de la clandestinitat i passà a ocupar els baixos d’un local del carrer del Llenguadoc, 25. Després de passar per diferents adreces, actualment la seu està ubicada al carrer d’Agustí i Milà, 27. Del reconeixement com a propietaris de l’antic Casinet res de res. Potser seria bo reclamar-ne la propietat de l’actual edifici com a compensació pel greuge històric sofert i dignificar-ne l’herència.


Com potser sabeu, des del CRAJ i un parell de cops a l’any enviem una tramesa de correu ordinari al cens d’entitats, equipaments i grups i xarxes de participació juvenil de la ciutat. En total, al voltant d’uns 1.300 destinataris que poden variar en funció de la informació a donar a conèixer.\nUs informem que en les properes setmanes enviarem una d’aquestes trameses, de manera que si teniu algun material informatiu en paper de les vostres activitats o projectes ens el podeu fer arribar i l’inclourem en la tramesa de manera gratuïta.\nSi hi esteu interessades, caldrà que ens porteu o feu arribar tot el material abans del 28 de març al CRAJ (Espai Jove La Fontana – C/Gran de Gràcia, 190). Si teniu dubtes, podeu trucar-nos al 93 265 52 17 o escriure’ns a craj@crajbcn.cat.


Carmelites Descalços Província Ibèrica - RevistesMiriam\nEn una Orde eminentment i essencial mariana faltava una gran publicació que tingués en la Mare de Déu al seu centre. I va haver de néixer a la ciutat que s'honra de portar en el seu títol el nom de mariana: Sevilla. Era l'any de 1948 i a la Província del Sant Ángel de la Guarda d'Andalusia era triat com a Provincial el P. Columbiano de la Sagrada Família. La província andalusa es distingia des de segles per la propagació del culte i la devoció a la Santíssima Mare de Déu del Carme. Una de les determinacions del nou Provincial va ser la creació d'una revista amb el nom original de la Verge: MIRIAM.\nEl primer director i ànima de la revista seria el P. Ismael Bengoechea de Santa Teresina. La ciutat que l'acolliria, estava cantat, seria Sevilla i la seu, el convent del Santo Àngel. En 1949 naixia el primer número de la revista, la qual, ja des dels seus inicis, s'augurava com una publicació de gran qualitat en els textos i en les il·lustracions.\nLa revista es va començar a publicar cada dos mesos, sis números anuals que encara es continuen editant. La revista destaca per l'altíssima qualitat de les seves il·lustracions marianes i és tinguda per una de les millors revistes religioses de l'actualitat.\nEl P. Ismael va seguir de director fins al 1975, vint-i-sis anys al capdavant de Miriam. Com a membre de la Societat Mariològica, des de 1955 va contactar amb grans mariòlegs que van publicar els seus articles a Miriam: Laurentin, Boschini, Balic, Neubert, etc. L’han seguit en la direcció altres religiosos com el P. José Fernández Marín, P. Eugenio Mas, P. Fernando Donaire, etc.\nLa temàtica variada la fa sempre molt atractiva. Articles de nivell teològic, estudis iconogràfics, notícies sobre fets marians (congressos, coronacions), rutes marianes, santuaris, etc. A més, dedica un apartat molt important els llibres dedicats a Maria que arriben des de tot el món, convertint la seva biblioteca en una de les millors en mariologia que es coneixen. Igualment, mitjançant intercanvi amb Miriam, arriben gairebé totes les publicacions marianes més importants de tot el món, així com les que s'editen en els principals santuaris marians de l'orbe catòlic.\nEn 1963 es va construir un nou edifici sobre l'antiga Capella del Carmen del temple carmelità per a llibreria i dependències de la revista amb accés des del cèntric carrer Rioja. D'aquesta manera, es va poder condicionar l'espai per a dipòsit d'exemplars de la revista, fons d'estampes i gravats, així com les noves dependències per a la biblioteca.\nMiriam segueix editant-se pels cinc continents. Els seus 392 números editats, són una de les millors col·leccions marianes i, especialment, constitueixen un dels fons d'iconografia mariana més importants del món. Com a editorial, durant un temps, va publicar diverses obres de temàtica mariana i com a Centre d'Estudis Marians ha celebrat nombrosos cicles de conferències, alguns amb el títol de Setmana Mariana, a l'Ateneu o el Cercle Mercantil, tots dos de la capital sevillana.\nLa revista Miriam continua afrontant el futur amb optimisme malgrat les dificultats de mantenir una publicació d'aquesta qualitat. Com a repte en aquest V Centenari de santa Teresa, la comunitat ha començat la remodelació de la imponent biblioteca mariana per adaptar-la a les noves necessitats informàtiques i obrir-la per a consulta dels investigadors i devots de la Mare de Déu.


Vila Filipovic Brac Island Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMilna 1725, Milna, Brac Island, Croàcia, 21405 - Veure al mapa\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Vila Filipovic és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Brac Island. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Vila Filipovic asseguren una estada plaentera als seus clients. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen habitació familiar, instal.lacions de barbacoa.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com platja privada, buceig, pesca, jardí, esports d'aigua (no motoritzats). Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Vila Filipovic no troba competidors en cap categoria.


Mile Stone Hotel Lekki Nigèria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDescompte a Mile Stone Hotel\n2/4 Milestone Close, Off Addo Road, Skido Bus Stop, Ajah, Lekki Penninsula II, Lekki, Nigèria, 23401 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Mile Stone Hotel?\nDoble plata (Silver Double)\nMés informació sobre Mile Stone Hotel\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Mile Stone Hotel és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Lagos. Tota l'emoció del centre de la ciutat és només a 2km. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nL'ambient de Mile Stone Hotel es reflexa en cada habitació. productes de neteja, tovalloles, penjador de roba, televisió de pantalla plana, sofà són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent centre esportiu, piscina coberta, massatge, sala de jocs. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Mile Stone Hotel és una selecció idònia per a la vostra estada a Lagos.\nPreu del desplaçament a l'aeroport: 7500 NGN