Casa Pallàs - Arquitectura Catalana .Cat\nUtilitzem cookies pròpies i de tercers per oferir-li una millor experiència i servei i, si s'escau, mostrar publicitat relacionada amb les preferències mitjançant l'anàlisi dels seus hàbits de navegació. Al clicar "acceptar", vostè accepta l'ús d'aquestes cookies. Pot veure la política de cookies\nCerca obres, autors, estudis…\nEn aquesta primera etapa, el catàleg es focalitza en l’arquitectura moderna i contemporània projectada i construïda entre el 1832 –any d’edificació de la primera xemeneia industrial de Barcelona que establim com a inici de la modernitat– fins l’actualitat.\nEl projecte neix amb l’objectiu de fer més accessible l’arquitectura tant als professionals com al conjunt de la ciutadania per mitjà d’un web que s’anirà actualitzant i ampliant, tot incorporant les obres contemporànies de major interès general, sempre amb una necessària perspectiva històrica suficient, alhora que afegint progressivament obres del nostre passat, amb l’ambiciós objectiu d’abastar un major període documental.\nEl fons es nodreix de múltiples fonts, principalment de la generositat d’estudis d’arquitectura i fotografia, alhora que de la gran quantitat d’excel·lents projectes editorials històrics i de referència, com guies d’arquitectura, revistes, monografies i d’altres publicacions. Alhora, té en consideració tots els fons de referència de les diverses branques i entitats associades al COAC i d’altres entitats col·laboradores vinculades als àmbits de l’arquitectura i el disseny, en el seu màxim espectre.\nCal mencionar especialment la incorporació de vasta documentació provinent de l’Arxiu Històric del COAC que, gràcies a la seva riquesa documental, aporta gran quantitat de valuosa –i en alguns casos inèdita– documentació gràfica.\nEl rigor i criteri de la selecció de les obres incorporades s’estableix per mitjà d’una Comissió Documental, formada pel Vocal de Cultura del COAC, el director de l’Arxiu Històric del COAC, els directors de l’Arxiu Digital del COAC i professionals i d’altres experts externs de totes les Demarcacions que vetllen per oferir una visió transversal del panorama arquitectònic present i passat d’arreu del territori.\nLa voluntat d’aquest projecte és la d’esdevenir el fons digital més extens sobre arquitectura catalana; una eina clau d’informació i documentació arquitectònica exemplar que passi a ser un referent no només local, sinó internacional, en la forma d’explicar i mostrar el patrimoni arquitectònic d’un territori.\nCol·legi d’Arquitectes de Catalunya:\nDisseny i Programació:\nSol·licita la imatge\nEt convidem a ajudar-nos a millorar la difusió de l'arquitectura catalana mitjançant aquest espai, on podràs proposar-nos obres, aportar o esmenar informació sobre obres, autors i fotògrafs, a més de fer-nos tots aquells comentaris que consideris. Les dades seran analitzades per la Comissió Documental. Emplena només aquells camps que consideris oportuns per afegir o esmenar informació.\nL'Arxiu Històric del Col·legi d'Arquitectes de Catalunya és un dels centres de documentació més importants d'Europa, que custodia els fons professionals de més de 180 arquitectes l'obra dels quals esdevé fonamental per comprendre la història de l'arquitectura catalana. Mitjançant aquest formulari, podràs sol·licitar còpies digitals dels documents dels quals l’Arxiu Històric del COAC en gestiona els drets d'explotació dels autors, a més d’aquells que es trobin en domini públic.. Un cop realitzada la sol·licitud, l'Arxiu Històric del Col·legi d'Arquitectes de Catalunya et farà arribar una estimació del pressupost, variable en cada casuística d'ús i finalitat.\nTipus de suggeriment Fer comentaris generals Proposar una obra Aportar o esmenar informació sobre obres Aportar o esmenar informació sobre autors Aportar o esmenar informació sobre fotògrafs Sol·licita la imatge Ús i finalitat Ús editorial Ús expositiu Ús privat Ús per a investigació\n* Si la memòria té autoria o drets coneguts, cita’ls a l’anterior camp 'Comentaris' .\nArxius * Si les fotografies tenen autoria o drets coneguts, cita’ls a l’anterior camp 'Comentaris'.\nPots adjuntar fins a 5 arxius de 10 MB cadascun com a màxim.\nHeu d'omplenar les dades requerides\nLa Plaça, 27\nCategoria de Protecció\nBCIL (Bé Cultural d'Interès Local)\nCasa de carrer que es troba situada al xamfrà de la plaça i de la carretera de Vic i es troba orientada a llevant. Consta de planta baixa i dos pisos. Al cantó de la plaça hi ha un portal amb llinda de pedra decorada amb una finestra amb volutes al damunt. Just a l'angle hi ha una finestra d'arc centenari, dividida en dues parts per un pilar i unes volutes i al damunt un cap de lleó. A sobre mateix hi ha un balconet de pedra amb el portal emmarcat amb esgrafiats i unes decoracions amb rajola vidriada. Sosté el teulat una columna de totxo, el·líptica, amb una bola al damunt. Al segon pis, al sector de la plaça, hi ha una terrassa amb baranes de totxo, sinuoses i al cantó del carrer s'hi obren unes galeries. Als dos pisos d'aquest sector hi ha finestres decorades amb formes geomètriques. L'estat de conservació és bo. Edifici de línees modernistes bastit l'any 1917. Al balcó hi ha la inscripció següent: "L'HOME RESOLT/ FA'L QUE/ VOL[...]".\nFont: Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya (IPAC)\nCan Pallàs és una casa modernista construïda durant el primer terç del segle XX. És un edifici cantoner compost de dos cossos diferenciats. L'element central del frontis està situat a la cantonada de l'edifici, amb una finestra biforada des d'on arrenquen les mènsules que sostenen un balcó d'obra amb una columna salomònica central. Aquesta es prolonga sobre una petita coberta amb una bola on hi consta inscrit "ANY 1917". El balcó està decorat amb mosaics i elements de forja i s'hi accedeix per un portal amb un esgrafiat on hi consta "L'home resolt fa'l que vol". El portal d'accés està en un costat i és d'arc escarser de pedra amb una orla decorativa a la llinda. Sobre el seu eix hi ha una finestra amb un relleu superior a mode de guardapols amb una voluta decorativa central. Aquesta mateixa tipologia de finestra es repeteix al pis del segon cos, mentre que a la plana baixa són d'arc mixtilini amb la llinda biforada. A nivell de les golfes presenta dos grans pòrtics d'arc escarser ceràmic. Des de la part superior d'aquest cos es pot accedir a la terrassa transitable que corona el primer cos, delimitada amb una barana sinuosa d'obra vista. El tractament exterior dels murs és arrebossat i pintat, amb un sòcol de pedra imitant carreus que enllaça les obertures de la planta baixa. La casa va ser construïda pel promotor Josep Pallàs i Sala, qui va fer diverses cases a Taradell i del cremallera de Núria i de qui en rep el nom. Segons tradició popular, la durada de la construcció de la casa era un tema força comentat entre els habitants de Taradell. En acabar les obres, Pallàs va fer-hi inscriure en resposta: "l'home resolt fa el que vol".\nFont: Mapes de Patrimoni Cultural. Diputació de Barcelona (diba)\nAtenció al ciutadà: T 93 306 78 41


La tecnologia es converteix en protagonista del cartell de la Cinta 2016\nimatge, Ajuntament, festes majors, Cinta 2016, Marta Viladrich, Tortosa, cartell\nL'alcalde Tortosa, Ferran Bel, i la pubilla reina de les Festes, Maria Otero, mostrant el cartell de les festes majors Cinta 2016\nActualitzada 11/08/2016 a les 19:51\nL'Ajuntament de Tortosa escalfa motors per les festes majors de la Cinta 2016 que enguany se celebraran de l'1 al 5 de setembre, amb la presentació del cartell d'aquesta edició. La il·lustració és obra de la dissenyadora tortosina Marta Viladrich, que ha combinat il·lustracions originals fetes amb plomí, amb altres de vectorials i imatges. A més, la imatge conté el lema 'Aplica't que estem de festa' que la mateixa artista defineix com el «parany del cartell».\nViladrich ha explicat que ha volgut aprofitar l'efervescència de certes aplicacions per a mòbil per animar a la gent a sortir de festa. «No vull entrar en el joc de caçar o no caçar la Cinta però sí de dir a la gent: Aplica't, posa't guapo, surt de festa», ha afegit l'artista.\nEl cartell de la Cinta 2016 ha estat presentat per l'alcalde de Tortosa, Ferran Bel; el regidor de Festes, Domingo Tomàs; la mateixa dissenyadora Marta Viladrich, i la pubilla reina de les Festes, Maria Otero.


#Ribera Televisió Grup Televisió - El periòdic valencià\nEl Centre Municipal Bernat i Baldoví ha acollit la representació del monòleg teatral titulat No solo hacen daño los golpes, de Pamela Palenciano, actriu de teatre i activista qui ofereix en la seua interpretació un relat autobiogràfic sobre la violència de gènere mitjançant l’humor i la ironia. Esta activitat s’emmarca dins de les previstes per l’Ajuntament de Sueca, a través de la Regidoria de Polítiques d’Igualtat, per a fomentar, entre la joventut especialment, els valors de respecte, convivència i igualtat.\nL’actuació ha estat dirigida a l’alumnat de Secundària dels centres educatius del municipi els quals han pogut conéixer l’experiència personal de la mateixa Pamela Palenciano, víctima de violència masclista en la seua joventut. “La representació està dirigida a tot el públic, però és veritat que sembla més encertat dirigir-la als i les joves perquè el que conte és la meua experiència personal de viure la violència en l’adolescència. L’objectiu no és simplement que vegen un espectacle de teatre, sinó que a més els servisca per a identificar i previndre la violència masclista i prenguen consciència que l’amor vertader no fa mal”, ha afirmat Pamela Palenciano.\n“Estem molt satisfets per haver pogut portar Pamela i que ens haja relatat la seua pròpia història des d’una altra perspectiva. La nostra pretensió és donar a conéixer que eixa realitat existeix i que no es pot normalitzar, al mateix temps que demostrar que es pot eixir d’ella. En este cas, hem focalitzat l’activitat en l’alumnat de Secundària perquè pensem que és el públic clau al ser en eixes edats quan s’inicien en el tema de les relacions de parella i poden detectar-se preventivament este tipus de conductes perquè no els afecte en la seua vida personal futura”, ha explicat la regidora de Polítiques d’Igualtat, Gema Navarro.\nPrevAnteriorEs dispara la quantitat de nous contractes i torna a descendir la desocupació a Alboraia al maig de 2022\nSegüentLa desocupació descendeix a la comarca de l’Horta SudNext


Tàrrega acollirà un dels platós de La Marató de TV3, dedicada a la lluita contra les malalties minoritàries - Tàrrega Televisió\nFinalitzen les obres de la plaça de la Bassa del Parc de Sant Eloi que s’ha transformat en espai polivalent\nFinalitzen les obres de la plaça de la Bassa del…\nTàrrega acollirà un dels platós de La Marató de TV3, dedicada a la lluita contra les malalties minoritàries\nActivitats al Teatre Ateneu i a la plaça del Carme dinamitzades per Agenta (Agrupació d’Entitats de Tàrrega) · Festa, cultura, arts escèniques i associacionisme vertebraran el programa a la capital de l’Urgell\nEl Teatre Ateneu de Tàrrega es convertirà el diumenge 15 de desembre en un dels platós territorials del programa La Marató de TV3. La capital de l’Urgell esdevindrà, per tant, una de les capçaleres culturals i artístiques de la coneguda iniciativa solidària, que enguany es dedica a la investigació de les malalties minoritàries. Per primera vegada a la seva història, La Marató surt dels platós de TV3 i Catalunya Ràdio per donar més protagonisme a la implicació i l’energia ciutadana que la fa possible des del 1992. Així, el programa s’emetrà enguany des d’Olot, Tàrrega, Reus i el Casino de l’Aliança del Poblenou (Barcelona). Quim Masferrer recorrerà Catalunya tot el dia en un autocar-plató mòbil i farà de nexe d’unió entre els quatre punts.\nLa tria de les localitats com a centres neuràlgics del programa ve derivada de la implicació, any rere any, de moltes entitats que hi celebren activitats per recaptar fons en benefici d’aquest projecte. En aquest sentit, Tàrrega es caracteritza pel seu gran teixit associatiu i per la participació en les activitats de la ciutat. Festa al carrer, cultura, arts escèniques i associacionisme són l’eix de la proposta per a La Marató 2019, que es farà des del Teatre Ateneu amb conducció de Mònica Terribas i Núria Solé. Agenta (Agrupació d’Entitats de Tàrrega) no faltarà a la cita i, com cada any, ha organitzat un conjunt d’activitats benèfiques i participatives tant al Teatre Ateneu com a la plaça del Carme.\nTàrrega es bolca en la iniciativa\nA la roda de premsa d’avui ha intervingut Alba Pijuan Vallverdú, alcaldessa de Tàrrega, que ha manifestat: “És tot un honor rebre La Marató a Tàrrega el primer any que el programa surt dels estudis centrals i recorre el territori. La gent de Tàrrega hi està 100% implicada”. En aquest sentit, ha expressat l’agraïment per la confiança dipositada en la capital de l’Urgell i a Agenta per la seva tasca i entusiasme”. Per la seva part, Lluís Bernabé, director de la Fundació La Marató de TV3, ha explicat que s’ha triat Tàrrega per l’esforç del seu teixit associatiu al llarg dels anys, “fet que traspuarà en una nova edició de solidaritat i emocions”. En paral·lel, Sergi Babí, coordinador de La Marató, ha assenyalat que “fer La Marató a cinc platós simultanis és tot un repte que fem amb il·lusió per la gent”. Mariona Solé, representant d’Agenta, ha detallat que ja es tenen a punt més d’una cinquantena d’activitats amb més d’un centenar de persones voluntàries. “Volem difondre una visió rica, viva i participativa de Tàrrega”, ha afegit.\nUna jornada intensa que crida a la participació\nEls actes a Tàrrega s’iniciaran a les 9 del matí, a la plaça del Carme, amb una caminada i una bicicleta popular, a les quals prendran el relleu diversos tallers, espectacles de cultura popular, demostracions, música i jocs. A la 1 del migdia (aproximadament) es donarà la benvinguda a l’actor Quim Masferrer per anar plegats cap al Teatre Ateneu, on també ja s’oferiran activitats durant tot el matí. Com a novetat, s’ha convocat un dinar solidari a l’Espai MerCAT. A les 5 de la tarda, el programa culminarà amb una encesa d’espelmes i un correfoc.\nENTRADES MENSUALS Selecciona el mes juliol 2021 (53) juny 2021 (73) maig 2021 (66) abril 2021 (70) març 2021 (83) febrer 2021 (56) gener 2021 (68) desembre 2020 (68) novembre 2020 (86) octubre 2020 (76) setembre 2020 (83) agost 2020 (41) juliol 2020 (92) juny 2020 (93) maig 2020 (89) abril 2020 (136) març 2020 (136) febrer 2020 (94) gener 2020 (66) desembre 2019 (76) novembre 2019 (97) octubre 2019 (107) setembre 2019 (112) agost 2019 (61) juliol 2019 (116) juny 2019 (103) maig 2019 (152) abril 2019 (160) març 2019 (109) febrer 2019 (98) gener 2019 (75) desembre 2018 (80) novembre 2018 (96) octubre 2018 (107) setembre 2018 (69) agost 2018 (67) juliol 2018 (76) juny 2018 (78) maig 2018 (77) abril 2018 (73) març 2018 (101) febrer 2018 (93) gener 2018 (92) desembre 2017 (91) novembre 2017 (103) octubre 2017 (105) setembre 2017 (110) agost 2017 (65) juliol 2017 (91) juny 2017 (103) maig 2017 (118) abril 2017 (88) març 2017 (130) febrer 2017 (113) gener 2017 (104) desembre 2016 (87) novembre 2016 (114) octubre 2016 (88) setembre 2016 (94) agost 2016 (71) juliol 2016 (89) juny 2016 (118) maig 2016 (122) abril 2016 (114) març 2016 (111) febrer 2016 (109) gener 2016 (77) desembre 2015 (83) novembre 2015 (106) octubre 2015 (92) setembre 2015 (74) agost 2015 (54) juliol 2015 (59) juny 2015 (63) maig 2015 (73) abril 2015 (66) març 2015 (60) febrer 2015 (25) gener 2015 (27) desembre 2014 (32) novembre 2014 (34) octubre 2014 (41) setembre 2014 (28) gener 1970 (37)


El radar de Sarrià: Què hauria de fer Convergència?\n(L’article original en versió paper es va publicar el 28 de juny de 2019 a la pàg. 6 del núm. 1.919 de La Veu de l'Anoia)\nNo és pas el primer cop que escric que un dels errors més greus que ha comès Convergència en els últims anys ha sigut prescindir del seu nom de tota la vida. Juntament amb la figura de Jordi Pujol —fins que el fundador de Convergència va caure en desgràcia per temes fiscals poc exemplars—, el nom del partit era un dels actius principals que tenia aquesta força política.\nLa setmana passada els presidents Mas i Puigdemont es van reunir a Waterloo, i tot indica que Convergència es tornarà a refundar, o reformular, i van..., ja n’he perdut el compte. En els últims anys hem vist diversos canvis de nom, de dirigents, d’estratègies, de programes, de candidats a les diverses eleccions, i fins i tot de seu social. Molt recentment hem vist convocar unes eleccions primàries per escollir el cap de llista a les eleccions municipals de Barcelona i, poc després, sense donar explicacions convincents als votants potencials, prescindir dels resultats de les primàries i designar una altra persona com a cap de llista. No dubto que els dirigents convergents tinguessin motius per prendre aquella decisió, però les explicacions van ser del tot insuficients. No serveix d’excusa que amb la llista municipal d’Esquerra a la ciutat de Barcelona passés una cosa similar, i tot plegat dóna la sensació d’una manca de seriositat en el món independentista que, lògicament, no agrada als seus electors.\nCal deixar constància que amb cada canvi s’han anat perdent vots pel camí. Així, de ser un partit hegemònic a Catalunya, Convergència —amb el nom que toqui ara, que jo ja m’he perdut— ha passat a ser... el partit que és ara, i no cal entrar en detalls. Segons el dirigent Bonvehí, Convergència és un partit fort perquè encara conserva gairebé quatre-centes alcaldies però, per poc que s’investigui la realitat del territori, i això inclou, òbviament, Barcelona i la seva Àrea Metropolitana, aquesta explicació resulta ben poc convincent. Negar la realitat i amagar el cap sota l’ala segur que no és la recepta per sortir de l’atzucac.\nDit tot això, cal no oblidar que hi ha un sector creixent de catalans que, sense manifestar-se d’esquerres, es declara inequívocament independentista. I cal acceptar també que alguns es comencen a sentir políticament orfes. No em toca a mi, però, suggerir quina és la via per intentar donar satisfacció a aquesta franja de votants, tot i que molta gent agrairia que aquesta tasca es tirés endavant sense més dilació. Per cert, no sóc ni he sigut mai de Convergència, ni de cap altre partit.\nDe culpable només n’hi ha un, i es diu Pedro Sánchez


L'Assemblea Nacional Catalana i els comitès de defensa de la república (CDR) han ultimat un pacte per pressionar socialemnte a favor de l'excarceració dels polítics presos i es investeixi a Carles Puigdemont com a president.\nEl 30 de gener, dia de la investidura del president de la Generalitat, els CDR van assaltar el parc de la Ciutadella, desbordant els Mossos. A mitja tarda, l'ANC va donar la consigna que la gent s'anés a casa i va criticar la "violència" de les accions dels CDR, el que va motivar un agre enfrontament entre els dos espais independentistes.\nSembla ser que el guió del carrer és el guió marcat per la CUP. I l'1 d'octubre és el referent. Aquesta jornada va ser la demostració de l'empoderament de la gent davant del poder. Els CDR van obrir les escoles, superant al propi Govern de la Generalitat i era igual que hi hagués o no garanties, que el resultat pogués assimilar-se o no. El que es buscava eren els col·legis electorals oberts com a demostració de força davant l'Estat espanyol.\nEls propers dies seran crucials perquè hi haurà reunions per estudiar accions concretes i debatre el full de ruta després de l'èxit del 'assalt' al Parlament.\nSegons fonts d'ERC, des de les files de Junts per Catalunya (JxCAT) es va dir als republicans que si no volen investir Carles Puigdemont, que sigui la pròpia Esquerra la qual ho digui públicament, mentre que des de les files republicanes es vol que siguin els companys del propi Puigdemont els que posin un altre nom a sobre de la taula.\nPerò hi ha una veritat inqüestionable: ningú li ha dit a Carles Puigdemont que faci un pas al costat i deixi lloc a un altre candidat.


IB3 | ‘L’alegria d’uns és la pena d’uns altres’, per Tolo Ramón\n‘L’alegria d’uns és la pena d’uns altres’, per...\nPortada > esports > ‘L’alegria d’uns és la pena d’uns altres’, per Tolo Ramón\n‘L’alegria d’uns és la pena d’uns altres’, per Tolo Ramón\nAnàlisi de la 33a jornada de la temporada 2017-18 de futbol de Segona B\nLes victòries sempre actuen de forma balsàmica i tranquil·litzadora mentre que els resultats adversos són verí per qualsevol entrenador. El discurs perd força i la credibilitat queda exposada. I en aquest sentit el líder precisava d’un cop de timó en forma de victòria.\nEn futbol res és senzill i el rival, a priori, tampoc ho era. El Lleida espremia les seves possibilitats de ficar-se a la pomada dels ‘play off’ i fora de casa normalment ha mostrat un cantó rocós i gens senzill de tombar. Així va tornar a ser.\nEl Mallorca sortí al terreny de joc motivat però de forma una mica dubitativa. Es posà per davant al marcador, amb un gol de córner de Pedraza, però va tenir estones de falta de control i ansietat. Es va notar massa el bagatge de sis encontres sense guanyar i, molt probablement, això condicionà el partit. Els mallorquins agafaren la bandera del contraatac i semblava que un 3 a 0 bastaria per tancar el partit. Un córner i un penal absurd varen dir el contrari. Aquest patiment, amb victòria, ha de servir per créixer amb tranquil·litat de joc. El partit gruixut està per arribar i convé estar preparat per fer-ho.\nLa S.D. Formentera tenia un partit de paraules majors. Mai convé oblidar aquell objectiu marcat a principi de temporada i l’Elx era candidat a tot. L’amenaça era nítida. Dos jugadors visitants han marcat més gols que tot el conjunt pitiús. I l’Elx es va encarregar de treure galons de superioritat. Un gol de jugada trenada i després control. Molt de control i ofici per guanyar els tres punts varen ser la resposta dels futbolistes de Pacheta. Només al final del partit va aparèixer alguna possibilitat d’empatar. No va ser així i tocarà esperar.\nEl partit de l’Atlètic Balears tenia una importància capital. A més de poder sumar, estava en joc la possibilitat d’agreujar la situació d’un rival que està en autèntica caiguda lliure. L’Atlètic Saguntino es presentà a l’encontre sense ser capaç de guanyar cap partit dels darrers vuit disputats. I tornà a caure. Un penal, llençat amb molta tranquil·litat per Xisco, unit a una bona tasca defensiva grupal va servir per treure una victòria ajustada però vital. La passa no és definitiva però sí fonamental.\nNormalment és millor jugar contra un rival de la zona mitja de la classificació que fer-ho davant un equip amb necessitat extrema. La Penya Esportiva tenia una opció de rendiment majúscul davant l’Ontinyent. Contrari amb hores baixes i possibilitat de aprofitar-ho. Idò no va ser possible. Una pilota aturada aprofitada per Raúl sense cap tipus de marca va ser definitiva. Així i tot l’equip local va gaudir d’algunes ocasions massa clares i el resultat s’ha d’entendre com a just.\nNomés resten cinc jornades de campionat i no queda massa espai per l’especulació. Ens divertirem.


Casa Della Hella 1 Balduinseck Mastershausen Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 13 allotjaments a Mastershausen.\nMastershausen, Mastershausen, Alemanya - Veure al mapa\nMés informació sobre Casa Della Hella 1 Balduinseck\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Mastershausen, Casa Della Hella 1 Balduinseck és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Casa Della Hella 1 Balduinseck és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aparell de televisió, nevera, forn microones, renta vaixelles, plat de dutxa per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com jardí. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Mastershausen, faci de Casa Della Hella 1 Balduinseck la vostra llar.


Miquel Iceta prohibeix a Catalunya presentar candidatura en solitari als Jocs Olímpics d'Hivern 2030 - XCatalunya.cat\nMiquel Iceta prohibeix a Catalunya presentar candidatura en solitari als Jocs Olímpics d’Hivern 2030\nMiquel Iceta diu que el COE no contempla una candidatura de Catalunya per als Jocs d’Hivern sense l’Aragó\nEl ministre de Cultura i Esports, Miquel Iceta, ha afirmat que el Comitè Olímpic Espanyol (COE) no contempla que Catalunya presenti una candidatura en solitari per als Jocs d’hivern 2030 sense l’Aragó. En una entrevista a ‘Els Matins de TV3″, Iceta ha afegit que el president del COE, Alejandro Blanco, treballarà “fins a l’últim moment” perquè hi hagi acord. “Això vol dir que n’hi haurà? No ho sabem”, ha dit.\nIceta ha assegurat que el govern espanyol estarà darrere la candidatura que el COE presenti i ha dit que el seu executiu intenta “no polititzar” la candidatura. En aquest sentit, no ha volgut “jutjar” el president de l’Aragó, Jesús Lambán, i s’ha limitat a dir que en una negociació “tothom vol estirar cap a la seva banda”.\nDesprés que Lambán s’hagi negat a firmar l’acord tècnic sobre el repartiment de les disciplines, Iceta ha explicat que durant la negociació “en alguns moments l’Aragó havia estat d’acord amb les propostes del COE”. Però ha evitat entrar en confrontació amb el dirigent socialista aragonès fent una crida a la unitat: “Si anem junts, tenim molta més força que si anem amb desavinences”.\nEl Govern ha deixat clar que no pensa canviar res de l’acord tècnic i ha suggerit que té estudis fets sobre l’escenari de presentar candidatura sense l’Aragó. I, en aquest sentit, Iceta s’ha mostrat partidari del diàleg, la negociació i “certa flexibilitat” per poder arribar a acords qüestionant els que diuen que “no es toca ni una coma”. “Fins al darrer moment confiaré que l’acord arribi. Si no és avui, un altre dia”.\nI és que aquest divendres hi ha una reunió a Madrid convocada pel COE on assistirà la consellera de la Presidència, Laura Vilagrà, i representants del govern espanyol. No hi anirà Lambán, que s’ha negat a ser-hi i a firmar l’acord tècnic.\nTags: Jocs Olímpics, Miquel Iceta\nAnterior Ucraïna recupera aquestes ciutats\nNePròximxt Pedro Sánchez se suma als atacs de Gabriel Rufián contra Junts\n1 pensa en “Miquel Iceta prohibeix a Catalunya presentar candidatura en solitari als Jocs Olímpics d’Hivern 2030”\nRetroping: Lambán continua embolicant amb els Jocs Olímpics d'Hivern: "Me ayudarán Iceta y Sánchez" - XCatalunya.cat


Inici » Historic » Junqueras, Forn i els Jordis continuaran a presó incondicional\nEl jutge del Tribunal Suprem, Pablo Llarena, ha decidit mantenir en presó incondicional el vicepresident cessat del govern, Oriol Junqueras, l’exconseller Joaquim Forn i els líders de l’ANC i Òmnium Cultural, Jordi Sànchez i Jordi Cuixart. Ha pres aquesta decisió perquè considera que encara persisteix en ells el risc de reiteració delictiva en els càrrecs que ocupaven durant el desafiament independentista, i per la “lesivitat” per la comunitat que podria suposar la repetició de les seves acusacions. Pels altres encausats, Dolors Bassa, Meritxell Borràs, Carles Mundó, Raül Romeva, Josep Rull i Jordi Turull, el jutge ha dictat presó eludible amb una fiança de 100.000 euros, i a més hauran d’entregar el seu passaport.\nEl magistrat expressa en l’auto que “les seves aportacions estan directament vinculades a una explosió violenta que, de reiterar-se, no deixa marge de correcció o de satisfacció a qui es van veure atrapats per ella. El risc de reiteració de les seves conductes imposa a aquest instructor un major grau de rigor i cautela, a l’hora de conjugar el dret a la llibertat dels investigats i el dret de la comunitat de poder desenvolupar la seva activitat quotidiana en un context desposseït de qualsevol risc previsible de suportar comportaments que lesionin de manera irreparable, no només la seva convivència social o familiar, així com el lliure desenvolupament econòmic i laboral, sinó la pròpia integritat física”.\nEl magistrat ha comunicat la seva decisió aquest matí a les parts, després que el divendres passat prengués declaració per estudiar la situació personal de cadascun d’ells.\nCarmen Lamela, la jutgessa d’instrucció de l’Audiència Nacional, va decretar l’ingrés a presó dels membres destituïts del govern després d’interrogar-los quan portava la causa relativa a la declaració d’independència de Catalunya del passat 27 d’octubre. Els exconsellers doncs, es troben a la presó des del passat 2 de novembre, després de ser acusats pels delictes de rebel·lió, sedició i malversació de fons. Els Jordis, per la seva banda, estan acusats de sedició, i ja fa gairebé 50 dies que es troben en presó incondicional (des del 16 d’octubre).\nPerquè uns han quedat en llibertat i Junqueras, Forn i els Jordis no?\nEls 10 acusats van comparèixer divendres passat, a petició pròpia, per sol·licitar el seu alliberament davant del jutge Llarena, que es va fer càrrec de les seves causes quan van passar al Suprem el passat 24 de novembre. Tots deu es van acollir a la ja anomenada “via Forcadell”, que consisteix en declarar que es respecta la Constitució i la legalitat vigent, i també l’aplicació de l’article 155.\nJunqueras i Romeva no van contestar a les preguntes de la fiscalia, a diferència de Forcadell, que en el seu dia sí que ho va fer. Borràs i Forn, per la seva banda, van ser els únics que van respondre a totes les parts, inclosa l’acusació particular exercida per Vox. La resta van respondre amb major o menor mesura les preguntes de totes les parts.\nDesprés de prendre declaració als vuit exconsellers cessats i a Sànchez i Cuixart, Llarena va anunciar que es prenia el cap de setmana per acabar de prendre la decisió.\nPels exconsellers a qui els hi ha decretat la presó eludible sota fiança, els partits i les entitats sobiranistes ja van anunciar fa dies que tenien a punt els diners necessaris per poder pagar les fiances i fer possible que sortissin avui mateix de la presó.\n— Xavier Domènech (@XavierDomenechs) December 4, 2017\n— Xavier García Albiol (@Albiol_XG) December 4, 2017\nLa decisió de Llarena condicionarà l’inici de la campanya electoral, se’ns dubte, ja que dels quatre empresonats que no han aconseguit ser excarcerats, tres es presenten a les eleccions. I Junqueras, a més, com a cap de llista d’ERC.\ncatdialeg1989 exgovern a la presó1 Joaquim Forn6 Jordi Cuixart11 Jordi Sànchez16 Pablo Llarena3 presó incondicional2


Una exposició simultània a diverses maternitats ret homenatge a mares donants i nadons prematurs - Blog Banc de Sang i Teixits\nSerà un dels actes principals de la 25a Setmana Mundial de la Lactància que se celebra la primera setmana d’octubre, de l’1 al 8. L’exposició El camí de la llet: de les mares donants als nadons prematurs reuneix fotografies de mares donants anònimes que voluntàriament s’ofereixen per a ajudar a d’altres mares que per diverses raons, no poden alimentar els seus propis fills. Aquests són nounats nascuts prematurament que lluiten per sobreviure a diverses maternitats catalanes.\nEs tracta d’una mostra que recull 12 moments íntims de donants, mares que alleten, nadons prematurs i el procés de la llet al Banc de Llet, que es podrà veure simultàniament durant la Setmana Mundial de la Lactància Materna a totes les maternitats que s’han sumat a la iniciativa. Per ara, en són més d’una dotzena, començant per l’Hospital Germans Trias i Pujol que ha estat un dels instigadors. Hi ha l’Hospital de Nens de Barcelona, Maternitat-Hospital Clínic, Hospital Universitari Dexeus, Fundació Hospital Sant Joan de Déu de Martorell, Quiron Salud Barcelona, Hospital de la Cerdanya, Hospital de Palamós, Centre Mèdic Tecknon, Consorci Sanitari de Terrassa, Fundació Sant Hospital la Seu d’Urgell, entre d’altres.\nL’exposició vol retre homenatge a les mares donants i als nadons i les seves famílies a través del camí de la llet, que també és el camí de la solidaritat i l’amor d’una altra mare que desinteressadament ofereix el millor d’ella: l’aliment del seu propi fill perquè un altre nadó pugui tirar endavant i perquè tan aviat com sigui possible, la seva pròpia mare el pugui alletar. Serà una vivència extraordinària pels protagonistes que formarà part per sempre del seu camí.\nLa mostra ha estat impulsada pel Banc de Llet Materna, l’aplicació LactApp especialitzada en lactància materna, i les fotògrafes Victòria Peñafiel i Mireia Navarro. Totes dues, mares i fotògrafes especialitzades en la maternitat, són les impulsores de “Dits petits”, un projecte de voluntariat que fotografia els nadons prematurs a Uci neonatals perquè les famílies que ho desitgin puguin guardar un record d’aquests moments tan intensos. Els nadons de les imatges són de famílies que han passat per les maternitats de diversos hospitals.\nPodeu consultar aquí algunes de les imatges de l’exposició.\ncampanya d'estiu donació reserves banc de llet banc de sang sang prematurs trasplantament estiu donants llet materna COVID19 donacions plasma donant Marató maternitat Coronavirus lactància transfusió


Ajuts directes a empreses i autònoms de la Comunitat de Cantàbria – Banco Santander\nAjuts públics de la Comunitat de Cantàbria\nEl govern de Cantàbria ha publicat una línia Covid d'ajuts directes a autònoms i empreses per pal·liar els efectes de la COVID. Aquesta convocatòria d'ajuts públics forma part del Reial decret 5/2021, l'objectiu del qual és posar a disposició d'empreses i autònoms 7.000 milions d'euros en ajuts públics.\nL'ajut de caràcter finalista consisteix en una quantia econòmica que s'haurà de destinar exclusivament a satisfer el deute i pagaments pendents a proveïdors i altres creditors, financers i no financers, així com els costos fixos incorreguts pel sol·licitant de l'ajut, sempre que aquests s'hagin produït entre l'1 de març del 2020 i el 31 de maig del 2021 i procedeixin de contractes anteriors al 13 de març del 2021.\nPodran ser beneficiaris d'aquestes subvencions les empreses i autònoms que compleixin els requisits següents:\nTenir domicili fiscal a Cantàbria o, en el cas d'entitats no residents no financeres, tenir establiment permanent a Cantàbria, excepte en els casos previstos a l'apartat 4 de l'article 3 del Reial decret llei 5/2021 .\nHaver realitzat almenys una activitat econòmica de les definides a l'annex I del Decret 54/2021 (vegeu enllaç) pel qual es regulen les bases de la convocatòria, durant els anys 2019 i 2020, així com continuar en l'exercici d'aquesta activitat en el moment de realitzar la sol·licitud.\nAplicar el règim d'estimació objectiva en l'impost sobre la renda de les persones físiques ("IRPF").\nTenir el 2020 un volum d'operacions anual declarat o comprovat per l'Administració, en l'impost sobre el valor afegit o tribut indirecte equivalent, que hagi caigut més d'un 30%, respecte del 2019.\nAddicionalment, complir en el moment de la presentació de la sol·licitud els requisits següents:\nNo haver sol·licitat la declaració de concurs voluntari, no haver estat declarat insolvent en cap procediment, no trobar-se declarat en concurs, llevat que aquest hagi adquirit l'eficàcia d'un conveni, no estar subjecte a intervenció judicial o haver estat inhabilitat d'acord amb la Llei 22/2003, de 9 de juliol, concursal, sense que hagi conclòs el període d'inhabilitació fixat en la sentència de qualificació del concurs.\nAixí mateix, no es consideraran destinataris potencials aquells empresaris o professionals, entitats i grups consolidats que, encara que compleixin els requisits de la convocatòria, a la declaració de l'IRPF del 2019 hagin declarat un resultat net negatiu per les activitats econòmiques en què hagués aplicat el mètode d'estimació directa per a la seva determinació o, si escau, hagi resultat negativa en aquest exercici la base imposable de l'impost sobre societats ("IS") o de l'impost de la renda de no residents ("IRNR"), abans de l'aplicació de la reserva de capitalització i compensació de les bases imposables negatives, a excepció dels supòsits establerts a l'apartat 2 de l'article 3 del Decret 54/2021.\nJustificar els fons rebuts en la forma prevista a l'apartat 2 de l'article 9 del Decret\nL'import dels ajuts es fixarà en funció de les despeses subvencionables referides a la sol·licitud de l'interessat, i en cap cas l'ajut podrà ser superior a les despeses considerades subvencionables.\nTot seguit es presenten els límits màxims d'ajut establerts en funció del tipus de beneficiari:\nEmpresaris o professionals que apliquin el règim d'estimació objectiva en l'IRPF: l'import de la subvenció serà com a màxim de 3.000 euros.\nEmpresaris i professionals el volum d'operacions anual dels quals, en l'IVA o el tribut indirecte equivalent, hagi caigut més del 30% l'any 2020 respecte del 2019, l'ajut màxim que es concedirà serà el següent:\nPer als supòsits d'altes o empreses creades entre l'1 de gener del 2019 i el 31 de març del 2020 i d'empresaris o professionals que hagin estat d'alta durant un període inferior a l'any en l'exercici 2019 o en l'exercici 2020, l'import de l'ajut serà el següent:\nun màxim de 3.000 euros si apliquen el règim d'estimació objectiva en l'IRPF.\nun màxim de 30.000 euros si no apliquen el règim d'estimació objectiva en l'IRPF.\nEmpreses que hagin realitzat una modificació estructural de la societat mercantil: la quantia màxima de l'ajut serà de 30.000 euros.\nLa presentació de la sol·licitud comporta el consentiment exprés del sol·licitant perquè es puguin efectuar les comprovacions que ha de dur a terme l'Administració Tributària en relació amb les situacions indicades als apartats 6 i 10 del formulari de sol·licitud. No obstant això, l'interessat podrà denegar aquesta autorització. En aquest cas, no s'admetrà la seva sol·licitud.\nAixí mateix, la presentació de la sol·licitud comportarà també l'autorització perquè es puguin recaptar les dades relatives a la identitat dels sol·licitants o els seus representants, que hauran de tenir els documents corresponents en vigor. En cas de no autoritzar de forma expressa la recaptació d'aquestes dades, s'haurà d'aportar CIF de l'entitat sol·licitant, o NIF, segons escaigui, i el DNI en vigor, o document equivalent, del seu representant.\nPel que fa a l'acreditació pels sol·licitants i beneficiaris dels ajuts d'estar al corrent en el compliment d'obligacions tributàries, d'altres de dret públic i de la Seguretat Social, aquesta s'efectuarà de manera simplificada, per mitjà de la declaració responsable inclosa al model de sol·licitud.\nNo se sol·licita cap altra documentació addicional acreditativa per adjuntar al formulari de sol·licitud.\nEls beneficiaris dels ajuts públics estan obligats a justificar la utilització dels recursos concedits d'acord amb l'objecte d'aquest ajut. Per això, s'exigirà que els beneficiaris presentin la següent documentació justificativa abans del 31 de març del 2022:\nEn el cas d'ajuts d'import inferior a 60.000 euros, el beneficiari haurà de justificar l'aplicació dels fons rebuts a la finalitat prevista mitjançant l'aportació d'un compte justificatiu simplificat que inclourà:\nMemòria justificativa del compliment dels requisits establerts a la convocatòria de l'ajut.\nRelació classificada de les despeses de l'activitat subvencionada, amb identificació del creditor i de la factura, l'import, la data d'emissió i la data de pagament.\nDetall d'altres ingressos o subvencions que hagin finançat l'activitat subvencionada, amb indicació de l'import i la procedència, si escau.\nEn el cas d'ajuts d'import igual o superior a 60.000 euros, el beneficiari haurà de justificar l'aplicació dels fons rebuts a la finalitat prevista mitjançant l'aportació d'un compte justificatiu que inclourà els següents documents:\nUna memòria d'actuació justificativa del compliment de les condicions imposades en la concessió de la subvenció, amb indicació de les activitats realitzades i dels resultats obtinguts.\nInforme d'auditor de comptes inscrit com a exercent al Registre Oficial d'Auditors de Comptes (ROAC), signat electrònicament, que certificarà:\nQue s'ha verificat l'existència de les factures i justificants de pagament de les factures que es relacionen en un annex titulat "Compte justificatiu".\nQue l'entitat beneficiària de la subvenció disposa dels documents originals.\nQue les factures compleixen els requisits exigits al Reial Decret 1619/2012, del 30 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les obligacions de facturació.\nQue les factures estan emeses a nom de la persona beneficiària de la subvenció, fan referència a despeses generades entre l'1 de març del 2020 i el 31 de maig del 2021 i procedeixen de contractes anteriors al 13 de març del 2021.\nQue els justificants de pagament de les factures tenen data valor compresa entre la data de presentació de la sol·licitud de subvenció i el 30 de març del 2022.\nSi hi consten altres ingressos o subvencions que hagin finançat l'activitat subvencionada, amb indicació de l'import i la procedència, si escau.\nAddicionalment, es comprovarà que la persona o entitat beneficiària d'aquests ajuts no ha repartit dividends durant el 2021 i 2022 i que ha mantingut l'activitat econòmica fins al 30 de juny del 2022 mitjançant la informació facilitada per l'AEAT a la Comunitat Autònoma de Cantàbria. Sens perjudici d'això, la justificació del manteniment de l'activitat s'efectuarà mitjançant una declaració responsable, que haurà de presentar el beneficiari a través de mitjans electrònics abans del 31 de juliol del 2022.\nEl termini de presentació de sol·licitud s'inicia el 22 de juny i finalitza el 21 de juliol del 2021.\nLa presentació de sol·licituds, juntament amb la documentació requerida, es realitzarà exclusivament per via telemàtica mitjançant el DNI electrònic o un dels certificats electrònics reconeguts per la comunitat autònoma de Cantàbria.\nEl sol·licitant haurà d'accedir al formulari de presentació disponible a la seu electrònica del Registre electrònic comú de l'administració de la comunitat autònoma de Cantàbria (vegeu enllaç).\nAixí mateix, els interessats hauran de tenir en compte que l'atorgament d'aquestes subvencions es realitzarà per ordre de presentació de les sol·licituds, completes i conformes, fins a exhaurir el pressupost per a aquests ajuts.\nPer a més informació en relació amb la convocatòria de l'ajut públic, es pot adreçar al Butlletí Oficial de Cantàbria (vegeu enllaç).\n1. Els grups i els empresaris, professionals o entitats el volum d'operacions dels quals el 2020 hagi estat superior a 10 milions d'euros i que desenvolupin la seva activitat econòmica a més d'un territori autonòmic o a més d'una ciutat autònoma podran participar en les convocatòries que es realitzin a tots els territoris on operin.


El cicle s'inicia divendres, 2 de març a les 21:30 hores amb la projecció del segon llargmetratge de ficció de Carlos Marqués-Marcet, Tierra Firme, que va rebre el premi Gaudí a la millor pel·lícula en llengua no catalana. A més, entre els films que es projectaran s'hi troben, per exemple, Estiu 1993, el llargmetratge de debut de la cineasta Carla Simón, que va triomfar tant en els Premis Gaudí com en els Goya; el film en euskera Handia, que va rebre un total de deu Premis Goya; La llamada, el film de Javier Ambrossi i Javier Calvo que va rebre el nou Gaudí atorgat per votació popular, així com també Dunkirk, mereixedor del Premi Gaudí al millor film europeu. Finalment, tot i que estava prevista, La librería (Premi Goya a la millor pel·lícula) no es podrà projectar per la coincidència del seu retorn a les pantalles comercials de Catalunya i Espanya després de rebre el premi. D'altra banda, el film Incerta glòria, que va rebre fins a vuit Premis Gaudí, no es projectarà dins el cicle dedicat als Premis ja que properament, durant el mes de maig, es projectarà en el marc del cicle Per amor a les Arts.\nLa selecció inclou, a més de llargmetratges de ficció, diversos documentals i curtmetratges, i vol constituir una mirada al panorama de la producció cinematogràfica catalana i espanyola del darrer any.


– Obra de teatre «Taronja Sanguinelli» passes 19:30, 20:30, 22:30 i 23:30. Entrada gratuïta, reserves des de les 19.00.\n– Cercavila 21:00 per arreplegar caramels, premis per a les façanes millor decorades.\nObra de teatre «Taronja Sanguinelli»\nS’acosta la nit de les ànimes a Guardamar de la Safor i com cada any, les portes de l’infern es tornen a obrir soles per eixa nit i els personatges més estranys tornen a la vida.\nAquest any Ricard, descendent del Marqués de Mirasol i la seua esposa Vicenta junt amb un grup de personatges, ens conviden a sa casa per a fer que passem una nit terroríficament divertida. L’obra està produïda per l’Ana Mari Teatro.\nEl lloc serà al saló d’actes de l’ajuntament la nit del 31 d’Octubre. Es faran quatre passes; 19.30, 20.30, 22:30 i 23.30. Se recomana apuntar-se la mateixa vesprada a partir de les 19.00. L’entrada serà gratuïta.\nA les 21.00 començarà una cercavila pels carrers del poble perquè els xiquets vagen casa per casa arreplegant caramels. Totes les cases que vulguen participar repartint caramels hauran de decorar la seua façana, les millor decorades rebran un detall per part de l’ajuntament. La batucada el comboi marcarà el recorregut.


Més a prop d'ajornar les eleccions, que serien a mitjans de maig o principis de juny\nCada vegada més partits es mostren partidaris de posposar el 14F fins que hagi passat la tercera onada de la pandèmia\nRedacció 13/01/2021 - 11.30 Actualitzat 14/01/2021 - 02.04\nCiutadans votant en les últimes eleccions al Parlament, el desembre del 2017 (ACN/Núria Julià)\nLa possibilitat que s'ajornin les eleccions previstes per al 14 de febrer està cada vegada més a prop. I es podrien celebrar entre la segona quinzena de maig i la primera de juny.\nL'informe que el Departament de Salut va passar aquest dimarts als partits indica que el pic de contagis per coronavirus arribarà a finals d'aquest mes, i la saturació dels hospitals s'albira just abans del 14F.\nLa decisió no es prendrà fins divendres, però cada vegada més partits es mostren favorables a l'ajornament. Ciutadans ja ha demanat ajornar-les, una petició que ja van formular obertament la CUP i també els comuns.\nLa líder de Ciutadans, Inés Arrimadas, assegura que, ara, la prioritat és combatre la pandèmia i demana un acord polític perquè els comicis s'ajornin. Ho ha afirmat en una entrevista a "Els matins" de TV3, en què ha considerat que cal deixar passar la tercera onada abans d'anar a les urnes, malgrat que, segons ha dit, "Ciutadans té moltes ganes de superar aquesta etapa política" a Catalunya.\nMenys clar ha estat el Partit Popular. En una entrevista a "El matí de Catalunya Ràdio", la nova número 2, Lorena Roldán, s'ha mostrat ambigua sobre l'ajornament, malgrat reconèixer que fomentar el vot per correu és una mesura que pot ajudar a fer-les. Roldán ha demanat consens i ha assegurat que s'han de prendre precaucions i evitar que ningú "pugui imposar un criteri que s'allunyi de les mesures sanitàries".\nEl PSC, en canvi, es mostrava aquest dimarts partidari de fer-les. El primer secretari, Miquel Iceta, reiterava que, "amb les dades d'avui", els comicis es poden celebrar i que "l'únic criteri que podria fer canviar les coses és un canvi de la situació sanitària que fes ingovernable convocar unes eleccions". "Estem fent massa el joc a gent que potser no vol fer aquestes eleccions o té por de fer-les", afegia.\nPel que fa als agents socials, patronals i sindicats han exigit al govern que faci tot el possible per no posposar les eleccions per tal que, d'aquesta amanera, es pugui obrir un nou cicle polític:\nEl govern manté que, ara com ara, no hi ha cap decisió presa i totes les opcions estan sobre la taula, a l'espera de les dades sobre l'epidèmia i l'opinió que vagin expressant els partits.\nAquest dijous està prevista una reunió tècnica del govern per acabar d'avaluar les dades epidemiològiques i la seva evolució. Divendres està convocada una taula de partits en què el govern voldria que hi hagués un acord de consens.\nSi no n'hi ha, la consellera i portaveu, Meritxell Budó, va deixar clar després del consell executiu d'aquest dimarts que l'última paraula la té el govern, igual que es va fer al País Basc i a Galícia.\nCada cop més a prop l'ajornament electoral\nPren força la possibilitat que les eleccions s'hagin d'ajornar\nLes patronals i els sindicats UGT i Comissions, contraris a ajornar les eleccions del 14F\nInés Arrimadas: "Cal un acord per ajornar les eleccions passada la tercera onada"\nEls hospitals, desbordats i tocats emocionalment per les 20.587 morts de Covid en un any\nÀgata Fàbregas Gomis / Guillem Prieto Marín


El Consell Empresarial de la Competitivitat opta per dissoldre's\nEl lobi de les grans empreses farà la seva última reunió dimarts, segons informa 'La Vanguardia'\nEl Consell Empresarial de la Competitivitat en una reunió el 2014, amb Mariano Rajoy\nBarcelonaEl grup d'empresaris que forma el Consell Empresarial de la Competitivitat (CEC) ha decidit dissoldre's com a organisme. Aquest lobi de les grans empreses ha convocat una reunió per a dimarts que ve, segons avança avui 'La Vanguardia', amb l'únic objectiu de formalitzar la fi del grup.\nSegons les mateixes informacions, el grup feia més d'un any que no es reunia: l'última trobada prevista era per al 21 de desembre de l'any passat (un dia després de les eleccions del 20-D), però finalment es va suspendre.\nAquest grup empresarial, conegut com 'el lobi de l'Íbex' i dirigit per l'expresident de Telefónica, César Alierta, es va crear el 2011 en plena crisi econòmica i enmig de les amenaces de rescat per part de la 'troica'. La seva aparició també va coincidir en un moment delicat a la patronal espanyola, pels escàndols de l'aleshores president de la CEOE, Gerardo Díaz-Ferran, al capdavant del grup Marsans.\nLa fi del 'think tank' de l'Íbex\nEl Consell està format pels empresaris de les companyies més importants del país: Alierta i el seu successor a Telefónica, Álvarez-Pallete; Ana Botín, presidenta del Banco Santander, Antoni Brufau de Repsol, José Manuel Entrecanales d'Acciona, Isidre Fainé del grup La Caixa, Dimas Gimeno d'El Corte Inglés, Francisco González del BBVA, Antonio Huertas de Mapfre, Pablo Isla d'Inditex, José Creuheras del Grupo Planeta, Florentino Pérez d'ACS, Rafael del Pino de Ferrovial, Juan Roig de Mercadona, Ignacio Sánchez Galán d'Iberdrola i els tres presidents de l'Institut de l'Empresa Familiar: Pedro Barceló de Barceló, Javier Moll de Prensa Ibérica i Ignacio Osborne del Grupo Osborne. El director general és Fernando Casado.\nDurant la crisi, el Consell Empresarial de la Competitivitat va unir esforços per fer una campanya internacional a favor de l'economia espanyola, destacant les virtuts d'Espanya com a destí productiu i d'inversions. Però, tot i això, segons publica 'La Vanguardia', les relacions entre els diferents socis no sempre ha estat fluides pel conflicte d'interessos entre els responsables de la banca i els de la indústria, és a dir, creditors i deutors. A més, una part de l'opinió pública i la classe política va percebre l'organisme com un grup de pressió econòmica a favor de la classe més adinerada.\nLa Fiscalia demana 6 anys de presó per a Buch per haver fitxat com a assessor l'escorta de Puigdemont


Solsona formarà veïns perquè siguin mentors de menors no acompanyats - Regió7\nSolsona formarà veïns perquè siguin mentors de menors no acompanyats\nFins a set menors que viuen a Solsona disposaran d'aquest servei, que els «permetrà una integració al territori»\n29·03·19 | 22:52\nJoves fent peticions a l'alcalde a la sala de plens de l'ajuntament Arxiu/Anna Montraveta\nSolsona serà un dels municipis de Catalunya que formarà part d'un projecte pilot de mentoria a joves menors migrants sense referents familiars. Fins a set menors que viuen a Solsona disposaran d'aquest servei, que els «permetrà una integració al territori», assegura David Rodríguez, alcalde de Solsona.\nEls joves van arribar fa més de mig any i participen en activitats de la ciutat\nEl departament de Treball, Afers Socials i Famílies de la Generalitat de Catalunya està promovent un programa d'acompa-nyament basat en la mentoria social, que té per objectiu fomentar la convivència i la interacció amb els habitants dels municipis que tenen centres d'acollida, com és el cas de Solsona. «Malgrat que els menors que acull Solsona estiguin estudiant secundària o aprenguin el català a l'Escola de Formació d'Adults, creiem que tenir un mentor pot ajudar a interaccionar més profundament amb Solsona i la comarca», explica l'alcalde.\nEl projecte té previst oferir el servei als set menors que resideixen a la Torre Viladot de Solsona. De tota manera, l'alcalde al·lega que, en cas d'una bona participació de voluntaris, «es donarà l'ajuda als joves menors que es troben al centre d'acollida temporal de l'Auró, a Torà».\nLa funció d'acompanyament del jove serà a càrrec de persones voluntàries de més de 25 anys que exerciran com a mentors d'aquests menors, sempre seguint la metodologia del projecte, com la supervisió del menor o una vida social activa al municipi.\nLa Generalitat és l'òrgan encar-regat de dur a terme la formació. Les persones interessades hauran de passar entrevistes amb un psicòleg per garantir la idoneïtat del perfil i de les motivacions personals. Als seleccionats se'ls oferirà una formació inicial sobre el significat de la mentoria i el voluntariat a Catalunya, i els menors sense referents familiars.\nRodríguez celebra la iniciativa de la Generalitat i creu que en el futur, en cas de l'arribada de nous joves, «pot servir de gran ajuda que solsonins tinguin una formació per poder donar les millors condicions als menors».\nEl segon president accidental del Consell Comarcal del Solsonès presenta la renúncia com a conseller


Història Antiga  | Història Antiga (UPF) | Unybook\nHistòria Antiga (2014)\nCULTURA MINOICA / EDAT DE BRONZE CRETENSE O MINOICA / CULTURA DELS PALAUS CRETENSES O MINOICS: MÓN MINOIC Nom procedent del nom del rei Minos i la llegenda entorn seu encara que no se sap si realment va ser un personatge històric.\nEl mite del minotaure (cos d’home i cap de toro) – explicat al Món Grec A Creta, fa molts anys, hi havia el rei Minos –un gran conquistador d’illes i territoris del mar Egeu, fill de Zeus i de la princesa fenícia Europa (Europa havia estat raptada per Zeus sota la forma de toro i emportada cap a Grècia). Posseïdó, germà de Zeus, enfurismat va enviar a Minos un toro blanc perquè el sacrifiqués i ell es negà a fer-ho. Pasifae, l’esposa, es va enamorar del toro i amb ell va donar llum a un monstre –meitat humà, meitat toro, devorador de carn humana.\nEl rei Minos necessitava alimentar el minotaure i va conquerir Atenes, tot obligant els seus habitants a passar-li set nois i set noies cada any que són devorats quan entren al laberint on hi ha tancat el minotaure. És així com els atenesos necessiten un heroi i Teseu –fill d’Egeul’esdevé. Quan arriba a Creta, troba la filla de Minos, Ariadna, i de seguida se n’enamora. Ella, traint el seu pare, li dóna un objecte màgic perquè pugui sortir del laberint havent matat el monstre. Ella ho té tot preparat per fugir amb ell quan surti del laberint, però ell l’abandona a Naxos. Dionís, més tard, passarà per allà i s’enamorarà d’ella. Teseu torna a Atenes i s’oblida de treure les veles negres –Egeu, el pare, li va demanar que posés les blanques si tornava viu- i Egeu es tira al mar en veure-les negres.\n*Recordar: figura toro, princesa amb poder convertida en deessa, grups nois i noies (sang) i laberint.\nNo és la civilització més antiga del Mediterrani (ex: Egipte), però sí que ho va ser de la zona de la costa del Mediterrani nord, essent la més complexa i desenvolupada (ex: escriptura) gràcies, en gran part, a la seva localització estratègica. Pel que fa a la cronologia, no és concreta i només és aproximada: - Període dels Primers Palaus (c. 2000 – 1750 a.C.) – dades terratrèmol (zona sísmica) - Període dels Segons Palaus (c. 1750 – 1400 a.C.) Els Palaus Minoics -que es troben integrats en les restes d’assentaments minoics- han estat la base de la investigació científica. El gran investigador de Knossos, Sir Arthur Evans, ha estat un dels màxims representants de les excavacions intensives a la illa de Creta. Ell ha fet una interpretació molt britànica de la cultura minoica i de la llegenda del rei Minos i ha descrit la illa de Creta com una zona de gran influència (política: rei – comercial: navegació) a l’època. A més a més, la reconstrucció de les restes minoiques no són massa fidedignes ni en materials ni en estructura. A part dels palaus, però, ha quedat confirmada l’existència de diferents assentaments: zones portuàries, pobles, aldees...i malgrat que el Palau de Knossos tingué molt poder, sabem que cada palau corresponia a una zona i formava un petit estat.\nDIFERÈNCIES AMB TRETS D’ALTRES CIVILITZACIONS DEL MOMENT Malgrat mantenir moltes semblances amb d’altres palaus de civilitzacions de l’època, els minoics se’n diferenciaven. Exemples: - Molts altres palaus tenien fortificació, una muralla que els servia de separació i de defensa.\nEn canvi, els minoics no tenien muralles i els altres assentaments s’hi barrejaven.\n- Civilitzacions com l’egípcia, tenien un gran afany en deixar clar qui tenia el poder i representaven els seus reis caçant lleons (símbol d’habilitat i valor) o matant enemics (símbol de guerrers). En el món minoic, en la representació de les figures humanes no es distingeixen massa les figures poderoses de les altres. L’única representació de “poder” és la de la figura femenina (més deessa que reina), però els símbols de caçador i guerrer són inexistents.\nESTRUCTURA DELS PALAUS – TEMPLES Palau de Knossos Cal destacar que els Palaus tenia una mena de funció ritual i que, entre ells, mantenien una mena d’estructura comuna: Tenien una planta laberíntica que ocupava un espai ampli on hi havia: - Un espai central amb unes dimensions força semblants que venia a ser com un pati obert que tenia un paper important respecte a la resta de la construcció (funció principal: ventilació i comunicació zones).\n- Una zona d’emmagatzematge on principalment s’hi emmagatzemaven cereals, vi, oli i, fins i tot, la llana de les ovelles. Tots productes agrícoles que arribaven dels voltants a Palau i que eren més del que es necessitava allà. *La major part dels treballadors minoics eren pagesos.\nL’emmagatzematge era possible gràcies als “pithos” – unes cistelles de ceràmica- i les “cistes” una mena de compartiments a terra.\n- El saló del tron era un espai gran i, al costat del tron, hi havia uns frescos on els minoics pintaven “grifos”, uns animals relacionats amb el poder i l’autoritat. Aquesta sala, possiblement, era símbol de poder, del poder d’algú que manava a palau. *Són indicacions d’Evans, però no se sap del cert.\n- Una zona de residència és evident. Evans indica l’habitació corresponent al rei i la corresponent a la reina, però es tracta també una interpretació molt victoriana.\n- Uns tallers artesanals on es produïen els productes propis de la cultura de l’elit i de palau: peces de marfil, adornaments, joies d’or...\nRELIGIÓ Des del punt de vista religiós, mentre que en la ciutat grega parlem de temples religiosos –espais destinats únicament al culte-, en el món minoic no es veu tan clar. El palau tenia funcions religioses, però també acollia d’altres activitats. Els llocs de culte no tenien grans estructures arquitectòniques i el món natural mateix era considerat espai sagrat. Fora del culte domèstic, els llocs de culte eren: - Coves: llocs naturals - Santuaris cretencs: a dalt les muntanyes, en prou feines tenien estructures arquitectòniques i era on la gent feia ofrenes diverses a la divinitat.\nS’han trobat objectes de culte que representaven dones, fets d’una pasta que utilitzaven els egipcis. Segurament representaven deesses, vestides de manera femenina, lligades a serps. Es creu que la seva vestimenta per sí sola ja era sagrada .*La presència de la divinitat femenina sembla que havia estat de marcada importància, malgrat que també s’han trobat indicis de divinitats masculines.\n*Per falta d’informació, no es pot parlar d’un paper destacar de la dona en la civilització minoica (sí que hi ha representacions constants en l’art, en el culte i als palaus, malgrat que això no vol dir que haguessin de tenir un estatus elevat). És curiós que l’home caçador no fos representat.\nEls pocs ossos trobats de dones i homes indiquen que tenien un estat de salut semblant amb una dieta similar (famílies riques?).\nESCRIPTURA El món minoic tenia escriptura pròpia. *Evans va anar a Creta amb la intenció de trobar-ne només una i en va trobar tres: 1. Escriptura jeroglífica: es va utilitzar en els primers palaus (2000-1750 aC), però no s’ha arribat a desxifrar 2. Escriptura lineal A: es va utilitzar en els segons palaus (1750-1400 aC). S’identifiquen alguns signes d’enumeració perquè es van seguir utilitzant fins la fi de la civilització minoica, però no la podem llegir.\n3. Escriptura lineal B  es va utilitzar a Knossos i als palaus micènics (c. 14000-1200a.C) trobada en un arxiu del Palau de Knossos que es va cremar (incendiar). S’han trobat més de 3000 tauletes. Eren taules de fang (arcilla) i s’escrivien amb punxó (punzón). No es coïen, de manera que mullant la superfície es podien reutilitzar. Només es conserven les que es van coure (gràcies a l’incendi). És una escriptura mig sil·làbica (cada signe es una síl·laba que equival a un so), però també utilitza ideogrames (signes que representen un objecte). S’ha trobat i s’utilitzava dins dels palaus. S’utilitzava en documents que parlen del que el palau distribueix i ofereix. El Lineal B s’utilitzava per l’administració del palau.\nInformació limitada, específica (economia de palau) i sense profunditat històrica (són parcials). A més a més, els signes del lineal B, es va demostrar que servien per la llengua grega, el grec arcaic. Ventris va descobrir que el lineal B s’utilitzava per a una forma arcaica del grec (1000 anys abans que l’escriptura grega posterior). Hi ha indicis que això va estar relacionat amb una invasió grega a l’illa de Creta.\n*Durant molts anys, Evans no va publicar res perquè ho volia desxifrar ell. Però altres investigadors també van intentar desxifrar-ne ja que en trobaven a altres llocs de Grècia.\nFinalment, Evans va morir i es van poder desxifrar. Alice Kober, que també va treballar en el desxiframent, va fer una feina increïble i es va morir quan estava a punt de fer un pas gran més. Va fer milers de fitxes en relació a la ubicació dels signes. Michael Ventris va ser el que el 1954 va fer públic el desxiframent de les tauletes de lineal B. Avui, podem llegir les tauletes de lineal B.\n*Les altres dues no sabem per a quina llengua es parlaven, però suposem que aquestes escriptures que no podem desxifrar es va utilitzar per a una llengua que seria l’original dels cretencs.\nART MINOIC La pintura minoica A part de la gran importància del mar en el món minoic, destaca un art (molts frescos) que tenia un gran interès pels motius del món natural i posava molt èmfasi en pintar paisatges i animals. Un altre tret artístic és que els homes eren representants de pell negra i les dones de pell blanca. Era un art molt propi, específic i diferents dels altres que responia bé a allò que era la civilització en general. A més a més, cal destacar la gran constant que era el toro i les banyes ja que, per a la civilització, era un element sagrat.\nTenien la tradició del “salt del toro” que consistia en els salts sobre el toro que feien homes i dones joves. Aquesta activitat esdevingué una constant de representació en l’art. *La presència de la figura femenina també va ser una constant en l’art (veure el paper de la dona en la religió  deesses).\nLa ceràmica minoica - La mida de les parets de la ceràmica trobada als palaus o santuaris era com la de la closca d’un ou. Les peces de ceràmica estaven decorades de la mateixa manera que les pintures (motius naturals) i també recorrien sovint a les petxines i les estrelles.\n- Copiaven tècniques del món exterior (com la de llaurar pedra dels egipcis i els vasos també egipcis).\nCOMERÇ CRETENC (c.12000-1400/1300 c.C) *gran influència dels egipcis (es veu molt si comparem les imatges, l’art de les dues cultures) - No sabem el nom que es donaven els escribes a sí mateixos, però sí que tenim la referencia dels “keftiu” (aparició de nom a les imatges egípcies per referir-se als oferents amb vestimenta minoica). És per això que sembla ser que els “keftiu” és una denominació egípcia utilitzada per referir-se als mercaders que venien del Egeu.\n*s’ha trobat un vaixell enfonsat minoic que anava carregat (trossos d’estany i de coure amb què es fa el bronze + peces de marfil + troncs de cedre i “ébano”, d’amvar + àmfores de resina..) els anys 60 a Ulu Burun, a la costa sud del que avui és Turquia. No sabem d’on procedien els mariners, potser era una tripulació mixta. Importància informació sobre el comerç internacional Mediterrani (l’evidencia) i sobretot ens indica les rutes complexes i les dimensions que ocupava.\n- Comerç (gran font de riquesa)  exportacions: matèries primes com la fusta (hi havia molts boscos a Creta), el vi, l’oli, les teles, la ceràmica... i importacions: marfil, pedres precioses, or, objectes de metall món minoic que necessitaven la importació d’estany i coure).\nPoder del Mediterrani econòmicament (relació potències –clients) - Les grans potències, les grans economies del període eren: Egipte, el món Mesopotàmic, Anatòlia (on hi havia l’imperi poderós dels hitites). Coincidència que cap d’elles tenia una armada, una marina pròpia (cap flota ni de guerres ni de comerç), eren clients.\n- Però eren el llevant (la costes de Líbia i Síria) Creta, Grècia – petites ciutats de mercaders, comerciants lligats al mar els veritables líders de l’economia del moment.\nCONSIDERACIONS GENERALS – societat jeràrquica: els palaus en són les proves Malgrat ser un tema debatut i sense respostes, els palaus –complexes arquitectònics monumentals- des d’Evans han estat considerats com a residencies d’alguna forma d’autoritat política i religiosa en societats jeràrquicament estructurades. En aquest model, se suposa, doncs, que l’elit controlava la producció agrícola en els territoris situats al voltant dels palaus.\n*Innovació tardana de la societat jeràrquica a Creta mateix – què passa, per què això passi? Investigacions recents a Knossos, Malia i Festos, han demostrat que els edificis monumentals amb pati central van ser precedits per edificis més modestos, també construïts al voltant d’un gran pati. Sembla que van ser llocs de trobada per activitats relacionades amb el consum col·lectiu d’aliments i beguda. Origen dels palaus  zones per la comunitat.\nÉs possible que en el seu origen el pati i la zona d’emmagatzematge existissin abans de la jerarquització social i que l’estratificació social del món minoic sorgís del pas d’un model comunal de societat (formes d’organització col·lectiva) a la subordinació d’interessos col·lectius a unitats domèstiques específiques (elit) –convertides en els principals agents del desenvolupament econòmic.\nFI DE LA CIVILITZACIÓ MINOICA Cap al 1500 a.C hi va haver una gran explosió a l’illa de Thera –propera a Creta- que féu que Akrotiri es convertís en la Pompeia de l’Edat de Bronze. Els fenòmens naturals i les grans catàstrofes són grans fonts d’informació. Arran d’aquesta explosió, cap al 1400 a.C, els palaus minoics van deixar d’existir. L’única excepció va ser el de Knossos que va aprofitar la debilitació dels altres palaus per sobreviure i enfortir-se. Se sap que arran de la despresa de grans quantitats de materials volcànics, el camp va quedar impossibilitat alhora de conrear-se. Això va afectar la base econòmica i social micèniques. Sabem que és llavors quan apareix l’escriptura lineal B (1400/1300 a.C) que era un nou sistema que s’adaptava al grec arcaic. És això últim el que fa pensar en un possible control de l’illa de Creta a mans dels grecs. Malgrat això, l’incendi –no se sap si provocat -el S.XIV a.C de Knossos-, sí que va provocar la fi de la civilització.\nRELACIÓ DE LA LLEGENDA DEL REI MINOS AMB LA CULTURA MINOICA Origen paraula laberint: “Labrys”  la doble hacha (símbol relacionat amb els palaus minoics que fa que es pensi en la possibilitat que fossin anomenats “la casa de la doble hacha”) Relació sacrifici nois i noies cada any en el laberint amb “el salt del toro”, un exercici perillós amb el toro.\nLa princesa Ariadna i el seu objecte màgic –Teseu l’abandona- i la seva transformació en una deessa (gràcies a Dionís): la deessa Ariadne. La podem relacionar amb les divinitats minoiques femenines.\n*El mite va servir pel record i la memòria de la cultura minoica al llarg del temps abans que fos posada al descobert.\nHistòria Antiga - Història Antiga (2017) Apunte\nHistòria Antiga - Història Antiga de Roma (2016) Apunte\nHistoria Antigua - HISTORIA ANTIGA PER ÈPOQUES (2016) Apunte


Pinball archivos - RetroMallorca\nCrònica del IV Torneig de Pinball de Sant Jordi\n17 ago , 2012 Video\n(Aquí reportatge del 2013)\nPedro Díaz és un aficionat als pinballs que ja a l’edició de l’any passat ens va convidar al seu torneig mallorquí. Aquesta vegada no podia faltar a la meva paraula d’acudir, i m’alegro perquè l’experiència va ser estupenda.\nEl primer que crida l’atenció és el lloc. És una preciosa pagesia pegada a la pista de l’aeroport de Son Sant Joan al no menys bonic poble, encara que em va costar un poc trobar-la perquè no s’entrava per la porta principal. Pot semblar que el renou dels avions seria un problema, però entre que en prendre terra, segons sembla, redueixen molt la marxa i que els participants del l’esdeveniment gairebé en fèiem més, no era en absolut molest.\nMai he estat aficionat a aquestes màquines “tragaperras”, però dissabte passat 4 d’agost vaig tenir l’oportunitat d’apreciar l’art que s’amaga darrere de la seva restauració, manteniment i gaudi. Per més INRI allí ningú estava obligat a pagar la partida. Les instal·lacions són cedides per AENA i l’assistència gratuïta.\nEm va semblar curiós que almenys un dels pinballs comptava amb música d’instruments que em resultaven familiars, molt semblats als del FM-PAC (Yamaha YM2413) dels ordinadors MSX 2+ i Turbo-R, si no eren el mateix xip de so. Altres màquines més modernes ja tenien efectes digitalitzats.\nLocomosxca, conegut usuari d’MSX de Mallorca, segons sembla és ja assidu a aquest certamen i se’ns va avançar amb un bon article i vídeo.\nLocomosxca gaudint de l’ecològic sistema de refrigeració (un safareig)\nUna anècdota curiosa que ens va explicar Pedro és que els pinballs que s’importaven d’E.U.A. a Espanya eren més difícils de jugar a causa que aquí els aficionats mostraven més destresa i l’empresa guanyava manco doblers.\nPedro Díaz (Drator) i els trofeus\nEs va poder gaudir d’una opípara torrada en bona companyia


Clàssic del mes, vol. 4: Tetris\nL’arxiconegut trencaclosques d’Aleksei Pàjitnov va ser un dels primers videojocs a convertir-se en un fenomen cultural a tot el món.\nDes del seu llançament original, fa uns trenta-cinc anys, Tetris ha aparegut a pràcticament tots els sistemes de videojocs de la història. La versió de Game Boy n’és una de les més recordades, per l’impacte directe que tingué a l’hora de convertir la primera portàtil de Nintendo en un èxit de vendes.\nLa mecànica jugable d’aquest puzle és coneguda per tots: els tetròminos (peces de quatre blocs de diferents formes) cauen sobre un tauler 2D mentre el jugador tracta de fer-los encaixar per a formar-hi línies horitzontals. Una proposta molt senzilla que exigeix agilitat mental i una distribució espacial eficient per part de l’usuari.\nL’impacte de Tetris és majúscul, no només en el gènere al qual pertany, ni tan sols en el camp del videojoc en general, sinó en la cultura i l’art de finals del segle XX. Es tracta d’una icona dins la cultura popular universal, reconeguda arreu del món i referenciada des d’altres matèries artístiques, com el cinema o l’arquitectura.\nD’entre totes les versions de Tetris, en podeu jugar alguna de les més recents: Puyo Puyo Tetris, un crossover amb la franquícia de Sega i Tetris Effect, una aproximació del clàssic a la realitat virtual.


càpsula de formació Lettering | EINA\nEn aquest taller l'estudiant s'aproparà d'una manera fàcil i accessible al dibuix de lletres i com solucionar composicions simples amb lettering. Després d'una introducció general sobre les bases de la retolació, es posarà mans a l'obra amb un projecte simple. Partint de formes de lletres preestablertes, es faran composicions senzilles per a un rètol amb el nom d'un plat de la gastronomia local, posant atenció en la composició de lletres, combinació d'estils i composició.\nAquest taller és apropiat per a qualsevol nivell. Els i les principiants trobaran una manera fàcil d'arrencar un projecte simple de lettering, ja que es partirà d'alfabets ja dissenyats que es poden copiar per aprendre com es construeixen les lletres, que arribats a un punt es podran modificar per fer pròpies interpretacions d'aquestes formes de lletres. D'altra banda, els i les participants més avançats es poden enfocar en altres aspectes, com la composició i disseny, espaiat i variacions en la lletra. Tot i que la mecànica del taller és simple, cada persona trobarà un repte acord al seu nivell.\nIvan Castro va néixer a la perifèria de Barcelona a finals dels 70, i des de ben petit va mostrar un interès poc habitual en les formes de les lletres, dibuixant gòtiques i S de Superman per tot arreu. Després d'estudiar disseny de prodcute a EINA, trenta anys després, es guanya la vida fent més o menys el mateix, és a dir, cal·ligrafia i lettering. Compagina la feina del seu propi estudi de Barcelona, des del que treballa com a cal·lígraf i dissenyador gràfic, amb la docència i donant també conferències i tallers. És també l'autor dels manuals El ABC del Lettering (Campgràfic, 2017) i Lettering a tope (Larousse, 2018).\nInscripció 23 de maig.\nInscripció 29 de maig.\nCal disposar d’un número d'identificació universitària (NIU/NIA) i una paraula de pas. Si encara no ets estudiant d’EINA, per obtenir-los has d’anar al sistema de sol·licitud de registre.\nLettering - Ivan Castro\nPreu general: 60€ / Preu membres Alumni i estudiants d'EINA: 20€\nDissabte 23 de maig (de 10h a 14h) o divendres 29 de maig (de 16h a 20h)


Viaranys: Pas de n'Alou i pas de l'Encletxa\nSa Rateta i l'Ofre s'emmirallen a les aigües tranquil·les del pantà el qual es troba ple a vessar. En deixar l'embassament, traspassem el torrent de Binimorat i, una mica més amunt, franquegem la barrera que dóna pas a l'ampla pista que ve del coll de l'Ofre. Ascendim per aquesta pista i, uns quatre-cents metres més endavant, l'abandonem per la dreta.\nDes d'aquí, arrenca el xaragall del Verger que desboca al barranc de Biniaraix, però la nostra ruta continua cap al coll de l'Ofre pel pas de s'Encletxa. Així doncs, deixem la ruta habitual, pels Camins Nous (est), creuem la paret mitgera i avancem vers el sud/sud-est sense camí, amb alguna esporàdica fita. Baixem una mica i flanquegem pel vessant inclinat de la muntanya i pel peu d'unes parets escarpades, fins arribar al pas de s'Encletxa. Aquest tram és una mica aeri i cal anar en compte.\n(WP-09) Coll de l'Ofre - 5,900 Km - 3 hores i 13 minuts - 879 m d'altitud.\nPublicat per Josep Ferrer i Nos a 15:50\nHola Josep. Una ruta ben maca, interessant i molt completa. Gràcies per citar-me. Veig que has fet canvis en la presentació de la crònica. És més atractiva així.\n17 d’abril de 2017 a les 17:40\nHem seguit les vostres passes però l'inversa. Em faltava conèixer la pujada pel pas de n'Alou i la curiosa cova de Son Torrella.\n21 d’abril de 2017 a les 16:10


Ràdio Sió Agramunt 107.9 FM | "L'Esbarjo col·laborarà amb La Marató amb una festa country"\nInici / Notícies / L'Esbarjo col·laborarà amb La Marató amb una festa country\nL'Esbarjo col·laborarà amb La Marató amb una festa country\nL'Associació de Dones l'Esbarjo d'Agramunt realitzarà, aquest proper dissabte, 1 de desembre, una Festa Country per tal de recaptar fons per al programa televisiu ‘La Marató' de TV3. Cal recordar que aquesta activitat substituirà, aquest any, la realització de l'escala en Hi-Fi que feia de de fa 20 anys l'entitat. La Festa Country, indica la presidenta de l'Esbarjo, Josefina Esteve, començarà a les 18.00 h amb un taller infantil de balls de country: "I començarem a les 18.00 h amb un taller infantil de balls de country. Els nens i nenes que vulguin els convidem a venir i la Mari Angels i els hi ensenyarà un ball de country que després, si volen, podran ballar a l'escenari".\nNo serà fins a les 21.00 h, no obstant, quan es farà el gruix d'activitats, com el sopar i l'exhibició country de la gent de l'Esbarjo: "Durant el sopar hi haurà una mica d'exhibició del country de la gent de l'Esbarjo, ja que no podem fer escala en Hi-Fi, ballarem. Els nens que vinguin també podran ballar".\nI també hi haurà màgia: "Hi haurà un mini espectacle del Mag Bala, que vol col·laborar amb la nostra festa i ens mostrarà el nou projecte que tira endavant i, per acabar, farem el sorteig de tres paneres de l'Esbarjo. Seran unes paneres molt maques".\nA partir de les 23.00 h començaran les ballades de country fins a la matinada, quan es prepararà xocolata desfeta i Jordi Balagué tancarà la nit amb música. El tiquets per participar a la festa ja es poden reservar als telèfons 617 22 05 94; al 690 16 10 87 o al 666 75 14 86. El preu de l'entrada normal és de 5 euros i de 10 si s'inclou l'opció de sopar un entrepà de llonganissa. La recaptació d'aquesta festa es destinarà a La Marató de TV3.\nBall de tarda amb Loren Grup\nTxell Benedí parla a Agramunt sobre la història del feminisme


Curs formatiu i altres obligacions per a tenir mascota | Consumer\nEl curs que et considerarà apte per a cuidar un gos serà gratis i online, i inclourà l'aprenentatge de comportaments cívics als propietaris\nPer EROSKI Consumer 21 de gener de 2022\nPeixos, ocells, conills, gats, però sobretot gossos, acompanyen al 50,2% de les famílies espanyoles. La tinença d’un animal ha d’anar acompanyada de responsabilitat cap a ell. Per això, en breu, les persones titulars o responsables d’una mascota hauran de realitzar prèviament un curs de formació que els acrediti com a aptes per a la tinença de gossos, i hauran de contractar de manera obligatòria una assegurança de responsabilitat civil. Així mateix, com t’expliquem també en aquest article, es preveu que l’animal compti amb el seu propi DNI i es prohibirà deixar només al ca més de 24 hores seguides.\nCom serà el curs per a poder tenir un gos?\nSegons l’avantprojecte de Llei de Protecció i Drets dels Animals, en un de cada tres llars del nostre país resideix un animal de companyia; una realitat que l’Estudi ‘de Mascotes’ realitzat al juny de 2021 per Veterindustria, en col·laboració amb l’Associació Nacional de Fabricants d’Aliments per a Animals de Companyia (ANFAAC), puja al 50,2% de les famílies espanyoles. El 33,2% d’aquests animals són gossos.\nTenint en compte aquestes dades, en l’avantprojecte es preveu, entre altres qüestions, que els futurs propietaris de gossos passin abans un curs d’idoneïtat amb la finalitat d’evitar abandons i maltractament, a més d’actuacions incívicas. Com serà aquest curs?\nEn realitat, encara es desconeixen detalls concrets. De fet, des de l’Associació Madrilenya de Veterinaris d’Animals de Companyia (AMVAC), de moment només poden remetre’s al publicat a l’octubre en l’esborrany de la llei, on “s’esmenta el curs formatiu en l’exposició de motius, i s’esmenta també que el contingut d’aquest curs es desenvoluparà reglamentàriament”. En tot cas, com explicava Sergio García, director general de Drets dels Animals, es tracta d’un “ senzill curs de coneixements molt bàsics” per a comprovar que el futur cuidador d’un gos, en finalitzar-lo, està capacitat per a tenir un ca com a company. Com es colige de l’avantprojecte, el curs:\n🐕 Abordarà coneixements cívics. Establirà “un marc de civisme” per a evitar conductes com no recollir els excrements dels gossos als carrers o desconèixer on portar-ho lligat, entre altres actuacions.\n🐕 Es tractarà d’un curs gratuït i online. Es preveu que no caldrà pagar res per ell, i que es farà per Internet. La formació s’impartirà per a obtenir la qualificació de manipulador d’animals.\n🐕 Ho haurà de realitzar el titular del gos.\nA favor o en contra d’un curs per a tenir gos?\nImatge: Goochie Poochie Grooming\nL’obligatorietat de fer un curs formatiu si vols tenir un gos divideix als experts. Mentre que alguns valoren positivament la mesura, que estimen molt necessària, altres, com la veterinària Paula García, creuen que no es pot simplificar, i que no bastaria amb un curs “bàsic”, ja que hi ha molts perfils de propietaris —que en realitat no haurien de tenir un gos— que passaran aquest curs i tindran “patent de cors” amb el certificat.\nRealitzar un curs tan bàsic pot ser, en aquests casos, contraproduent “en generar la sensació que amb aquest simple tràmit s’ha solucionat el problema”. Així mateix, altres experts assenyalen també que les administracions haurien de dur a terme un “control més efectiu”, que sí que brindaria una solució contra els abandons i els maltractaments.\nAltres obligacions per als amos de mascotes\n🔸 Contractar una assegurança de responsabilitat civil\nLa persona responsable d’un animal, i subsidiàriament el seu titular, serà també responsable dels possibles danys, perjudicis o molèsties que pogués ocasionar a persones, altres animals o coses, a les vies i espais públics i al medi natural. En el cas dels gossos, ha de subscriure una assegurança de responsabilitat civil.\n🔸 No deixar soles a les mascotes\nNo es podrà deixar a les mascotes soles més de tres dies consecutius. En el cas dels gossos, no podran estar sense una persona a càrrec més de 24 hores.\n🔸 Sacrifici animal\nNomés es pot procedir al sacrifici animal “sota criteri i control veterinari amb l’única fi d’evitar el seu sofriment” o per motius de sanitat animal, risc per a la salut pública o mediambientals, etc. i sempre degudament. El procediment d’aplicar l’eutanàsia al gos i altres animals haurà de realitzar-lo solament personal veterinari amb mètodes que garanteixin un bon tracte a l’animal en els seus últims moments.\n🔸 Màxim de gossos per casa\nLa norma estableix que podrà tenir-se a casa un màxim de cinc animals. Si ara tens més, no has de preocupar-te ja que la llei no tindrà caràcter retroactiu.\n🔸 Registre d’inhabilitats\nLa nova normativa tractarà d’impedir el maltractament, definit com “tota conducta, tant per acció com per omissió, mitjançant la qual s’infligeix a un animal dolor o sofriment”.\nEntre les mesures concretes per a tractar d’evitar-ho està la creació d’un Registre Nacional d’Inhabilitacions per a la Tinença i Activitats relacionades amb Animals (RINTA), que contindrà “la inscripció de les dades d’identitat de les persones físiques o jurídiques, inhabilitades penal o administrativament per a l’exercici de professió, ofici o comerç relacionat amb animals, així com per a la tinença d’animals”.\nDNI animal, per a quan?\nEl futur DNI animal, obligatori per a gossos i gats, consistirà en un sistema d’accés a una base de dades on s’inclou tant la informació que conté el xip, com a informació afegida. El seu objectiu és “garantir que avancem en el camí correcte i en un model on cap animal sigui abandonat a la seva sort a Espanya”, explica la ministra de Drets Socials i Agenda 2030, Ione Belarra.\nEncara no és obligatori, malgrat la confusió suscitada arran de l’entrada en vigor l’1 de gener d’una modificació del Codi Civil que defineix als animals com a éssers “sintientes”; és a dir que “no podran ser embargats, hipotecats, abandonats, maltractats o apartats d’un dels seus amos en cas de separació o divorci”.\nExcrements de gos al carrer, què puc fer jo per evitar-ho?\nEl part de la gossa: sabries reconèixer aquests símptomes d’alarma?


Ruta per les Comunitats de Castella la Manxa, Madrid i Castella i Lleó - Espanya (Inici: Sigüenza - Final: Àvila) (2017) archivos - viatjarambduesmaletes.com\nRUTA PER LES COMUNITATS DE CASTELLA LA MANXA, MADRID I CASTELLA I LLEÓ – ESPANYA ( INICI : SIGÜENZA – FINAL : ÀVILA) (2017)\nRuta per les Comunitats de Castella la Manxa, Madrid i Castella i Lleó - Espanya (Inici: Sigüenza - Final: Àvila) (2017)\nLa muralla d’Àvila és una fortificació medieval que ha esdevingut el símbol de la ciutat. Aquesta construcció del segle XI té una longitud de 2 km al voltant del nucli antic de la ciutat. […]\nAutor: Pere|2020-04-19T20:29:43+01:0008 / 05 / 2017|Categories: Ruta per les Comunitats de Castella la Manxa, Madrid i Castella i Lleó - Espanya (Inici: Sigüenza - Final: Àvila) (2017)|Etiquetes: Catedral, Escapada Urbana, Muralla|Sense comentaris\nAutor: Pere|2020-05-24T18:18:34+01:0008 / 05 / 2017|Categories: Ruta per les Comunitats de Castella la Manxa, Madrid i Castella i Lleó - Espanya (Inici: Sigüenza - Final: Àvila) (2017)|Etiquetes: Catedral, Escapada Urbana, Universitat|Sense comentaris\nL’ermita del Santíssim Crist del Refugi es troba al costat de la creu de terme de la plaça de l’Humilladero. Li dona nom la talla d’un Crist crucificat de gran devoció, de l’escultor bejarano González Macias. […]\nAutor: Pere|2020-04-05T18:28:29+01:0008 / 05 / 2017|Categories: Ruta per les Comunitats de Castella la Manxa, Madrid i Castella i Lleó - Espanya (Inici: Sigüenza - Final: Àvila) (2017)|Etiquetes: Escapada Rural|Sense comentaris\nLa plaça Major de La Alberca és el centre neuràlgic de la població. Destaca per l’estructura de les seves cases de pedra, balcons i entramats de fusta. És una plaça porxada aixecada per columnes de granit i fusta. […]\nAutor: Pere|2020-04-19T21:03:11+01:0008 / 05 / 2017|Categories: Ruta per les Comunitats de Castella la Manxa, Madrid i Castella i Lleó - Espanya (Inici: Sigüenza - Final: Àvila) (2017)|Etiquetes: Devesa, Escapada Rural, Santuari|Sense comentaris\nLa catedral de Ciudad Rodrigo és un temple romànic tardà que encara conserva part de l’estructura original. La seva construcció es va iniciar el 1165 durant el regnat de Ferran II de Lleó. No es va finalitzar fins al segle XIV. […]\nAutor: Pere|2020-04-19T21:07:22+01:0008 / 05 / 2017|Categories: Ruta per les Comunitats de Castella la Manxa, Madrid i Castella i Lleó - Espanya (Inici: Sigüenza - Final: Àvila) (2017)|Etiquetes: Castell, Catedral, Escapada Rural|Sense comentaris\nEl Palau Reial de la Granja de Sant Ildefons és una residència d’estiu de la monarquia espanyola. Felip V que va ser el primer Borbó espanyol va aixecar aquest palau amb el propòsit de construir un nou Versalles. Està situat a peus del Parc Nacional de la [...]\nAutor: Pere|2020-04-19T21:13:20+01:0008 / 05 / 2017|Categories: Ruta per les Comunitats de Castella la Manxa, Madrid i Castella i Lleó - Espanya (Inici: Sigüenza - Final: Àvila) (2017)|Etiquetes: Col·legiata, Jardins, Palau|Sense comentaris\nEl Reial Monestir de Santa Maria d’El Paular alberga una comunitat benedictina des de la seva restauració a mitjans del segle XX. L’Orde de Sant Benet gestiona el monestir propietat de l’Estat Espanyol. […]\nAutor: Pere|2020-04-19T21:19:43+01:0008 / 05 / 2017|Categories: Ruta per les Comunitats de Castella la Manxa, Madrid i Castella i Lleó - Espanya (Inici: Sigüenza - Final: Àvila) (2017)|Etiquetes: Monestir|Sense comentaris\nEl castell de Turégano és una fortalesa reconstruïda durant el segle XV. Alberga en el seu interior l’església romànica de Sant Miquel i el palau dels prelats. […]\nAutor: Pere|2020-04-05T18:48:26+01:0008 / 05 / 2017|Categories: Ruta per les Comunitats de Castella la Manxa, Madrid i Castella i Lleó - Espanya (Inici: Sigüenza - Final: Àvila) (2017)|Etiquetes: Castell, Escapada Rural|Sense comentaris\nEl castell dels Velasco de Pedraza és una fortalesa construïda el segle XIII. Els ducs de Frias que eren conestables de Castella van reformar aquesta edificació per donar-li l’aparença actual. […]\nAutor: Pere|2020-04-19T21:22:22+01:0008 / 05 / 2017|Categories: Ruta per les Comunitats de Castella la Manxa, Madrid i Castella i Lleó - Espanya (Inici: Sigüenza - Final: Àvila) (2017)|Etiquetes: Castell, Escapada Rural|Sense comentaris\nL’aqüeducte de Segòvia és una obra civil romana del segle II dC. La seva construcció va portar l’aigua a Segòvia des del riu Frio que neix a prop del palau de la Granja. A la part superior es troba la canalització que ha donat servei a [...]\nAutor: Pere|2020-04-13T15:33:26+01:0008 / 05 / 2017|Categories: Ruta per les Comunitats de Castella la Manxa, Madrid i Castella i Lleó - Espanya (Inici: Sigüenza - Final: Àvila) (2017)|Etiquetes: Castell, Catedral, Escapada Urbana|Sense comentaris\nEscapades per Catalunya (1)\nAbadia (1) Ajuntament (8) Alta Muntanya (2) Basílica (2) Canònica (1) Castell (13) Catedral (23) Col·legiata (5) Devesa (1) Escapada Rural (15) Escapada Urbana (34) Jardins (1) Monestir (2) Monument Funerari (2) Muralla (1) Museu (2) Palau (1) Patrimoni de la Humanitat (14) Plaça Major (5) Pont (1) Romànic (16) Ruta Verda (8) Santuari (1) Tren Cremallera (3) Universitat (1)


Escola Mare de Déu de Montserrat | 50 anys d'escola: 1965-2015 | Pàgina 4\nEl dia 31 d’octubre vam trobar-nos per celebrar la Castanyada. Va ser un dia molt especial ja que tota la comunitat educativa, a banda de gaudir d’una gran festa, ens vam poder acomiadar del mestre Antoni.\nL’ANTONI ES JUBILA\nL’Antoni Fernández es jubila. El dia 31 d’octubre de 2018, aprofitant la celebració de la castanyada… Llegeix més»\nCASTANYADA 2018: BALL DEL PATATUF\nDegut a la pluja vam haver de ballar a dins el gimàs:\nVISITA A LA PEDRERA I AL PARK GÜELL\nEl dia 23 d’octubre de 2018 els nens i nenes de 1r i 2n vam anar a Barcelona i vam visitar el Park Güell. Vam aprendre moltes coses de Gaudí !\nCI: TREBALLEM EN ELS AMBIENTS\nEns agrada treballar en els ambients! Aquí teniu imatges de les primeres activitats que hem realitzat aquest curs 2018-19:\nCROS SÚRIA 2018\nEl passat dia 21 d’octubre es va celebrar a Súria el cros escolar. Va ser una jornada molt divertida i plena d’esport on els nens i nenes de la nostra escola van poder córrer i participar passant-s’ho molt i molt bé.\n6è: PARC DE TRÀNSIT 2018\nDilluns i divendres els alumnes de 6è vàrem fer activitats relacionades amb el parc de trànsit, dilluns va ser més teòric i divendres molt més pràctic. Ens ha agradat molt!\nSi cliqueu sobre les imatges podreu veure que bé ens ho hem passat!\nTORNA EL BIBLIOPATI\nEls divendres a l’hora del pati: BIBLIOPATI!\nPodeu descarregar el Full Informatiu en format PDF: Setmana de la salut 2018-19\nPodeu descarregar el fitxer en format PDF: 340 setembre de 2018


2 octubre 2018: XERRADA: Juguem a les finances alternatives: role playing de banca ética\na las 18 h. en Coordinadora Valenciana de ONGD,\nLloc: Coordinadora Valenciana de ONGD, c/ Moro Zeit, nº 9 bajo izq. 46001 Valencia\nXERRADA: Juguem a les finances alternatives: role playing de banca ética\nImparteix: Enrique Asensi i Manuel Bernete, ENCLAU, xarxa per la financiació alternativa,\nEnClau cerca aconseguir un sistema socioeconòmic més just a través de la promoció i gestió de finances alternatives, ètiques i solidàries a la Comunitat Valenciana per mitjà del treball en xarxa de les persones i les organitzacions.\nData: Dimarts, 2 d´octubre a les 18h\nLloc: Coordinadora Valenciana d´ONGD, c/ Moro Zeit, nº 9 baix esq. 46001 València\nPúblic destinatari: Obert a tots els públics.\nAforament llimitat a 20 persones\nINSCRIPCIONS: FORMULARI D´INSCRIPCIÓ\nMés informació: en el tel: 96 391 37 49 / 652547328 o correo electrónic info@cvongd.org\nOrganitza: Coordinadora Valenciana d´ONGD\nFinança:Ajuntament de València\nAquesta taller forma part del Pla de Formació de la CVONGD en el qual col·labora la Conselleria de Transparència, Responsabilitat Social, Participació i Cooperació de la Generalitat Valenciana.


La caiguda de l'imperi: l'americanització de l'anglès - Hemeroteca - Actualitat - Universitat de les Illes Balears\nSeccions: La caiguda de l'imperi: l'americanització de l'anglès\nLa caiguda de l'imperi: l'americanització de l'anglès\nUn equip interdisciplinari d'investigadors de la UIB, entre els quals es troben físics de l’IFISC (UIB-CSIC) i una lingüista del Departament de Filologia Espanyola, Moderna i Clàssica, han mapat l'ús global de les variants britànica i americana de l'anglès alhora que analitzen el procés d’americanització d'aquest idioma al llarg dels dos últims segles\nDe l'imperi Britànic a la fi del segle XIX es deia que «mai no s’hi ponia el sol». Des d'Austràlia al Canadà, passant per l'Índia, Egipte, Sud-àfrica o el Carib, el territori britànic s'estenia pels cinc continents. Herència d'aquest extens imperi és el lloc indiscutible de l'anglès com a llengua internacional en política, ciència, comerç i fins i tot cultura. No obstant això, el sorgiment dels Estats Units com a potència mundial durant el segle XX ha conduït a un canvi en l'ús de l'anglès oral i escrit a tot el món, i ha donat lloc a un procés d’americanització de l'anglès.\nUn equip interdisciplinari d'investigadors entre els quals es troben científics de l'Institut de Física Interdisciplinària i Sistemes Complexos (IFISC, UIB-CSIC) i una investigadora del Departament de Filologia Espanyola, Moderna i Clàssica de la Universitat de les Illes Balears, ha fet públic un estudi en el qual analitzen com es distribueixen espacialment i temporalment les variants britàniques i americanes de l'anglès. Per a això, varen prendre com a base per a l’estudi un corpus de més de 30 milions de tuits geolocalitzats, útil per examinar la distribució espacial, i la base de dades de Google Books, a fi d'observar l'evolució temporal. La variació lingüística es va investigar als nivells lèxic i ortogràfic, emprant una selecció adequada d’alternants britàniques i americanes.\nD'aquesta forma, es va elaborar una llista de països ordenats pel nivell d’americanització de l’anglès. En els extrems d'aquesta llista es troben els Estats Units (com a país amb un major ús de l'anglès americà) i Irlanda (com el país amb més tuits en anglès britànic). El procés d’americanització floreix en observar que vint-i-tres dels trenta països de la llista utilitzen més l'anglès americà que el britànic. Fins i tot als països amb un major nombre de tuits que empren la norma ortogràfica britànica, el vocabulari utilitzat prové de la variant nord-americana. Únicament al Regne Unit i a Irlanda l'ús de l'anglès britànic domina tant l'ortografia com el vocabulari.\nEn el cas de l'evolució temporal, es pot observar com les obres publicades per editorials tant britàniques com nord-americanes han sofert aquest procés d’americanització, el qual s'accentua sobretot després de la publicació del primer diccionari americà el 1828 i durant la Guerra Freda, moment en el qual els Estats Units varen afermar la seva posició com a primera potència mundial.\nL'estudi constitueix un exemple com la utilització de dades massives (big data) permet analitzar i caracteritzar la manera en què les llengües evolucionen a l'espai i el temps tant en un registre formal com col·loquial. De la mateixa manera, l'article posa de manifest com certs esdeveniments històrics suposen punts d'inflexió en l'evolució de l'ús de les llengües.