Alerta 2015!: En més de la meitat dels conflictes armats del món es va intensificar la violència durant 2014.\ndijous, 28 de maig de 2015 11:01\nComunicat de premsa, Escola de Cultura de Pau, Universitat Autònoma de Barcelona.\nL'Escola de Cultura de Pau de la Universitat Autònoma de Barcelona publica Alerta 2015! Informe sobre conflictes, drets humans i construcció de pau. La catorzena edició de l'anuari analitza els fets més rellevants de 2014 i les principals tendències en matèria de conflictivitat armada i construcció de pau a nivell global i regional, a partir de quatre eixos temàtics: conflictes armats, tensions, processos de pau i dimensió de gènere en la construcció de pau. L'informe també identifica oportunitats per a la reducció, prevenció o resolució de conflictes, i assenyala elements de risc i alerta preventiva. Un dels principals objectius de l'ECP és posar aquesta informació al servei dels diversos actors encarregats de prendre decisions polítiques, d'intervenir en la transformació pacífica de conflictes i de donar una major visibilitat política, mediàtica i acadèmica a les nombroses situacions de violència política i social que hi ha al món.\nEntre les principals conclusions d'Alerta 2015! cal destacar:\nAl llarg de 2014 es van registrar 36 conflictes armats arreu del món –una xifra similar a l'observada en els últims anys–, la majoria concentrats a Àfrica (13 casos) i Àsia (12). La resta de casos es van comptabilitzar a l'Orient Mitjà (sis), Europa (quatre) i Amèrica (un). Durant l'any es van comptabilitzar quatre nous casos: RDC (est-ADF), la Xina (Turquestan Oriental), Ucraïna i Egipte (Sinaí). En acabar 2014 continuaven actius 34 dels 36 conflictes armats, a causa del descens en els nivells de violència i confrontació en dos contextos: Índia (Manipur) i Rússia (Kabardino Balkària).\nUn dels trets més rellevants del 2014 va ser el gran nombre de contextos que van evolucionar negativament durant l'any. Més de la meitat dels conflictes armats (55%) van registrar un deteriorament i una intensificació en els nivells de violència. Aquesta tendència general d'augment en els nivells de conflictivitat també es va veure reflectida en l'increment en el nombre de casos d'alta intensitat respecte a d’anys anteriors.\nDurant 2014, un total de 12 conflictes armats van registrar elevats nivells de violència, amb un balanç anual que en cada cas va superar o va estar molt a prop del miler de víctimes mortals: Líbia, Nigèria (Boko Haram), RCA, Somàlia, Sudan del Sud, Afganistan, Pakistan, Pakistan (Balutxistan), Ucraïna, l'Iraq, Israel-Palestina i Síria. En molts d'aquests casos el balanç va ser molt superior al miler de persones mortes, com ara l'Afganistan –3.699 víctimes civils–, Pakistan –més de 11.500 víctimes mortals– o l'Iraq –entre 12.000 i 17.000 víctimes mortals el 2014, segons les fonts– ; Síria –més de 76.000 persones mortes–, i Sudan del Sud, on balanços preliminars indiquen que entre 50.000 i 100.000 persones haurien perdut la vida a causa del conflicte al 2014.\nDurant 2014 els conflictes armats van continuar tenint un gravíssim impacte a la població civil, amb un elevat nombre de víctimes mortals; massacres i execucions sumàries; atacs indiscriminats en zones residencials, camps de refugiats, col·legis, hospitals i altres greus conseqüències a les ciutats; detencions arbitràries; tortures i altres múltiples abusos físics i psicològics; violència sexual; reclutaments de menors d'edat; així com massius desplaçaments forçats de població.\nEl desplaçament forçat de població va ser, un any més, una de les conseqüències més visibles dels conflictes armats, i va continuar agreujant-se durant 2014. ACNUR va destacar que per primera vegada des de la Segona Guerra Mundial es superava la xifra global de 50 milions de persones desplaçades a causa de conflictes, persecucions, violacions dels drets humans i contextos de violència generalitzada. L'organització va alertar que en els últims anys les múltiples crisis de refugi a nivell mundial havien arribat a nivells no vistos des del genocidi de Ruanda el 1994.\nAl llarg de l'any es van registrar 95 escenaris de tensió a nivell mundial, principalment a Àfrica (38) i Àsia (24), però també a Europa (14), Orient Mitjà (14) i Amèrica (cinc). La major part de les tensions (70%) van tenir entre les seves causes principals l'oposició a les polítiques internes o internacionals implementades pels respectius governs –el que va propiciar disputes per accedir o erosionar el poder– o l'oposició al sistema polític, social o ideològic d'un determinat Estat. Les tensions de major gravetat el 2014 van ser Kenya, Nigèria, Veneçuela, Corea RPD-Rep. de Corea, Filipines (Mindanao-MILF), Índia-Pakistan, Pakistan, Tailàndia, Armènia-Azerbaidjan (NagornoKarabakh), Egipte, Israel-Síria-Líban, Líban, Síria-Turquia i Iemen.\nUn 15,1% de les 33 negociacions analitzades van funcionar bé, un altre 24,2% es van trobar amb dificultats i el 57,6% van tenir un balanç molt negatiu, tot i que en diversos països es preveia reprendre les negociacions en 2015.\nA nivell global, 65 països van patir greus desigualtats de gènere, la majoria concentrats a Àfrica i Àsia. El 61% dels conflictes armats per als quals existien dades sobre equitat de gènere van tenir lloc en contextos amb greus desigualtats.\nDurant l'any, com en períodes precedents, , es va constatar la utilització de la violència sexual com a arma de guerra, especialment contra les dones, en escenaris de conflicte a tot el món. Aquesta forma de violència es va concretar en violacions, esclavitud sexual i prostitució forçada, entre altres abusos, i va estar especialment present en contextos com Síria, l'Iraq, RCA, Nigèria (Boko Haram), Somàlia i Myanmar, entre d’altres casos. Durant 2014 la violència sexual en conflictes armats va continuar sent un dels temes centrals de l'agenda internacional sobre dones, pau i seguretat, i va cobrar especial notorietat mediàtica gràcies a la cimera celebrada a Londres, tot i que no es van aconseguir compromisos polítics contundents en aquesta matèria.\nEn clau positiva, cal destacar que les dones van participar activament en les negociacions de pau formals a Filipines i Colòmbia amb una agenda d'igualtat de gènere. A Colòmbia es va crear la subcomissió de gènere per a la taula de les negociacions.\nL'informe identifica cinc oportunitats de pau per al 2015: els possibles avenços en la igualtat de gènere a nivell internacional a causa de la coincidència de diferents esdeveniments i la possible aprovació de nous instruments internacionals durant 2015; la confluència en 2015 d'esforços globals contra el reclutament i ús de menors soldats; l'oportunitat que suposa la inclusió de la reducció de la violència armada a l'Agenda Post-2015, puix que situa aquesta qüestió en el centre del debat de la comunitat internacional; la renovada aposta pel diàleg en el marc de la negociació sobre el programa atòmic de l'Iran; i l'esperança que genera el diàleg nacional sudanès davant la situació que travessa el país en els últims anys.\nL'informe assenyala uns altres set escenaris d'alerta de cara al 2015: el risc que representa Líbia com a territori de fragmentació, fragilitat institucional, disputes regionals i violència creixent; l'amenaça d'ISIS a l'Iraq i Síria, els riscos per a la seguretat humana i el seu impacte en l'escenari regional; l'escalada de la violència a la regió xinesa de Xinjiang; la violència urbana que afecta les urbs pakistaneses de Peshawar, Quetta i Karachi, que suposen greus reptes en termes de seguretat i desenvolupament; les escasses perspectives que s'albiren de cara a la resolució del conflicte a Ucraïna; l'agudització de la crisi política i social que pateix Haití i el risc de buit de poder; i finalment, l'increment de la violència i les conseqüències que es deriven de l'expansió del grup armat islamista somali al-Shabaab a Kenya.


Carregadores de rodes, carregadores frontals, carregadores compactes de rodes - Jufenglong\ndilluns - divendres: 10: 00-19: 00dissabte - diumenge: de 10.00 a 15.00\nés una empresa especialitzada en la producció de carregadores i camions mescladors autoalimentats.\nEls productes de la sèrie de carregadors pesats LEHMAN, tant accessoris nacionals com internacionals, de qualitat fiable, compleixen el requisit d’humanització ， ha desenvolupat oficines a més de 10 països de tot el món i els seus productes s’exporten a més de 20 països i regions com l’Índia , lran, Rússia, Líbia, Vietnam, Tanzània, Sud-àfrica, Etiòpia i Brasil.\nL’empresa té una forta força integral, integra la investigació i desenvolupament de productes, producció, vendes i servei i pren el lideratge en l’obtenció de llicències especials de producció i fabricació d’equips mitjançant la certificació CE de la UE, la certificació del sistema de qualitat internacional ISO9001\nCamió mesclador autocarregat\nAquest producte pot substituir grups electrògens, carregadors, mescladors i cisternes. A més de més de sis empleats, és una nova generació de productes líders en la indústria de la construcció. El tanc es pot girar a 270 graus sense sortida sense sortida als tres costats.\nMarc reforçat, la distribució del centre de gravetat és raonable, amb una forta capacitat de càrrega.\nels productes s’exporten a més de 20 països i regions com l’Índia, Iran, Rússia, Líbia, Vietnam, Tanzània, Sud-àfrica, Etiòpia i Brasil.\nSoldadura de robots\nEquips de soldadura automàtica de robot per garantir la qualitat de la soldadura, soldar uniformement i soldar sòlidament.\nl’empresa va introduir equips alemanys de tall per làser i de tall completament automàtics i equips alemanys de robot de soldadura CNC.\nUn formigonera autocarregable que pot ...\n26 de novembre, 20\nUna formigonera autocarregable que no es pot rebutjar En els darrers anys de projectes d’enginyeria, la formigonera autocarregant cada vegada és més alta. Ja sigui a ciutats, pobles o al ...\nConeixes els sis consells per convertir-te en un bon ...\nUn bon operador de carregadors frontals pot saber clarament com utilitzar la màquina quan condueix la carregadora, reduir el desgast de la màquina, reduir el consum de combustible i completar la feina ràpidament. El seguiment ...\nHi ha més de 80 professionals tècnics mitjans i superiors a la indústria, més de 700 empleats, i el fort equip d’investigació científica ha assegurat la investigació i el desenvolupament independents de l’empresa, especialment la cooperació a llarg termini amb claus universitaris i universitat. es va crear un equip empresarial.\nObteniu un formulari de pressupost\nLa innovació canvia la paraula, la qualitat crea el futur. Shan Yi Machinery LTD, ubicada a Laizhou, província de Shandong, va ser fundada a la dècada de 1990. L’empresa té una superfície de 4.000 metres quadrats i té un taller de producció de mòdems de 20.000 metres quadrats amb una inversió total de 2.000.000.000 de iuans, és una empresa especialitzada en la producció de carregadores i camions mescladors autoalimentats. Produeix 50000 carregadores i 8000 camions mescladors autoalimentats\nCamió mesclador autocarregat, Mesclador de ciment abocant formigó, 2021d Carregador de rodes, Carregadores compactes de rodes, Carregador frontal més gran del món, Carregadores de rodes Bell,


Sant Jordi inunda Barcelona en un dia radiant | betevé\nA falta de dades definitives, el Gremi de Llibreters preveu que les vendes hagin crescut un 5 %, i s'han venut prop de sis milions de roses, tot i que el dia hagi caigut en diumenge\nRedacció | diumenge, 23 d'abril del 2017, a les 19.01\nEls carrers de Barcelona s’han omplert de gom a gom de ciutadans que han volgut viure la diada passejant a la recerca del llibre desitjat o la rosa, i també de gent de fora que ha aprofitat el festiu per passar pel punt neuràlgic de Sant Jordi, la Rambla. La Guàrdia Urbana ha parlat d’un Sant Jordi massiu, amb més d’un milió i mig de persones pel carrer.\nLa diada ha tingut prop de 4.000 parades de llibres distribuïdes per tota la ciutat. Els districtes de l’Eixample i Ciutat Vella han acumulat més parades autoritzades, amb 1.897 i 755, respectivament. El Gremi de Llibreters estima que les vendes hagin pujat prop d’un 5 %, i que s’hagi arribat als 22 milions d’euros de facturació i s’hagin superat els 1,6 milions d’exemplars venuts. Les dades definitives encara trigaran uns dies a arribar.\nSegons el primer balanç, el portaveu del Gremi de Llibreters de Catalunya, Pere Fàbregues, assegura que les vendes que ja es van fer aquest divendres i dissabte ajudaran molt a fer pujar la xifra d’obres venudes per aquest Sant Jordi. A més, Fàbregues creu que demanar als ajuntaments de Catalunya l’autorització d’obertura comercial aquest diumenge ha estat una bona decisió. De fet, la proposta ha estat consensuada pels gremis de llibreters, floristes i flequers, ja que, segons Fàbregues, convida més a passejar veure les botigues amb les persianes amunt.\nEls floristes, també satisfets\nEl Gremi de Floristes es mostra molt satisfet per haver arribat als sis milions de roses venudes per Sant Jordi a Catalunya. I és que el sector temia una baixada de les vendes d’entre el 5 % i el 15 % perquè la festivitat ha estat enguany en diumenge, i això ha fet que moltes empreses no hagin regalat roses. El president del Gremi de Floristes de Catalunya, Joan Guillén, considera que la “fidelitat” del comprador al seu establiment de referència ha fet que aquest hagi estat, contra tot pronòstic, un molt bon Sant Jordi.\nOn no hi hagut sorpreses és en el tipus de rosa adquirida. Novament s’ha apostat majoritàriament per la rosa vermella, especialment les freedom i red naomi. A més, s’ha notat més presència de roses produïdes a Catalunya i a la resta de l’estat espanyol.\nUna altra de les novetats a Barcelona d’aquest any també ha estat la identificació que s’ha distribuït a totes les parades amb autorització a Ciutat Vella segons el producte que venguin, amb uns camins de taula confeccionats per la cooperativa Impulsem del Raval.\nA més, aquest 23 d’abril l’Ajuntament ha decidit autoritzar l’obertura dels comerços.\nLes roses de Sant Jordi estrenen embolcalls més ecològics i moderns\nEls manters i la venda il·legal de roses també es deixen veure\nQuè has de saber per viure el dia de Sant Jordi 2017 a Barcelona?


Què significa https i en què es diferencia de l’http?\nLes sigles "http" corresponen a "Hyper Text Transfer Protocol", el que significa que és precisament aquest encapçalament de tots els webs el responsable del protocol tecnològic que permet enllaçar i connectar continguts a la xarxa. Sense ell, Internet no existiria ni podríem interactuar a la xarxa de xarxes com ho fem tots actualment.\nL’"https" és exactament el mateix, però amb una "S" final afegida, en referència al "Secure Socket Layer" (SSL) o capa de seguretat que s'ha desenvolupat perquè els usuaris puguin fer transferències de manera segura a Internet quan naveguem a la xarxa. Així, quan accedim a la web d'una entitat bancària o a la d'una botiga electrònica, en el moment de realitzar un pagament o transferència monetària, hem de veure com canvia a la barra de navegació la url amb el protocol "http" pel de l'"https".\nAmb això, se li està indicant a l'usuari d'Internet que ha arribat a una "zona segura" i que s'estan protegint les seves transaccions monetàries. Seguint l'exemple del banc, després d'accedir amb les teves dades personals correctes (usuari i contrasenya) a la teva sessió d'usuari en línia, has de veure com canvia el protocol "http" pel de "https". Si no és així i ets dins de la teva sessió d'usuari sense que hagi canviat el protocol de la pàgina web, revisa que no estiguis connectat a una pàgina falsa. Recomanem sempre que per precaució et desconnectis tancant la teva sessió, especialment si estàs fent servir un ordinador compartit amb altres persones.\nCom em pot ajudar a afegir el https al meu negoci online?\nCom veus, aquesta inapreciable diferència per l'usuari que navega a la xarxa, esdevé de vital importància per a l'emprenedor que llança un negoci a través d’Internet i desitja transmetre màxima transparència i seguretat als seus clients.\nAixí, les pàgines web amb el protocol "https" visible a la barra del navegador generen més confiança als usuaris d'Internet, que compren cada vegada més en línia. Podem veure si una pàgina web disposa del protocol "https", no només per la URL a la barra del navegador, sinó que podem punxar en la icona d'informació just a l'esquerra de la URL del web per sortir de dubtes. Com veiem a la imatge, després de clicar sobre la "i" del nostre navegador coneixerem si estem accedint a una web segura o no.\nPer implementar l’”https” al teu negoci online és necessari que el servidor d'Internet que hagis contractat per a la teva web soporti SSL. Amb l’SSL aconseguim que les dades viatgin sempre de manera íntegra, segura i encriptada, de manera que mantindrem fora de perill les dades dels nostres usuaris i les allunyarem de persones no desitjades.\nA Montaweb t'oferim la implementació del protocol de seguretat "https" per la teva botiga online, com ja han fet molts dels nostres clients amb comerços electrònics com Sternalia, Lovesexing o Materiales Bellas Artes. El nostre equip tècnic ajustarà el codi de la teva web i implementarà l’SSL al teu servidor perquè funcioni correctament en la navegació de la teva web.\nContacta amb nosaltres per demanar el teu pressupost sense compromís per afegir l’"https" al teu negoci online i comença a vendre a Internet de forma segura.


Del 19/03 al 30/04: De la Veu al Vent - Centre Cívic PATI LLIMONA\nInici Activitats passades Del 19/03 al 30/04: De la Veu al Vent\nDel 19/03 al 30/04: De la Veu al Vent\nUn projecte de l’Associació SUDS\nDel 19 de març al 16 d’abril de 2021\nExposició fruit d’un taller de fotografia participativa en el que les persones participants han reflexionat sobre la seva identitat, allò que les oprimeix i allò que les fa fortes, des d’una perspectiva feminista i descolonial. A través de la narrativa visual, ens traslladen la seva reflexió.\nSUDS és una associació de solidaritat, feminista i internacionalista, compromesa amb un model de transformació social que contribueixi a crear alternatives al sistema racista i patriarcal. Utilitzem la comunicació i la creació artística com eina de transformació social.\nActe inaugural amb visita guiada el 19 de març: 11:30 i 18 h.


The Tyets: «Sentim més pressió interactuant amb el públic en directe que amb les càmeres» | Enderrock.cat\nThe Tyets: «Sentim més pressió interactuant amb el públic en directe que amb les càmeres»\nParlem amb el duet maratoní sobre la seva actuació al Mercat de Música Viva de Vic\nEl concert es podrà visualitzar en streaming a partir de la setmana vinent, a través del web oficial del Mercat\nArrenca el MMVV Pro Catalan Arts\nAnna Tisora | 12/09/2020 a les 18:00h\nArxivat a: Enderrock, streaming, Mercat Música Viva de Vic, The Tyets, Hamaking, entrevites, covid-19\nOriol de Ramon i Xavier Coca són The Tyets. Un nom que ja comença a sonar fort, però per qui no els conegui, són dos maratonins a punt de fer vint-i-dos anys que fa uns quants mesos -quan es van proclamar finalistes del Sona9 2019- no s'haurien imaginat estar tocant a la 32a edició del Mercat de Música Viva de Vic, i menys encara, en un escenari sense públic i uns quants periodistes i operadors de càmera amb mascareta. Però tot això ha passat, concretament l'última setmana d'agost al teatre l'Atlàntida de Vic, en el marc d'una fira musical marcada per la pandèmia que ha optat per no aturar la música en directe.\nTres setmanes després de passar per la capital osonenca a enregistrar el seu nou directe, The Tyets es personen a l'Antiga Fàbrica Estrella Damm de Barcelona, juntament amb altres artistes de la programació del MMVV, per explicar com va ser l'experiència i quina direcció agafa el treball que són a punt de presentar. "A Vic vam estrenar "Bebesita", un dels nous temes que ens agrada molt, però la resta encara està per descobrir", explica el duet. A més, encara no se sap quin títol portarà aquest nou recull de cançons.\nRespecte a l'actuació a l'Atlàntida, els músics admeten que va ser una experiència curiosa. "Després d'uns quants bolos aquest estiu, ens hem anat acostumant a fer concerts diferents, amb el públic assegut, i comencem a trobar la forma d'interactuar en aquesta nova situació", comenten. A més, asseguren que tot i que és més fred i "no té res a veure", el concert a Vic els va anar bé perquè "a nosaltres ens agraden les càmeres! De fet, ens fa més pressió actuar davant del públic en directe, que interactuar amb una càmera". I pensant-hi bé, és veritat que de cantar a les càmeres en tenen experiència, és una cosa que sovintegen als seus videoclips.\nConclouen que van sortir "amb bones sensacions i moltes ganes de veure com ha quedat l'enregistrament", ja que l'escenari permetia possibilitats tècniques de qualitat, tant, que fins i tot podia ser perillós: "Vam poder fer un xou guai a nivell de llums... Si era fosc era fosc de veritat, saps?", comenta De Ramon, i acte seguit Coca rebat entre riures: "i tant fosc... jo em vaig fotre de lloros a mig concert!". La retransmissió es podrà visualitzar lliurement en streaming a través del web del Mercat de Música Viva de Vic a partir del dimarts 15 de setembre.\nParal·lelament al procés de gravació i promoció del nou disc que preparen, The Tyets estan obrint un estudi de gravació a Mataró: "al final també va lligat amb el grup, està clar! Però també tenim ganes de produïr altres coses... Combinem el projecte professional amb el personal. Aprenem i, a més, ens ho passem molt bé, oi?", es convencen un a l'altre. Respecte als directes pel proper disc, avancen que "sens dubte tindrà un aire renovat, i a més, hi haurà l'incorporació de diversos instruments que entre els dos sabem tocar". Això sí, el que asseguren és que, com en els directes anteriors, la premissa principal al pujar a l'escenari és "donar-ho tot".


El primer cafè: 27/02/2009 - a casa mengem bé!\n27/02/2009 - a casa mengem bé!\nAvui fem el primer cafè del dia amb el director de l’Agènca Medi i Salut, Jordi Baroja, la setmana en què s’ha presentat un projecte per intentar que els bars i restaurants d’Igualada fomentin la Dieta Mediterrània! (més informació a www.amed.cat)\nA més a més, el Siscu Vilaprinyó i el Jordi Marcé la fan petar al quiosc 103.2 debatent l'estafa que del guanyador del premi narrativa breu Josep Còdol, dels premis ciutat d'Igualada.\nLLegim llibreria ens recomana una novetat: "El islam sin velo" i a la sessió matinal, el David Canto projecte "Gomorra" i "Slumdog millionaire". Als últims minuts, la Montse Candàliga ens anota al post-it tot el teatre, la música i les propostes del cap de setmana!\n* Cançó del dia: "Odio por amor" (Juanes)\n--> Per descarregar-te el programa, fes clic aquí:cafe-107.mp3


Article ARA (Gener 2018) : "Estats de dret (i la fal·làcia de l'abstracció)" > Ferran Requejo - Web personal\nferranrequejo publicat el 18-enero-2018 11:01\nEn el debat polític resulta habitual apel·lar a “l’estat de dret” com una via de legitimació d’alguna decisió política, jurídica o simplement ideològica. En aquest sentit, es tracta d’un concepte que pertany al grup de les “paraules màgiques”, aquelles que alguns pretenen que la seva mera pronunciació resulta suficient per a legitimar un argument o una decisió (altres exemples habituals: “democràcia”, “justícia”, “diàleg”).\nEl terme “estat de dret” acostuma a esmentar-se en singular i en termes abstractes. Això incita a pensar que es tracta d’un concepte inequívoc, a creure que només hi ha una versió institucional pràctica d’aquest concepte, i a pensar que les decisions preses en el seu nom son automàticament incontrovertibles. Cap d’aquestes tres afirmacions resisteix l’anàlisi: les tres son falses.\nApel·lar a l’estat de dret és sempre transitar per un concepte amfibològic, és a dir, susceptible de més d’una interpretació. Analíticament resulta més convenient parlar d’estats de dret en plural i en relació a casos concrets. De fet, no hi ha dos estats de dret iguals.\nEn una democràcia liberal, el debat no consisteix en establir si és o no convenient que hi hagi un estat de dret -la seva superioritat normativa i institucional respecte als estats autoritaris, totalitaris o dictadures resulta incontrovertible-, sinó a veure com puntuen les institucions polítiques de cada estat de dret en dues dimensions diferents.\nEn primer lloc, la qualitat pràctica dels seus elements institucionals bàsics (llibertats individuals i col·lectives; separació de poders; nivells de corrupció, frau fiscal i guerra bruta; independència, imparcialitat i qualitat del sistema judicial; procediments de control; etc).\nEn segon lloc, la congruència amb les condicions històriques, nacionals i culturals de la societat on ha d’actuar. Les conclusions no son les mateixes si estem parlant d’una democràcia uninacional o plurinacional, d’una democràcia amb arrels històriques o de nova creació, d’una democràcia culturalment uniforme o multicultural; etc.\nL’estat de dret espanyol mostra índexs baixos en ambdues dimensions.\nUn indicador addicional recent: les decisions del Tribunal Suprem (TS) en relació a polítics catalans empresonats (jutge Llarena contra O. Junqueras, J. Forn, J. Sánchez i J. Cuixart, 4.12.2017; sala penal del TS contra O. Junqueras, 4.1.2018; Llarena contra O. Junqueras, J. Sánchez i J. Forn, 12.1.2018). Es tracta de decisions judicials que mostren clars biaixos ideològics i que transcendeixen les tècniques jurídiques estrictes. També mostren en alguns apartats un baix nivell de qualitat argumentativa.\nEl risc de reiteració delictiva s’associa a que els encausats defensen posicions independentistes. Tanmateix, l’argumentació concreta ve a contradir un principi bàsic dels estats de dret (recollit també en la constitució espanyola) sobre llibertat ideològica i de creences. El terme “violència” apareix, a més, contra tota evidència empírica, com un fet associat a l’independentisme, malgrat no haver estat provat en un judici (!). Els actors internacionals (i els espanyols que han volgut veure-ho) han constatat que la única violència ha estat associada a l’actuació de les forces policials de l’estat contra ciutadans. Malgrat l’ordre d’aquesta actuació la va donar el govern central, la responsabilitat es carrega sobre membres del Govern de la Generalitat. Es conculca el dret de representació i es vincula els encausats amb “violències” i “enfrontaments” que mai han existit. També es responsabilitza als encausats de les mobilitzacions “de decenes de milers de ciutadans que rebutgen explícitament les mesures cautelars adoptades en aquest procés”. Com si això fos alguna cosa reprobable. Es tracta d’unes argumentacions esperpèntiques dignes d’estats autoritaris.\nL’actitud del TS pot qualificar-se de llibertatofòbica. S’actua contra les llibertats d’expressió, reunió, manifestació, de llibertat ideològica i de creences. I tot referit a un tema de presó “preventiva”!. Estem davant d’una vulneració de drets fonamentals. La caracterització dels encausats com a presos polítics resulta aquí més que adient i justificada.\nLa justícia espanyola ha fet el ridícul a Europa en haver de retirar l’euroordre. Els pretesos delictes de rebel·lió en aquest cas han estat simplement inventats per part de la fiscalia i dels jutges de l’Audiència Nacional i del TS. De fet, el que s’està fent és condemnar ideologies democràtiques que no s’ajusten a l’implícit nacionalisme d’estat que el llenguatge barroc de les decisions jurídiques és incapaç d’amagar.\nOn és la pretesa imparcialitat de la justícia? Decisions merament desproporcionades? Prevaricacions implícites? L’actuació del TS soscava, lamina, el moll de l’ós de l’estat de dret espanyol. Les seves decisions judicials acabaran essent jutjades en l’àmbit de la justícia internacional. Però això passarà d’aquí uns quants anys.\nLa veritat és que fa vergonya explicar l’estat de dret espanyol en àmbits acadèmics internacionals. El deslegitimat Tribunal Constitucional te ara una oportunitat d’or per restaurar un cert prestigi de l’estat de dret espanyol quan resolgui els recursos presentats per Podemos i pel Parlament de Catalunya contra l’aplicació de l’article 155. Però a aquestes alçades de la pel·lícula, confien vostès en que aquests guionistes efectuïn un gir narratiu important en aquesta història?\nApel·lar simplement a “l’estat de dret” sovint suposa caure en la “fal·làcia de l’abstracció“ –pretendre que un raonament és analíticament més profund quan més abstractes son els termes inclosos en l’argumentació. Es tracta d’una estratègia “màgica” de caràcter retòric que és epistemològicament fal·laç i que empobreix les anàlisis en ocultar informació moral i polític rellevant del cas concret considerat.\nEstats de dret? Sí, naturalment, però millor considerar-los en plural i en concret (no en singular i en abstracte). I sempre incloent en les anàlisis tant els seus índexs alts o baixos de qualitat institucional, com el seu caràcter congruent o no amb la realitat social, nacional i cultural on actua cada estat de dret concret.


Imaginem nous mons: la ficció com a motor del canvi – Llegir en Català\nLa literatura fantàstica viu un moment dolç dins del panorama editorial català, i la celebració en un mes del Festival 42 a Barcelona ratifica l’interès que hi ha avui dia pels gèneres fantàstics. També és cert que aquesta afirmació té vigència perquè ve d’un greuge històric pel que fa a aquests gèneres —incloem aquí ciència-ficció, fantasia i terror—, que durant anys han estat infravalorats o directament invisibilitzats. Que si no es pot considerar literatura perquè no són llibres seriosos. Que si és cosa de friquis. Que si només hi surten homenets verds i naus espacials… La llista d’excuses és llarga i extravagant. L’escriptora estatunidenca Suzette Haden Elgin, però, afirmava que la ciència-ficció és l’únic laboratori d’experimentació literària que permet explorar aquest món en què vivim i reformular-lo fent desaparèixer tot allò que ens limita i oprimeix.\nAra bé, què entenem per ciència-ficció? Resumint molt la sentència de Haden Elgin podríem dir que és la literatura del I si? I si no existís la discriminació per temes de raça i/o sexe? I si normalitzéssim les relacions afectives i/o sexuals consentides entre tota mena d’individus adults? I si existís un país o un planeta habitat només per dones? Ho creieu o no, aquests tres arguments són la base d’un grapat de novel·les de ciència-ficció. Lluny de donar respostes la literatura fantàstica sovint busca formular noves preguntes, generar debat i posar en dubte l’statu quo d’aquesta societat, la nostra, que no és justa ni equitativa, per construir-ne una de millor. Els que heu llegit l’Ursula K. Le Guin sabeu de què parlem: ningú com ella per dotar la ciència-ficció d’aquest element de crítica i reflexió que tan necessari resulta avui dia. Dit això, queda clar que no es tracta només de llibres d’evasió: la ciència-ficció és molt més.\nÉs anticipació. La ciència-ficció neix amb Mary Shelley i el seu Frankenstein; ella va instaurar la fal·lera de la ciència com a leitmotiv de moltes novel·les d’èxit. La seva empremta a la literatura i la societat modernes és innegable: llegiu sinó Mary Shelley i el monstre de Frankenstein de Ricard Ruiz Garzón. Altres autors clàssics com Jules Verne o H.G. Wells van transformar els avanços científics en nous reptes per la humanitat, donant peu al que s’anomena especulació científica. Cal celebrar qualsevol reedició d’aquests autors, i per això la recuperació de textos com L’esfinx del glaç, traduït per Antoni Munné-Jordà, potser la persona més culta als Països Catalans pel que fa a literatura de gènere, i L’illa del doctor Moreau suposen una gran fita; la primera és una novel·la d’aventures, però entronca amb dues obres d’Edgar Allan Poe i H.P. Lovecraft per acabar generant un corpus literari excepcional dins de la literatura fantàstica.\nÉs consciència col·lectiva. Quan parlem del monstre de Frankenstein cal pensar que potser aquest apel·latiu fa referència al científic boig, aquell que juga a ser Déu, i no pas a la criatura, pobre innocent. Mary Shelley ens convida a reflexionar. Com també ho fan George Orwell amb 1984, Aldous Huxley amb Un món feliç, Ray Bradbury amb Fahrenheit 451 o Anthony Burgess amb La taronja mecànica. Aquests clàssics enceten la branca més exitosa de la ciència-ficció, però també la que li ha donat més mal nom: les distopies, mons foscos on l’ús de la ciència i la tecnologia serveix per restringir les llibertats individuals i per generar desigualtats de classe. Si en voleu de més modernes, llegiu Qualityland de Marc-Uwe Kling, El vigilant de Peter Terrin, La carretera de Cormac McCarthy o Anna de Niccolò Ammaniti, aquestes darreres emmarcades en el també exitós subgènere de les novel·les postapocalíptiques, on destaquen clàssics recuperats amb encert com La pesta escarlata de Jack London. I acabat de sortir del forn tenim Somia Philip Marlowe amb xais elèctrics?, un conjunt de relats escrits per autors locals en temps de pandèmia que combina ciència-ficció i novel·la negra.\nÉs feminisme. També les dones n’han escrit, de distopies: El conte de la serventa de Margaret Atwood i Llengua materna de Suzette Haden Elgin en són dos exemples, però aquí les autores posen l’èmfasi en la revolució feminista i en la sororitat com a eines per alliberar-se del jou patriarcal. Altres autores han optat obertament pel gènere radicalment oposat: el de les utopies. Excepcional i imperdible és Terra d’elles de Charlotte Perkins Gilman amb textos complementaris d’Eulàlia Lledó. Perkins Gilman, a qui cal reivindicar ara i sempre, va més enllà de la cambra pròpia que proposava Virginia Woolf i crea un estat propi, un indret liderat i habitat exclusivament per dones que es basa en l’equilibri i el racionalisme que Thomas More va plasmar a Utopia fa més de cinc segles. Joanna Russ duu a l’extrem aquest plantejament i a L’home femella ens presenta un planeta exclusivament femení; editat per l’editorial d’Alella Pleniluni, sens dubte el segell de referència de la ciència-ficció als anys vuitanta del segle passat, no es tracta d’una utopia, però sí que és una potent reflexió sobre el paper de les dones en la societat. I encara més colpidor, i fins i tot més interessant pel context en què es va escriure, és Sultana’s Dream de Begum Rokeya. Inèdit encara en català —fet imperdonable!— aquest conte breu escrit fa més de cent anys proposa un original i intel·ligent canvi de rols en un hipotètic estat musulmà anomenat Ladyland; us convidem a llegir-lo lliure de drets a internet (en anglès, això sí) i a que busqueu més dades sobre l’autora.\nÉs llibertat afectiva i sexual. El canvi de rols també està molt lligat a la sexualitat. L’any 1960, l’autor estatunidenc Philip Jose Farmer va sacsejar el puritanisme del seu país amb les Relacions estranyes (editada per Pleniluni) entre individus de diferents races, incloent-hi alienígenes. Normalitzar les relacions afectives i sexuals també és el propòsit de Rachel Ingalls i el deliciós retrat que fa de La senyora Caliban, una història que us sonarà si heu vist la pel·lícula The Shape of Water de Guillermo del Toro. És cabdal l’obra d’Ursula K. Le Guin La mà esquerra de la foscor, novel·la del 1969 multipremiada i que va canviar la ciència-ficció per sempre més. I a casa nostra tenim un acostament als androides de la mà d’El contracte Wong de Montserrat Segura i La mutació sentimental de la investigadora Carme Torras, guanyadora de múltiples premis pels seus estudis sobre robòtica.\nÉs antiracisme. Si busqueu llibres per combatre el racisme, que defensin les minories i els migrants, teniu clàssics com La guerra de les salamandres de Karel Čapek, una mena de batibull satíric que és en realitat un exercici sublim de crítica atemporal, o la saga Xenogènesi d’Octavia E. Butler. El test de Sylvain Neuvel no us deixarà indiferents i amb La ciutat i la ciutat de China Miéville us adonareu que això de desveure —la pobresa, la marginalitat— ho fem massa sovint. Ser antiracista vol dir també obrir la ment a les tradicions arrelades a altres cultures: teniu aquí Binti de Nnedi Okorafor o El rastre del llamp de Rebecca Roanhorse.\nÉs ecologisme. Ursula K. Le Guin tracta sense embuts l’explotació (dels habitants autòctons i dels recursos) a El nom del món és bosc, mentre que a Trescafocs Adrian Tchaikovsky ens mostra quin pot ser el futur del planeta Terra a curt termini si no en tenim cura. Clifford D. Simak va més enllà i ens planteja un futur en què l’home com a espècie ha desaparegut de la Terra: a Ciutat les llegendes sobre els homes les expliquen els gossos, que viuen en harmonia amb la resta dels animals.\nÉs antimilitarisme i anticapitalisme. Des de l’esbojarrada vessant d’en Sergi G. Oset a Adzum i els Monoculars a clàssics moderns com La brigada lluminosa de Kameron Hurley i, per descomptat, qualsevol llibre de Le Guin. Més propera al realisme és Proletkult, que ens explica la Revolució Russa barrejant fets històrics i metaficció a partir de la figura d’Aleksándr Bogdánov, escriptor rus de ciència-ficció. I a casa nostra el gran Manuel de Pedrolo ja va anticipar moltes coses amb Acte de violència.\nÉs posar-ho en dubte tot. No cal anar a l’espai profund per replantejar-nos la nostra existència. Tan sols cal obrir un llibre com Crucifeminació de Pedrolo, una novel·la que ens volarà el cap i posarà en auge l’obra d’un autor que, més enllà del Mecanoscrit del segon origen, ha escrit molta ciència-ficció. Perquè sí, perquè cal no oblidar que a casa nostra hi ha grans obres que hem de reivindicar: clàssics com La ciutat dels joves d’Aurora Bertrana o Retorn al sol de J.M. Francès, i obres modernes com Relats d’un futur imperfecte de Mariló Álvarez, L’estrany miratge d’Enric Herce i Les màquines del caos de Ricard Efa, màxims exponents aquests últims del cyberpunk català. I tantes altres que mai acabaríem d’anomenar.\nEn definitiva, la ciència-ficció no només fa referència a naus espacials i homenets verds. No hi ha pràcticament cap tema que la ciència-ficció —i per extensió els gèneres fantàstics— no hagi tractat. Si heu trobat en aquesta llista un llibre que us cridi l’atenció, llenceu-vos-hi de cap, tots valen molt la pena. En cas contrari no defalliu i segui buscant, que a la nostra nau hi cap tothom.\nSignat: el corpuscle sci-fi de Llegir en Català.\n← Dia de la Bibliodiversitat\nRecomanacions per aquest Nadal →


Vint alumnes i tres professors de l'IES Macià Abela participaren la setmana passada en la trobada musical "Com sona l'ESO" a Xàbia, on es reuniren 1600 alumnes de diferents centres de la Comunitat Valenciana, Catalunya i Balears | Telecrevillent\nVint alumnes i tres professors de l’IES Macià Abela participaren la setmana passada en la trobada musical “Com sona l’ESO” a Xàbia, on es reuniren 1600 alumnes de diferents centres de la Comunitat Valenciana, Catalunya i Balears\n*Un grup d’alumnes i profesors de l’IES Macià Abela han participat en la trobada musical “Com sona l’ESO” celebrada a la localitat alacantina de Xàbia. L’esdeveniment va reunir 1600 alumnes de diferents centres de la Comunitat Valenciana, Catalunya i Balears*\nVint alumnes i tres professors de l’IES Macià Abela participaren la setmana passada en la trobada musical “Com sona l’ESO” a Xàbia, on es reuniren 1600 alumnes de diferents centres de la Comunitat Valenciana, Catalunya i Balears, per participar al macroconcert anual que es celebra des de fa anys.\nL’esdeveniment d’enguany ha estat dedicat als Beatles. En este concert participà també la soprano crevillentina Maria Macià. L’alumnat i el professorat han estat assajant les cançons i coreografies al llarg de tot el curs, en l’hora dels patis. En Xàbia, s’han fet 3 assajos generals i el concert que va tenir lloc divendres a la nit.\nEsta activitat, en la que l’IES Macià Abela participà per tercer any consecutiu, dóna fe de la implicació de l’alumnat i el professorat en activitats culturals. A l’espectacle hi havia un cor gran format per 1600 alumnes, un cor menut, una orquestra, un cos de ball i un de teatre.\nAl concert, que es pot veure a Youtube https://www.youtube.com/watch?v=CP5wlWqnPfs, es va desplaçar un autobús de familiars i profesorat de l’IES Macià Abela.


La visita del Pare Abat de Montserrat, plat fort de l’Aplec de Canovelles -\nLa visita del Pare Abat de Montserrat, plat fort de l’Aplec de Canovelles\nDimarts, 18 d'abril de 2017 a les 12:15\nLa programació va comptar també amb la tradicional arrossada popular, que enguany va recaptar diners en benefici de l’associació local Betesda\nUna desena d’actes van omplir de veïns i veïnes el casc antic i la zona de Can Duran dilluns de pasqua, 17 d’abril, en una de les celebracions més emblemàtiques i esperades de Canovelles: L’Aplec.\nMés de 500 atletes a la Cursa de Fons\nEls actes van començar amb la tradicional Cursa de Fons que, enguany, arribava a la 27ª edició. Com cada any, el Club Atletisme Canovelles va organitzar diferents curses per diferents categories i diferents recorreguts de 5 km i 15 km pels voltants del muncipi. Una matinal atlètica que va reunir 520 atletes (450 atletes adults i 70 atletes de les curses infantils). Els guanyadors de la cursa de 15 km van ser (de primer a cinquè) Marc Garcia de Corredors.cat (52'21), Toni Antúnez de L'Aire (52'40), Oscar Rodríguez de Ríos Running Les Franqueses (53'42), Alberto Gutiérrez de Ríos Running Les Franqueses (53'53) i Isam Mounir de Tricbm (54'21). En la general femenina van arribar primer a la meta (de primera a cinquena) Eva Martos del CA Canovelles (1'02'56), Elisabet Martin del CF Bellavista (1'06'33), Carme Ballesteros de Domingo Catalan (1'07'30), Laura Fernández de Penya Fondistes Badalona (1'07'30) i Susana Lombardo de 2cat pel Running (1'08'07). Els primers locals a arribar a meta van ser, per tant, Eva Martos i Alfonso Guillén, que va quedar 7è de la general masculina.\nLa missa del Pare Abat de Montserrat i l'arrossada solidària, grans novetats\nParal·lelament es va celebrar la missa presidida pel Pare Abat de Montserrat, Josep M. Soler, a l’església de Sant Fèlix, que va quedar petita pel gran volum de visitants que va voler presenciar una de les misses més especials que s’han viscut mai a Canovelles. La missa va comptar també amb la participació de la Coral Rosa de Bardissa de Canovelles que, des de la part més alta de l’església, va regalar als assistents algunes de les seves cançons més emblemàtiques, posant el toc musical a un dels actes més destacats de la programació. Un cop va finalitzar la missa, els assistents van sortir en cercavila fins a l’Era de Can Castells, on van tenir lloc les actuacions de la Colla Bastonera de la Comissió Sant Antoni Abat de Canovelles i de l’Esbart Dansaire de Llinars del Vallès.\nSeguidament, la Cobla Sol de Banyuls de Banyuls de la Marenda (Llenguadoc-Rosselló) va posar música a la ballada de sardanes popular. Una audició que va comptar amb un repertori de 9 peces, entre les quals, van destacar les estrenes de La Trompetiola de Mariel·la Finet, amb un esplèndid lluïment de flabiol i trompeta i Nostra Senyora de Bellulla, 800 anys i més de Lluz Vizentini.\nL’arrossada popular va ser, novament, una altra de les activitats estrella. Enguany amb una gran novetat: l’arrossada era solidària. Els assistents van aportar 1€ de donatiu per ració en benefici de l’Associació Betesda de Canovelles, que reparteix aliment regularment a les famílies més necessitades del municipi. L’arrossada va resultar un èxit, els veïns i veïnes es van bolcar amb la causa solidària i van gaudir novament d’un bon plat d’arròs en companyia de familiars i amics a la zona esportiva de Can Duran, que va omplir-se de gom a gom, sota un sol esplèndid que va acompanyar la festa durant tot el dia.\nDesprés de dinar, la Colla Gegantera va ballar davant d’un nombrós públic assistent, amb la col·laboració de l’Esbart Dansaire de Llinars del Vallès. “El gran llibre de les històries imaginades de les tradicions” va fer seure després als més menuts al voltant d’un munt de llegendes interessants explicades magistralment per Núria Clemares. Un espectacle que va agradar finalment a grans i petits organitzat per la Fundació Antigues Caixes Catalanes i BBVA CX.\nLa jornada festiva va acabar, com no podia ser d’altra manera, amb el tradicional ball de tarda a l’Era de Can Castells. El grup Guatekers, un duet musical amb una amplia experiència, format per Mase Ledesma i David Monton, va ser l’encarregat de posar punt i final a un dia rodó.\nDarrera actualització: 19.04.2017 | 11:53\nMissa del Pare Abat de Montserrat a Canovelles .


Relaxa't a l'spa de l'hotel Resguard del Vents - Fent País Cooperativa\nRelaxa’t a l’spa de l’hotel Resguard del Vents\nDefugiu de la rutina al Pirineu, al Spa del distingit Hotel Resguard del Vents.\nL’hotel Resguard dels Vents està situat a Ribes de Freser, a 1.000 metres d’altitud i amb unes fantàstiques vistes sobra la Vall de Ribes. És un allotjament elegant, contemporani i amb encant, rodejat de muntanyes, natura i silenci.\nL’Spa de l’hotel està pensat per mimar i relaxar el cos, oxigenar la ment i retrobar el nostre propi ritme vital. En aquest espai hi trobareu una piscina coberta climatitzada, banyera d’hidromassatge hydra plus, sauna finlandesa, bany de vapor “hammam”, dutxa escocesa, dutxes bitèrmiques, de contrast i d’essències, pediluvi, marbres calents i zona de massatges.\nUn espai de benestar ideal per renovar energies, que juntament amb una situació i un entorn excel·lent és idoni per escapar-s’hi.\nDe dilluns a diumenge. El centre facilita una tovallola i unes sabatilles. El gorro de bany és opcional. Política de cancel·lació: 48h abans de la reserva.\nCircuit d'aigües i quiromassatge sensorial crani-facial


CEIP Mestre Morera 2008-2009 » Blog Archive » Hola a tothom!\nCEIP Mestre Morera 2008-2009\nEls nostres primers passos amb la camera »\nSembla de mentida, però és cert! El nostre propi bloc per compartir els tallers amb la resta de persones! Quina passada! Hem fet moltes coses fins ara i us farem un petit resum perquè us feu una idea.\nEls tallers van començar molt bé i amb molta il·lusió. Al principi de curs vam fer una llista amb els somnis que volíem fer realitat durant l’any i un d’ells era fer una pel·lícula. Quan vam rebre el mail del Pep Garrido no ens ho podíem creure! Un somni que es feia realitat, però…haurem de treballar molt!\nCom el tema era el del color vam fer un experiment molt interessant amb ampolles d’aigua i paper pinotxo. El més divertit va ser experimentar amb elles i les llanternes a una habitació fosca. Mireu les fotos, són impressionants!\nBé, esperem que gaudiu molt del nostre experiment. Un altre dia us explicarem una mica més!\nAquest article es va publicar el\tel 5 novembre 2008 a les 15:26\ti s'ha arxivat com a CEIP Mestre Morera.\tPodeu seguir qualsevol resposta a aquesta entrada a través de RSS 2.0 canal.\tPodeu deixar una respota, or afegir un retroenllaç des del vostre lloc web\n2 Respostes a “Hola a tothom!”\nPep Garrido (intervenant) Diu:\nnovembre 6th, 2008 a les 21:08\nTorno a ser el Pep.\nL’experiment devia ser espectacular, perquè les fotografies són increïbles.\nLa forta llum acolorida que contrasta amb la foscor de la sala els dóna moltíssima vida.\nJa m’explicareu l’experiment amb deteniment, a veure si puc convèncer algú per fer-lo a casa meva…\nEspero que no sigui gaire difícil (ja sabeu que sóc molt patós!)\nNúria Aidelman (Cinema en curs) Diu:\nnovembre 7th, 2008 a les 01:22\nCom diu el Pep, aquests colors de llum són molt macos! L’efecte és espectacular, misteriós i màgic. Encara teniu les ampolles de colors? Ens agradaria molt veure-les quan vinguem un dia a l’escola.\nCEIP Mestre Morera (27)\nCEIP Mestre Morera 2008-2009 és a i funciona amb WordPress MU


Cirurgia Refractiva – Oftalmo Barcelona\nCirurgia Refractiva. Lasik. –\nLa cirurgia refractiva (Lasik) consisteix en una breu intervenció, ambulatòria i indolora, que té com a objectiu corregir els defectes de visió lligats a la miopia, hipermetropia i astigmatisme. Per a això i després de les obligatòries proves exploratòries que determinen si l’ull és apte per a aquest tipus de cirurgia, es realitza una modificació en la curvatura de la còrnia amb ajuda del làser excimer.\nEl pacient pot reintegrar-se a la vida normal transcorregudes unes hores, sent necessari un control post quirúrgic al cap d’uns dies.\n* La còrnia és una part de l’ull que ajuda a enfocar la llum per crear una imatge a la retina. Funciona de la mateixa manera que la lent d’una càmera fotogràfica, que enfoca la llum per crear una imatge a la pel·lícula. La flexió i l’enfocament de la llum també és conegut com refracció. En general la forma de la còrnia i l’ull no són perfectes i la imatge a la retina està fora de focus (borrosa) o distorsionada. Aquestes imperfeccions en el poder d’enfocament de l’ull són els anomenats errors de refracció. Hi ha tres tipus principals d’errors de refracció: miopia, hipermetropia i astigmatisme.\nCategoriesEspecialitats oftalmològiques Etiquetescirurgia d'ulls, cirurgia refractiva, correcció miopia, corregir miopía, hipermetropia, láser excimer, lasik, operació de la vista, operació làser, operar astigmatisme\nEntrada prèviaAnterior Cirurgia de parpelles (Blefaroplàstia)\nEntrada següentSegüent Despreniment de retina


Penzion Tempo Tatry Pribylina Eslovàquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nPribylina 618, Pribylina, Pribylina, Eslovàquia, 3242 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Penzion Tempo Tatry\nDissenyat tant per oci com per negoci, Penzion Tempo Tatry està situat idealment a Pribylina; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Penzion Tempo Tatry, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, centre de negocis, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, escriptori, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera a cada habitació. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com bany, centre esportiu, sauna, esquí, massatge. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Penzion Tempo Tatry no troba competidors en cap categoria.


Brussel·les dóna un mes a Luxemburg perquè aclareixi el seu règim fiscal\nLa Comissió Europa li reclama informació sobre les pràctiques impositives vinculades amb empreses i règims fiscals de propietat intel·lectual\nBrussel·lesLa Comissió Europea (CE) ha donat aquest dilluns un termini d'un mes a Luxemburg perquè aclareixi el règim fiscal que aplica a certes empreses per determinar si viola les normes comunitàries d'ajudes d'Estat. Brussel·les ha aclarit que aquesta mesura arriba després de que el país europeu no hagi respòs les peticions prèvies d'informació.\nLa Comissió va sol·licitar informació a Luxemburg sobre les pràctiques impositives relacionades amb empreses i règims fiscals de propietat intel·lectual, de la qual només n'ha rebut alguns detalls. La CE considera que falten dades sobre les decisions del país del 2011 i del 2012 i informació respecte les 100 companyies a les que va aplicar el seu règim de propietat intel·lectual.\nSi Luxemburg segueix sense facilitar el tipus d'informació que li és requerida, la CE pot decidir portar el cas davant el Tribunal de Justícia de la Unió Europea. La Comissió recorda que per poder tractar a tots els Estats membres per igual, necessita una imatge completa i per tant, ha d'utilitzar tots els mitjans disponibles per fer complir les seves peticions d'informació.\nEl règim de Luxemburg, que va ser introduït el 2008, li permet l'exempció d'impostos del 80% dels beneficis derivats de l'ús de la concessió de llicències de dret de propietat intel·lectual com patents, marques, dissenys, models, noms de domini d'internet i drets d'autor de software.


▷ ⭐Definició de doblec⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de doblec\nDefinició de doblec\nara pots veure La definició i nombrosos exemples de com utilitzar la paraula doblec, en aquesta col·lecció de rectificacions ortogràfiques pots veure com es pot usar en un text Veritable aquesta paraula i utilitzar un dels sinònims que et proposem de la llista completa que pots trobar aquí també pots veure la seva Definició perquè et sigui molt més simple entendre què significa doblec.\nTros en què una cosa doblegada està en doble.\nPart per on una cosa ha estat doblegada.\nJugada de billar que consisteix a fer que la bola sobre la qual es juga, després de tocar en una sola banda, vagi al lloc oposat d’aquell on era.\nEina emprada pels calderers per a foradar planxes metàl·liques.\n¿Cóm es diu doblec en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice doblec en catalán?\nSi vols saber com es diu en espanyol doblec has de saber que la seva traducció és doblec pots trobar en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar doblec\nper estalviar tràfic de xarxa en aquells llocs web que realment no necessiten fer cerques inverses dobles.\nPerfil: Brad Drewett és un exjugador top […] 40 en singles, i top 20 en dobles.\nTé sis habitacions dobles, dues de les quals estan equipades amb llit de […] matrimoni; altres dues compten amb dos llits […] individuals mentre que les dues restants disposen de lliteres.\nSi s’introdueix una expressió […] entre cometes dobles, només es farà coincidir […] paraules que apareguin juntes.\nHauran d’adjuntar a la declaració els rebuts originals i un […] càlcul detallat de les despeses dobles.\nArticulacions dobles de creueta garanteixen […] un traspàs segur de la força.\nEs poden […] realitzar cerques exactes de diverses paraules utilitzant les cometes dobles «.\nEs tracta d’una oportunitat per generar nova confiança […] en abordar la qüestió dels drets humans amb un esperit d’honestedat, […] tracte equànime i evitant dobles mesures.\nCoincidim amb el secretari general en què la tasca de la Comissió de Drets Humans a […] sovint es veu obstaculitzada causa d’una politització excessiva, a actituds de […] enfrontament ia l’ús de dobles mesures.\nAixí mateix, ens presentem com un país defensor i promotor del respecte als […] drets humans de tots els éssers […] humans sense excepció, sense dobles mesures i contraris […] a la politització d’aquesta causa .\nLa cooperació internacional en aquesta esfera ha de basar-se en un terreny de joc igualat, […] sense discriminació ni dobles mesures.\nTambé serà necessari supervisar de […] prop l’estat dels dobles cascos al llarg […] del temps.\n? 3 massissos ancoratges dobles per murs en cada costat\nNo hi pot haver dobles mesures per als nous […] i els antics Estats membres.\nD’altra banda, quan és inevitable que hi hagi classes […] nombroses, bé en torns dobles o senzills, els docents […] han d’estar capacitats al […] ús d’estratègies específiques destinades a oferir una docència eficaç.\nLa injecció electrònica digital està equipada amb […] fins injectors amb dobles papallones d’admissió.\nAhir vaig tenir un dia difícil, […] perdent en singles i dobles, i estic feliç de tenir […] un dia molt millor avui «.\nLa cocaïna, procedeix de l’Argentina, és de gran puresa i anava oculta […] artesanalment en uns dobles fons.\nLes garanties […] enumerades en apartat 1 són dobles: descripció general […] de l’objectiu de la detenció en un procediment […] d’asil i garanties processals.\nFins a la seva amortització del deute ha reportat […] un interès variable referenciat al tipus mitjà a tres mesos d’operacions […] de dipòsits i dobles amb lletres del Tresor.\nAlgunes substàncies biològiques i […] químiques tenen dobles usos que poden […] representar tant reptes com oportunitats.\nRigoroses línies de producció […] i controls de qualitat permanents fins al detall – […] per ejsmplo, costures dobles i fils especialment […] resistents.\nno fa servir ja dobles cometes al principi […] de l’argument per indicar el missatge de text a mostrar.\nLa propietat disposa […] de 5 habitacions dobles totalment reformades […] amb bany, TV i telèfon en cadascuna.\nAra podrà ajustar els palplanxes a les […] parets de plaques dobles amb ranures dels […] elements de palplanxes i pressionar-los amb la pala excavadora.\nÉs cert que les […] possibilitats són impressionants, però els ratolins encara no han reemplaçat als volants en les mans dels dobles!\nXina també està en contra […] que s’adoptin dobles mesures en la lluita […] contra el terrorisme.


Audi A8 | ElMotordeGirona.cat\nTag "Audi A8"\nL’Audi A8 disposarà d’un sistema de propulsió electrificat de sèrie\nLa propulsió utilitzant el sistema d'hibridació lleugera consisteix en dos components: l'alternador / motor d'arrencada (BAS) i el motor convencional\nAudi reinterpreta el prestigi amb el nou A8\nEl nou Audi A8 és la berlina més gran del seu entorn competitiu, amb 5,14 metres de llargada (2,99 dels quals de distància entre eixos), 1,95 d’amplada i 1,46 d’altura. I en la versió A8 L, la llargada i la distància entre eixos creixen 13 cm. Tot plegat amb un pes que en la versió […]\nAudi inicia la comercialització del nou A8.\nAudi inicia la comercialització del seu model estrella, el nou Audi A8, que es perfecciona amb un disseny més dinàmic, motors més eficients, més equipament de sèrie i opcional, i nous sistemes d’assistència a la conducció. La gamma Audi A8 ofereix dues versions de carrosseria -A8 i A8 L- i quatre motors, tots ells amb […]


Punk-rock de Castelló i cecina de Lleó - Roger Estrada\nPunk-rock de Castelló i cecina de Lleó\nPunk-rock de Castelló i cecina de Lleó R.E.\nGrups, segells i promotors d’arreu, preneu nota de com se les gasta Balloon Flights, un trio castellonenc que acaba d’editar un elapé de punk-rock que és pura adrenalina guitarrera i tot un còctel Molotov d’emocions desbordades: Psychologically broken (2018). Rebo el paquet a casa i quan l’obro descobreixo un flamant sobre amb talls de cecina envasats al buit. Em costa deixar de mirar-lo, no diguem ja obrir-lo, però les instruccions d’ús que també s’inclouen recomanen que el tast es realitzi amb el vinil sonant a tot drap, una espècie de maridatge de punk i cecina que ja em té el cor robat.\nAra pertoca fer els aclariments. Els artífexs d’aquest paquet promocional tan golafre són el Pablo Beltrán, guitarrista i cantant de Ballon Flights, i la Silvia Rojas, responsable de l’artwork del disc a través del seu estudi Get Me. Són amics meus i uns manipuladors trapelles que pretenen ensabonar-me amb el producte boví estrella de Lleó perquè no esgrimeixi les meves implacables fuetades crítiques. Estimats, tot i que s’agraeix el detallet, no feia falta: el disc és acollonant; les cançons m’han rejovenit 20 anys i m’han cridat les tribulacions que encara em persegueixen. Crec que als nostres ídols compartits -Paul Westerberg i Tommy Stinson, de The Replacements i Bob Mould i Grant Hart, de Hüsker Dü- també els agradaria escoltar com de bé es manté el seu llegat a Castellrock de la Plana.\nD’ençà de l’hecatombe del model tradicional que regia el sector discogràfic -anys d’opulència promocional amb viatges de premsa transoceànics per entrevistar l’estrella pop del moment-, pràctiques DIY com les de Balloon Flights evidencien la importància de conèixer el potencial oient per fer-li arribar la teva proposta musical de la millor manera possible. Cap a la segmentació a través de la cecina de Lleó: Hey! Ho! Let’s go!


Ganga immobiliària o estafa? Consells perquè no et deixis enganyar - Ferco Gestión\nPublicat a 30 juny, 2015 5 abril, 2018 per Fercogestion\nGanga immobiliària o estafa? Consells perquè no et deixis enganyar\nPis ben situat, zona immillorable, llest per entrar a viure, bona il·luminació, ascensor, acabats de primera… i el millor: el preu és una ganga. Temptador, no? Potser has trobat, per fi, la ganga que buscaves. Però també podria ser que hi hagi gat amagat. T’animem a considerar aquestes ofertes perquè podrien ser bones, però per si de cas, aquí van alguns consells que t’ajudaran a diferenciar una oportunitat única d’una possible estafa o d’una situació complicada.\n1. No donis res per fet: és el venedor l’autèntic propietari del pis? Exigeix el títol de propietat abans de signar res. Podràs aconseguir-lo en el Registre de la Propietat. De vegades pot passar que l’immoble pertanyi a diversos propietaris, i que el teu interlocutor sigui solament un d’ells. Sabem segur que la resta de propietaris estan informats de la venda i d’acord amb les condicions? El dia de la signatura això serà imprescindible.\n2. Assegura’t que està lliure de càrregues. Això és més important del que sembla: imagina’t que el propietari ha concedit a un tercer l’usdefruit (ús real) de l’habitatge. T’estalviaràs sorpreses desagradables com, per exemple, que hi hagi un embargament pendent sobre el pis o casa.\n3. Desconfia de la paraula ‘ganga’. Aquesta regla no sempre és útil, és cert. Però pensa que ningú vol vendre un pis per menys del que val, així que cal ser cautelós abans de donar per bo que aquesta ‘ganga’ ho és realment.\n4. Investiga. No et tallis: pregunta a algun veí sobre el pis que t’interessa. Pensa que la casuística pot ser molt extensa: Hi ha rumors d’una expropiació forçosa per al futur? Tal vegada el pis pateix algun defecte estructural? La comunitat de veïns és a punt de tirar endavant alguna reforma ambiciosa que exigirà un desemborsament important?\n5. Observa l’entorn. Hi ha oferta de serveis prop del pis o casa que vols comprar? Funcionen correctament els subministraments d’electricitat o aigua? (especialment en urbanitzacions aïllades). L’accés per carretera és fàcil?\n6. Té cèdula d’habitabilitat? Aquest punt és un clàssic: un pis amb molt bona pinta i un fantàstic preu… en el qual no es pot viure. El document que certifica aquesta condició essencial és la cèdula d’habitabilitat. De vegades aquest certificat no existeix perquè el propietari no ho ha gestionat, o perquè les condicions d’habitabilitat no són bones i no l’hi han concedit. Comprar un pis que no tingui aquest document es convertirà en un obstacle insalvable quan necessitis donar d’alta determinats subministraments bàsics.\n7. Va passar el pis la ‘ITV’? Des de 2011, és obligatori que els pisos amb més de 50 anys d’antiguitat (si estan en ciutats de més de 25.000 habitants) passin la Inspecció Tècnica d’Edificis, una espècie de ‘ITV’ per a edificis. Aquesta antiguitat pot canviar a cada comunitat autònoma (per exemple, a Catalunya el límit són 45 anys, i Madrid té una norma pròpia que estableix el llindar en 30 anys).\n8. Mai facis pagaments per avançat. Un frau habitual és cobrar una quantitat –per exemple, 5.000 o 10.000 euros– en concepte de ‘reserva’. No paguis res fins a haver-te assegurat dels punts que hem anat repassant prèviament.\n9. No signis res al moment. Tots els documents –inclòs el notari– poden esperar a demà. Per molt que una presumpta ganga estigui vinculada a una compra ràpida, i per molts pretendents que tingui suposadament aquest pis/casa, ens la juguem si signem un document que no hem pogut analitzar amb calma. No et deixis pressionar: ningú, per molt persuasiu que sigui, et pot obligar a signar un document sense temps per analitzar-ho.\n10. Busca assessorament. Aquest article tal vegada t’ajudi a pensar en algunes claus, però ni aquest ni cap altre article podrà substituir a un professional que t’assessori. Cerca a algú de la teva confiança abans de formalitzar la venda i t’estalviaràs disgustos.\nEntrada prèviaAnterior FERCO GESTIÓN consolida el seu camí a l’excel·lència amb nous serveis i borsa immobiliària pròpia\nEntrada següentSegüent Clàusules sòl: legals o il·legals?


La Universitat de Lleida sol•licita impartir 4 nous màsters el curs 2014-2015 i aprova programes de suport a la docència – Lo Campus diari\nLa Universitat de Lleida sol•licita impartir 4 nous màsters el curs 2014-2015 i aprova programes de suport a la docència\nData publicació 27 juny 2013 1 juliol 2013 per redacció\nLa Universitat de Lleida (UdL) demanarà a la Direcció General d’Universitats de la Generalitat de Catalunya l’autorització per poder impartir el curs 2014-2015 quatre nous màsters, segons ha aprovat aquest dimecres el consell de govern de la universitat lleidatana. Es tracta de Direcció en gestió laboral i Gestió administrativa, dos màsters propis de la UdL, a banda de Nanotecnologia mediambiental i Estudis superiors de llengua i literatura catalana, aquests dos interuniversitaris. El primer, el coordina la Universitat de Saragossa i hi participa, a més, la Universitat Pública de Navarra. Quant al segon, el lidera la Rovira i Virgili, i en formen part a més de Lleida, Girona, Perpinyà, Andorra i possiblement la Universitat Jaume I de Castelló.\nDe la barbaritat de l’augment de les taxes acadèmiques, la UdL a partir d’aquests ingressos extres –així ho expliciten els seus responsables- ha aprovat per al curs vinent dos programes de suport de la docència: El primer, són 59 ajuts per disposar d’assistents de docència en aquelles assignatures que tenen un elevat nombre d’estudiants i una gran activitat d’avaluació continuada. Hi podrà accedir estudiants de màster o doctorat de la UdL. L’altre programa, consisteix en la convocatòria de 6 ajuts per a la incorporació de personal doctor júnior a la UdL amb l’objectiu de donar suport a la docència i continuar la seva formació en recerca.♦


Els alumnes de l'institut Nicolau Copèrnic visiten el programa "BOOM" - NicoNews\nEls alumnes de l’institut Nicolau Copèrnic visiten el programa “BOOM”\n20/03/2017 Naoudal Rais I tu, què saps fer?, Sortides escolars 0\nEl passat dijous 16 de març els alumnes de 4t d’ESO van assistir a la gravació del programa d’ Antena 3 BOOM!!\nQuè és el programa “BOOM”?\nEl programa “BOOM”, és un programa d’antena 3 presentat per Juanra Bonet que s’emet de dilluns a dijous a les 20:00. El funcionament d’aquest programa es molt senzill: concursen dos equips de 4 participants cadascun, cada equip té un renom: en aquest cas “Els canteiros” vs “Santanillas”. A cada equip li proposen quatre preguntes on han de desactivar les errònies i quedar-se amb la correcta. De no fer-ho, exclata una “bomba” i perden el torn i a un concursant. Per contestar tenen un minut.\nVam sortir de l’institut a les 09.00 i vam arribar al programa al voltant de les 10.00, ens van deixar com mitja hora per esmorzar i després ens van donar una ampolla d’aigua i vam accedir a l’estudi de gravació, on ens van anar col·locant a les cadires per seure. Vam estar esperant com uns 10 minuts al presentador del programa ,Juanra Bonet”. Mentrestant, un animador – el Mateo- intentava amenitzar l’espera .\nEl funcionament del programa va ser molt lent perquè hi va haver molts problemes tècnics. Després vam fer com un descans per poder dinar. A continuació vam tornar al plató i van continuar gravant. Finalment, els guanyadors van ser els “Santanillas“, però no vam poder acabar de veure l’altra part del programa perquè s’havia fet molt tard i vam marxar abans que acabés el programa. En sortir del programa, ens van donar un petit detall.\nEls programes es van emetre els dies 29 i 30 de març. Ús posaré l’enllaç a continuació.\nFet per Naoufal\nXARXA EDUCATIVA CAN BOADA (PROGRAMA “EL VALLÈS EDUCA”)


Una mirada enrere, quatre dades sobre la lluita feminista durant la transició - Drets - Dones en Xarxa\ndivendres 12 d'abril de 2013\n’La dona i el seu cos: cultura sexual i reproducció entre el franquisme i la transició democràtica’ que organitza la Societat Catalana d’Història de la Ciència i Tècnica (Institut d’Estudis Catalans), a càrrec d’Eugenia Gil. Una història que té, com a mínim dues potes: les fites jurídiques i la lluita social.\nEntre 1939-1975, la legislació anticonceptiva no podia ser més repressiva. Al 1941 concretada en la Llei de Protecció de la Natalitat de 1941, que té clares influències en la legislació italiana, concretament en el Còdex Rocco, de 1930, en el qual s’entén l’avortament com un atemptat a la nació, incloent entre els anomenats "ultratges a la raça" les relacions sexuals entre persones alemanyes i jueves, la sodomia i l’avortament. Aquesta Llei de la Natalitat, de 1941, queda plasmada en el Codi Penal de l’època (1944), en els articles 411 a 417. En l’article 411 es fixa la responsabilitat penal dels que practiquessin avortaments amb presó major, per als que els fessin sense el consentiment de la dona, i de presó menor els que tinguessin el consentiment d’aquesta. Al article 413 es fixa la pena per a la dona que es sotmetés voluntàriament a un avortament, amb presó menor (de sis mesos i un dia a sis anys de privació de llibertat.\nDins d’aquest període negre de la nostra història i la realitat, al 1965 comença un període de descens de la natalitat que baixa a la meitat la taxa de natalitat, passant del 21,11 %o al 11,24%o al 1986, degut a les pautes modernitzants. Al 1972, segons els resultats de l’enquesta de feminitat, el 80% havien sentit a parlar de mètodes anticonceptius. Cinc anys després, al 1977, aquest percentatge ja era del 93%, i el 49% manifestava conèixer algun d’ells.\nL’any 1975 és un període vertiginós de canvi de l’entramat legislatiu. La Constitució de 1978 despenalitza els mètodes anticonceptius.\nPerò la lluita feminista queda lluny d’aturar-se després de la despenalització dels anticonceptius, i al 1981 s’intensifica la lluita feminista per la despenalització de l’avortament. I per la gran tasca del moviment associatiu, de la formació de personal, de prevenció de les patologies, de la prescripció dels anticonceptius. La seva motivació, segons Eugenia Gil era la de posar fi als embarassos no desitjats i no haver d’arribar a l’avortament.\nEn paral•lel, la lluita feminista prenia altres camins pels drets reproductius. Dones dissidents de l’esquerra, en el que la historiadora Mary Nash ha denominat com la doble transició, la política i cap a la igualtat. Amb la separació entre reproducció i sexualitat, anticonceptius lliures per no avortar i avortament lliure per no morir.\nEl Tribunal Constitucional veu discriminatori per a la dona el sistema de càlcul de les pensions\nMés xarxa per defensar els drets


El PP denuncia el "fracàs" del ‘contracte ecològic’ del restaurant de la Font Roja - Alcoi23\nEl Partit Popular d’Alcoi denuncia el fracàs del ‘contracte ecològic’ que el Govern local, havia anunciat per al restaurant de la Font Roja. La regidora Amalia Payá adverteix que l’únic aspirant només compleix dos dels sis aspectes mediambientals requerits per l’Ajuntament. “La conseqüència és que el PSOE ha tirat del restaurant a professionals alcoians per a adjudicar el servei a l’única oferta, que ha tingut una valoració baixíssima”, manifesta l’edil.\nEl Govern d’Antonio Francés va decidir l’any passat no prorrogar el contracte del servei de restauració a la Font Roja. Al febrer va convocar un concurs en el qual prevalia la formació en el sector hostaler i la utilització de material responsable amb el medi ambient. L’únic aspirant, procedent de Múrcia, manca de formació específica i els únics criteris ambientals que ofereix és una carta d’entrepans ecològics i un menú ecològic. Quan l’oferta econòmica, només ha oferit 38 euros més respecte del cànon anual, que és de 3.700 euros.\nPayá recalca que els criteris mediambientals exigits per l’Ajuntament, a part dels entrepans ecològics, eren l’ús d’estovalles i tovallons de tela llavables, aportar un sistema de compostatge de residus orgànics i un sistema d’envasos compostables o envasos reutilitzables en els pícnics i menjars per a portar. Cap d’aquests punts els compleix l’únic aspirant.\nLa regidora lamenta que el contracte ecològic que va vendre el PSOE “s’ha ensorrat” amb una proposta d’adjudicació a l’únic candidat que ha obtingut una valoració tècnica molt baixa, 53 de 100 punts. Payá insta el Govern a explicar “quin servei queda en el restaurant del parc natural després d’haver expulsat als professionals alcoians que el gestionaven fins al gener passat”.\nLa regidora afig que el sector hostaler de la ciutat no ha sigut informat del concurs per a adjudicar el contracte. “Una bona difusió del procés de contractació d’aquest servei entre els hostalers de la ciutat i de la comarca hauria afavorit en quantitat i qualitat les ofereixes aspirants”, manifesta Payá. “Lamentem que el Govern d’Antonio Francés no haja tractat la concessió d’aquest servei com correspon a un paratge natural tan benvolgut i visitat pels ciutadans”, conclou la regidor.\nAnteriorAlcoy pasará el próximo lunes a la fase 3 del proceso de desescalada\nSiguienteVÍDEO | Cerca de 50 familias participan en la Jornada Informativa del Campus de Alcoy de la UPV


Ansietat | centredelama\nMalgrat la por i l’ansietat són part dels sentiments normals que tenim, quan aquestes són elevades i ens produeixen malestar important poden convertir-se en un trastorn psíquic que cal diagnosticar i tractar.\nEn termes absoluts no és dolent tenir una mica d’ansietat perquè ens ajuda a tenir empenta i ganes de fer les coses, però quan aquesta mateixa ansietat es desboca, és desmesurada i no la pots controlar llavors les situacions ens superen i pot arribar a suposar un càrrega dura i ens pot impossibilitar avançar, ens bloqueja, ens trastorna i desemboca en problemes.\nUna ansietat elevada i mantinguda en el temps pot generar atacs d’ansietat, insomni, crisis d’angoixa, problemes amb l’alimentació, problemes de relació amb els essers estimats i tenir conseqüències tan sobre la salut com en els diferents àmbits de la vida quotidiana.\nSovint el tractament combinant fàrmacs i psicoteràpia són la combinació guanyadora.\n“L’ansietat és la ment anant mes de pressa que la vida”


No participo del relat victimista que s’ha endegat així que s’ha conegut la mesura provisional del TSJC que atura el decret d’ajornament electoral. No cal dir que és una pèssima notícia que siguin els jutges els que decideixin el dia que anirem a votar els catalans. Però cal preguntar-se qui ha fet tan malament les coses com per regalar al TSJC una decisió que mai no hauria de prendre.\nSi va ser una absoluta desgràcia que fos el 155 qui dictés la contesa electoral, ara només faltava que les següents eleccions fossin convocades per un tribunal espanyol. És fàcil, en aquest punt, elevar el discurs de l’endèmica repressió espanyola, especialment activa als jutjats des de l’1 d’octubre, perquè vivim immersos en un justificat efecte Pavlov que ens fa salivar (o renegar) només de sentir el nom d’un tribunal. Però, en aquest cas, no és el tribunal qui ha entrat en la decisió electoral, sinó nosaltres qui li hem obert la porta amb un decret que, pel que asseguren molts juristes, és un autèntic nyap. A més, introdueix el “precedent perillós” d’atribuir al vicepresident la facultat de tornar a convocar eleccions quan vol, malgrat que s’havien convocat per mandat legal, cosa que crea una seriosa inseguretat jurídica. Com és possible que s’hagi perpetrat un decret tan mal fet, amb la quantitat d’assessors que té el Govern? A diferència de les gallegues i basques, que es van ajornar amb un decret on es parlava de “reactivar” la convocatòria, aquí diuen textualment que faran “una nova convocatòria electoral”, cosa que sembla molt clar que no poden fer. De fet, era tan clar que hi havia riscos d’impugnació, que el mateix vicepresident de la Mesa Josep Costa ja va advertir, dijous passat, de la precarietat de la base legal del decret, tal com ell mateix explica en un tuit.\nEl nyap d’un decret mal fet ha regalat al TSJC la decisió de la data electoral\nFinalment, més enllà dels nyaps i la incompetència que han conduït a aquesta situació, democràticament també era una aberració suspendre durant mesos unes eleccions que arriben amb la urgència d’un Govern que està vivint un final agònic. L’Executiu català està fragmentat, barallat i exhaurit, i sembla evident que no dona més de si. En aquest punt, allargar-lo cinc mesos semblava una irresponsabilitat. Si hi afegim que es podien cercar mesures sanitàries solvents, com han fet altres països, per tal de poder votar, la decisió encara sembla més intempestiva. De tot plegat, la convicció que, aquesta vegada, la pedra hauria de caure a la teulada catalana i no sobre l’endèmica maldat repressiva. Perquè, siguem sincers: és el Govern català qui s’ha disparat un tret al peu.


L'Ajuntament enderrocarà immobles en ruïna situats a tocar de l'aparcament del Barri Vell - Ajuntament de Valls\nL'Ajuntament enderrocarà immobles en ruïna situats a tocar de l'aparcament del Barri Vell\n> S'encarrega la redacció del projecte d'enderroc d'uns edificis en mal estat en un àmbit de més de 800 m2.\n> Aquesta actuació és el primer pas en l’ordenació de la zona, punt estratègic per la proximitat amb l’entorn patrimonial de l’església de Sant Joan.\nL'Ajuntament de Valls enderrocarà el conjunt de construccions en estat de ruïna que es troben entre l’aparcament del Barri Vell i la muralla de Sant Antoni. Aquest és el primer pas que inicia el consistori en l’ordenació futura d’un àmbit estratègic per la seva proximitat amb l’entorn patrimonial de l’església arxiprestal de Sant Joan i, a la vegada, per ser una de les principals entrades al centre històric a través de l’aparcament.\nLa Junta de Govern ja ha encarregat els treballs de redacció del projecte d'enderroc a l'empresa Eixam Arquitectes SCCLP per un import de 4.400 euros IVA inclòs. El projecte haurà de determinar l’execució de l’enderroc de diferents construccions que es troben situades en finques dels antics carrers de Sant Miquel i de la Font d’en Bosc i que actualment separen l’aparcament de la muralla de Sant Antoni. L’enderroc d’aquests immobles en ruïna permetrà sanejar aquesta part de l’aparcament del Barri Vell i s’estima que pugui representar una inversió de gairebé 200.000 euros, una xifra que es concretarà en el projecte tècnic que ara ha encarregat l’Ajuntament.\nEl projecte haurà de contemplar la conservació de l’adoberia del segle XIX, Bé Cultural d’Interès Local, que es troba en una zona coneguda com l’Hort de Tondo i que el catàleg també qualifica d’ambient protegit. En concret, es conservarà l’envolvent de l’edificació en cantonada i els murs de pedra de tancament de la finca que donen a l’aparcament del Barri Vell. A més, tot i que s’ha previst enderrocar part d’una edificació annexa a l’adoberia, també es conservarà la planta baixa d’aquest immoble ja que, molt probablement, també formava part de l’antiga indústria.\nTota aquesta zona forma part d’un Pla de Millora Urbana delimitat pel torrent de la Xamora, el Raval de la Farigola i la Muralla de Sant Antoni contemplat en el Pla d’Ordenació Urbanística Municipal. L’Ajuntament és el propietari majoritari amb prop del 70% de la superfície d’un pla de millora especialment important com a punt d’entrada al centre històric però també per la seva proximitat amb l’entorn protegit de l’església de Sant Joan, Bé Cultural d’Interès Nacional. En aquest sentit, quan es desenvolupi l’ordenació urbanística d’aquesta zona s’haurà de preveure protegir la visual espectacular que, des de l'aparcament del Barri Vell, ofereix el temple i el campanar de Sant Joan, patrimoni històric i imatge de la ciutat, a més de millorar l'accessibilitat amb una entrada oberta i espaiosa per a vianants, actualment limitada per diferents construccions que separen l'aparcament de la zona de la muralla.\nA prop d’aquest mateix àmbit del pàrquing del Barri Vell, l’Ajuntament ha encarrilat les obres a la Muralla de Sant Antoni, primera gran actuació del projecte global de recuperació de les antigues muralles medievals de Valls. L'obra, amb un pressupost de 480.000 euros i amb el finançament d'un 40% dels fons de l'1,5% Cultural del Ministeri de Foment, s'iniciarà aquest any 2021 i permetrà consolidar, reinterpretar i urbanitzar un tram de la muralla, declarada també Bé Cultural d'Interès Nacional, que es troba a la zona del Portal Nou, una de les entrades principals de Valls i del centre històric i just sota també del conjunt patrimonial de Sant Joan.\nAltres acords de la Junta de Govern\nAprovació definitiva del projecte de Ca Xapes. La Junta de Govern ha aprovat de manera definitiva el projecte de rehabilitació de l'edifici històric de Ca Xapes, amb un pressupost per contracte de 3.010.000 euros. D'aquesta manera, el consistori ha completat el tràmit de modificació del projecte inicial amb l'objectiu de tornar a licitar aquest any 2021 les obres de rehabilitació. El projecte preveu la rehabilitació d'aquest edifici protegit, testimoni del passat industrial de la ciutat, perquè torni a ser la seu de la Llar del Jubilat. En aquest sentit, s'ha previst mantenir la volumetria i composició de les façanes protegides tan de la muralla de Sant Antoni com dels carrers Paborde i Pantà, les quals es rehabilitaran de manera completa. L'interior, d'uns 2.000 m2 de superfície construïda repartits en tres plantes, es reformarà per fer-ho més accessible i funcional a les necessitats de l'equipament i activitats de la Llar.\nLicitació de les obres de modernització de l'enllumenat del polígon. La Junta ha aprovat la licitació de la primera fase de les obres de modernització de l'enllumenat del polígon industrial de Valls per un import de 349.500 euros IVA inclòs. Aquesta primera fase, que forma part d'un projecte global pressupostat en 1,5 milions d'euros per a la renovació total de l'enllumenat del polígon, inclou ara actuar en els carrers Artesans, Curtidors i Basters i a part de la rambla de Palau de Reig. En total, es renovaran 168 fanals amb noves lluminàries LED, molt més eficients i amb major vida útil que, a la vegada, també ofereixen més sensació d'il·luminació. La modernització de l'enllumenat de la zona industrial de Valls permetrà reduir el nombre d'avaries i es disminuirà en prop d'un 80% el consum i els costos energètics. Entre els punts principals del projecte s'inclou la renovació dels quadres elèctrics que, entre altres millores, inclouen un nou sistema de telegestió per control remot. Aquest sistema permet obtenir dades en temps real del consum elèctric, automatitzar les hores d'encesa i graduar la potència de l'enllumenat. A més, amb la telegestió del sistema es podran detectar les avaries al moment per poder actuar i reparar-les amb més rapidesa. El pla lumínic del projecte ha previst augmentar la sensació d’il·luminació de manera uniforme de les voreres i les vies de circulació, amb especial cura en l’enllumenat de les cruïlles de carrers per augmentar la seguretat viària de la circulació.\nLicitació de les obres de millora pista coberta del Vilar. La Junta de Govern ha donat llum verda al plec de clàusules que ha de regir la contractació de les obres de millora del pavelló poliesportiu del Centre Esportiu el Vilar per un import de 64.800 euros IVA inclòs. La inversió permetrà resoldre els problemes de filtracions d'aigües pluvials que afecten aquest equipament esportiu. Per això, s'ha previst la reforma completa de la xarxa de sanejament, el recrescut del mur interior que separa la pista del Vilar amb els patis i zona esportiva del col·legi Eugeni d'Ors i, a la vegada, la seva impermebilització. A més, es modernitzarà la totalitat de la instal·lació de l'enllumenat interior de la pista, molt antic, de flux lumínic irregular i no adequat per a la pràctica d'esports.\nAmpliació dels estudis arqueològics a Ca Padró. La Junta ha aprovat contractar els treballs d'ampliació dels estudis arqueològics que es disposen sobre l'edifici de Ca Padró, immoble declarat Bé Cultura d'Interès Local que l'Ajuntament ha adquirit aquest any 2021 per rehabilitar-lo i convertir-lo en un nou equipament públic municipal per a l'Escola Municipal de Música Robert Gerhard. Els nous estudis arqueològics, contractats per un import de 6.800 euros IVA inclòs a l'arqueòleg Moisès Díaz, completaran la informació disponible per a procedir a la redacció del projecte de recuperació d'aquest edifici històric situat al bell mig del carrer de la Cort. En aquest sentit, l'estudi es farà extensiu a cases annexes que comparteixen elements amb Ca Padró. En concret, s'estudiaran tres cases del carrer Peixateria i una del carrer Forn Nou, principalment les seves plantes baixa i primera, en un treball de camp que inclou repicats més extensius i l'obertura de sondejos en subsòl. El treball es complementarà documentalment amb el buidatge d'arxius i seus documentals.\nRedacció de la segona fase del projecte del carril bici fins al polígon. La Junta de Govern ha aprovat la contractació de l'empresa Hub To Latam per a la redacció del projecte constructiu de la segona fase del carril bici, per un import de 9.500 euros IVA inclòs. Aquest projecte haurà de detallar el traçat i les característiques del carril en el tram que anirà de la cruïlla que formen el passeig Tarradellas i el carrer Eladi Homs al barri del Fornàs, i que continua pels laterals de la carretera del Pla per la zona del Polígon Industrial amb derivacions als carrers Licoristes, Artesans, Fusters i Blanquers. El projecte és un dels escollits per la ciutadania en el procés de pressupostos participatius i forma part d'un projecte més ampli que enllaçarà amb altres trams de futurs carrils bici a la ciutat.\nVALLS ·14 DE JULIOL DE 2021


L’organització agrària considera que, malgrat les millores aportades per les noves tecnologies, “avui dia el factor humà encara és clau per determinar l’origen del foc“. A més, emplaça el Govern a dotar aquest servei de personal “suficient” per garantir una vigilància “completa” en totes les torres de guaita durant tots els dies de la campanya d’estiu, ja que “els últims anys, la vigilància per guaites forestals s’ha vist reduïda significament i, en moltes torres, únicament s’està oferint una vigilància parcial d’uns dies a la setmana“, segons el sindicat.\nUnió de Pagesos sosté que “els avisos per mòbils i càmeres de seguretat ofereixen un increment d’informació que s’ha de poder valorar i comprovar in situ per personal qualificat i amb àmplia experiència, abans d’activar les sortides efectives de Bombers i Agrupacions de Defensa Forestal (ADF)“.\nL’organització agrària considera que la xarxa de guaites forestals són necessaris per “garantir una vigilància permanent a tot el territori i determinar la perillositat dels focus detectats” i, per tant, defensa que “cal mantenir-los dins el model de vigilància i detecció d’incendis forestals“.\nDes d’Unió de Pagesos reconeixen, però, que “les noves tecnologies han ajudat molt a la detecció ràpida dels incendis forestals” i “s’han d’aprofitar per la millora continua en la detecció d’incendis“. Però en un escenari de canvi climàtic, que els científics estan elaborant uns pronòstics catastròfics amb una alta probabilitat d’incendis forestals de grans dimensions pels pròxims decennis, el sindicat afirma que “no es pot prescindir de cap de les eines de què es disposa per a la detecció precoç dels incendis“.


EXCURSIONS PER MALLORCA: SERRA DE SOS SASTRES puig des Racó, n'Aguillonat, muntanya de Can Mir, puig Negre\nSERRA DE SOS SASTRES\nPuig des Racó, n’Aguillonat, muntanya de Can Mir, puig Negre\n(22.01.2016) Una volta per la península de Llevant, just per la partió dels termes d’Arta i Capdepera, per petites elevacions pedregoses, molt prop de la costa. Terra de tortugues, garballons, arboceres, càrritx... i foc.\nTEMPS TOTAL: Cinc hores i un quart\nRECORREGUT: 7,700 km\nAquest redol, que ens queda tan enfora dels nostres pobles, ens atreu particularment. I això que no ens ho posa gens senzill. Aquest cop, a més de la distància ens hem enfrontat al mal temps. Cosa rara en aquest hivern tan sec.\nLa setmana passada ho varem provar, però una brusca empipadora ens ho va llevar del cap. Així mateix pujàrem fins al cim del puig des Racó. Les roques resultaven massa llenegadisses i la pluja era un risc massa evident per desafiar-lo. Ho tinguérem bo de fer deixar-ho anar per un altre dia.\nAquesta setmana hem tengut millor sort i hem gaudit d’un dia extraordinàriament clar, sense oratge i temperatura suau. A les 8,30 h. hem deixat el cotxe al coll des Racó i començam la caminada. Ho feim pujant per un tirany ben marcat, just a la vora de la barrera d’entrada a la finca pública “Sa Duaia - es Recó”. Ho coneixem de la setmana passada. És un començament una mica feixuc, després de més d’una hora d’anar en cotxe.\nAquest camí ens mena entre arboceres, que regalimen la rosada de la nit passada. Les roques tornen a ser molt llenegadisses, ja que estan tan humides com si haguera plogut aquesta nit passada. Es tirany és ben clar i bo de seguir. S’enfila una mica a la mala i creim que està fet a força de pujar-hi el personal que guarda des de la torre de vigilància, dels incendis. Mentre pujam, podem gaudir de molt bones vistes de la clotada, on hi ha els anomenats Horts Vells, avui no hi ha més que una atapeïda garriga, més o manco entre el puig de s’Esquerda i el puig Negre. Aquest serà el nostre darrer puig d’avui, si va be.\nA les 9,00 h. arribam al cim des puig des Racó. Hi fa sol i una mica d’oratge.\nEs sol ha eixugat les roques de la cresta de la serra, és un detall que ens anima. No ens feia gens de gràcia caminar pel roquissar humit.\nAbans de rés anam a la punta més al sud d’aquest puig.\nNo està més que a uns deu minuts de la torre de vigilància...\n...i les vistes dels voltants d’Artà son molt millors.\nTornam enrere, ben decidits a fer la caminada que tenim pensada. Les roques no son un perill i caminar-hi no presenta cap risc especial.\nNo hem de fer més que seguir la carena d’aquesta serra, que va de sud-oest a nord-est. No és gaire alta ni presenta dificultats destacables.\nJust després de superar les primeres roques, ben a prop de la torre, el territori es torna més planer, hi ha abundància de carritxeres, avui ben humides de rosada. Els seus efectes no ens resultaran agradables. Ben aviat tenim les cames dels calçons banyades que regalimen.\nLes altures varien poc, així que tant les pujades com les baixades no resulten feixugues.\nTampoc trobam obstacles complicats. La major complicació és l’aigua que anam recollint mentre caminam entre les carritxeres.\nHem acabat amb les cames i els peus ben xops. L’aigua que regalima pels cançons es comunica als calcetins i acaba a dins les botes. Els peus gelats, per descomptat.\nA les 9,50 h. passam pel coll anomenat de ses Buines. Fa una estona que caminam vora una paret amb una tanca de fil ferro, que limita la finca pública. Apart d’això no veim quina altre finalitat pot tenir una tanca inacabada al cap d’amunt d’una serra. En aquest coll hi ha un botador, per tant, és igual per quin costat es camina, però en aquest punt si que és important deixar la tanca al costat nord.\nAquí hi comença una pujada una mica empinada. Ens encaram a les penyes blanques que tenim ben davant nostre. Dubtam si podrem pujar directament o haurem de fer una volta. En arribar-hi veiem que som lloses que faciliten la pujada com si fos una escala.\nA les 10,00 h. arribam al cim de n’Aguillonat, i seguim la cresta.\nEns sorprèn trobar-nos un redol de roca pelada, ...\n...i encletxes estretes i fondes. Molt perillós per caminar-hi. És un redol més típic de la zona de Lluc. A més, és un redol molt petit.\nNomés és una curiositat. La forma de les muntanyes ens mostren la disposició dels diferents estrats, tots ells inclinats cap al costat sud. Ens recorda clarament la majoria de penya-segats de la serra de Tramuntana.\nA les 10,45 h. arribam al cim de sa Muntanya de Can Mir (353 m). Una altre curiositat de les roques. Aquí tenen incrustades multitud de pedres, com un ciuró o més petites, y d’un color més obscur. Sobresurten de la pròpia roca. Per descomptat que el seu tacte és molt aspre. Aquí tenim decidit aturar-nos a berenar.\nÉs un bon lloc per fer un cafetet\nA les 11,20 h. seguim el nostre camí. Sempre per la cresta de la serra, o pel lloc més proper possible.\nRecuperam la tanca de fil ferro i davallam cap al coll de Sant Joan.\nTot seguit tornam a pujar per arribar a la cota 296 on hi arribam a les 12,00 h.\nAquí hi trobam que la fita del cim està posada a damunt el que sembla una superfície plana de manera artificial. Hi ha pedres de considerable grandària que donen forma a un rudimentari marget. Però no hi ha dubtes que son pedres compostes per persones. Quina finalitat tindrien és una pregunta per a experts en el tema.\nEn aquest punt la serra, que fins ara marca la divisió de terme, es desvia cap al est. En el nostre cas seguirem clarament cap a nord per tal d’encarar-nos al puig Negre, clarament aïllat pels dos torrents que l’envolten.\nLa davallada resulta una mica violenta però el territori no presenta cap dificultat ni risc. En poc temps passam dels casi be 300 metres a només 166 marcats al mapa, en el punt del coll de Castellàs. Hi arribam a les 12,30 h.\nLa pujada al puig Negre és senzilla i curta, només uns quinze minuts ens basten per arribar-hi.\nEsperàvem gaudir de vistes espectaculars però resulta ser un puig arrodonit i el cim (232 m) ...\n...no ens mostra res de l’altre mon.\nTornam enrere pel mateix camí.\nA les 13,10 h. tornam a arribar al coll de Castellàs. Aquí hi ha un caminet, ben marcat i planer. Ho hem vist quant hi hem passat el primer cop i des del cim hem pogut veure que ens menarà fins a la pista de la GR 222.\nAquesta zona hi ha multitud de restes de reforestació, aquesta espècie de tubs de reixeta de plàstic que protegeixen els arbrets sembrats. Ens sorprèn trobar una clars indicadors de ruta amb l’inscripció REE (Red Electrica Española). La resposta la trobarem ben aviat.\nA les 13,15 h. arribam a la cruïlla amb la pista del GR 222. Aquí hi ha un panell que ens informa que hem creuat el “bosc de Red Electrica Española”. Noltros de bosc no n’hem vist cap. Ni crec que l’arribem a veure mai.\nNo hem de fer altre cosa que seguir la pista, pujant, per tornar a arribar al coll des Racó.\nEs una passejada agradable, que ens permet contemplar tota la serralada que acabam de caminar. Per altre banda, som conscients del territori que ara creuam perquè l’hem vista quant érem allà dalt.\nA les 13,30 h. la pista en mena, altre cop, a dins el mont públic i a les 13,50 h. en sortim per la barrera que hi ha vora allà on hem deixat el cotxe de bon matí.\nAixí mateix ens ha sortit una caminada prou llarga i ben agradable.\nSelva/Sóller, 23 febrer 2016\nPublicat per Llorenç Soler Sastre a 19:22\nEtiquetes de comentaris: Coll de Sant Joan, Coll de ses Buines, Coll des Castellàs, Coll des Racó, Muntanya de Can Mir, N'Aguillonat, Puig de s'Esquerda, Puig des Racó, Puig Negre, Serra de Sos Sastres\nlorena dorado 29 de febrer de 2016 a les 20:40\nUna volta molt bona...\nLlorenç Soler Sastre 29 de febrer de 2016 a les 21:43\nJa tens raó Lorena...\nBona, fàcil... i agraida!!!\nEs Freu pel coll d'Honor\n191 - Pas d'en Querol, pas de s'Anglès (pas d'en Fred) i pas del Pi d'en Garbulla (Sóller) 17-3-2018\nMOSQUERA D´EN MIQUEL\nSERRA DE SOS SASTRES puig des Racó, n'Aguillonat, ...


Els fabricants de cotxes perden prop d'11.000 milions en un trimestre - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEls fabricants de cotxes perden prop d'11.000 milions en un trimestre\nep 09.09.2020 | 22:50\nEls fabricants de cotxes perden prop d'11.000 milions en un trimestre Regió7\nEls principals fabricants mundials d'automòbils van comptabilitzar unes pèrdues operatives de 10.794 milions d'euros durant el segon trimestre de l'any actual, en comparació amb els guanys de 21.759 milions d'euros registrades en el mateix període de l'any precedent. Així es desprèn d'un informe realitzat per EY, en el qual es posa de manifest l'impacte que ha tingut sobre el conjunt del sector de l'automòbil la paralització del mercat i de la producció de vehicles vinculada a la crisi del coronavirus.\nDavant aquestes dades, el responsable del sector d'Automoció i Transport de EY a Espanya, Xavi Ferré, va afirmar que els resultats de l'anàlisi mostren l'impacte de la pandèmia a tot el món, encara que especialment a Europa occidental, on més han baixat les vendes. «El sector espanyol té enormes avantatges en el mercat internacional, com és la seva competitivitat, una bona logística, a més d'una indústria de components molt fort i de qualitat amb alts nivells d'eficiència», va assegurar.\nLes xifres de pèrdues comptabilitzades en el segon trimestre pel conjunt dels 17 fabricants m´s grans del món suposen la primera ocasió en almenys una dècada en la qual es registren xifres negatives. D'aquest total, els grups alemanys van comptabilitzar unes pèrdues de 4.742 milions d'euros en el segon trimestre, davant dels números vermells de 361 milions dels francesos, així com dels -2.898 milions d'euros dels japonesos i dels -3.334 milions d'euros dels estatunidencs.\nEntre abril i juny, únicament sis fabricants d'automòbils van aconseguir guanyar diners. Així, Hyundai va ser la companyia del sector que va comptabilitzar un benefici operatiu més elevat, amb 434 milions d'euros, un 52% menys, davant de Tesla, amb 291 milions de guanys, en comparació amb les pèrdues de 148 milions d'euros de l'any previ.\nEl Grup PSA, per la seva banda, va guanyar 241 milions d'euros en el segon quart de l'exercici, un 81% menys, al mateix temps que Toyota va obtenir un benefici operatiu de 115 milions (-98%). Kia també va guanyar diners en el període, amb 107 milions d'euros, un 73% menys, i Suzuki, amb 11 milions, un 98% menys.\nA l'altra banda, el grup Volkswagen va comptabilitzar unes pèrdues operatives trimestrals de 2.394 milions d'euros, en comparació amb els números negres de 5.130 milions d'un any abans, mentre que Ford va perdre 1.835 milions (+195 milions el 2019) i Daimler va obtenir unes pèrdues trimestrals de 1.682 milions (-8%).