La democràcia s'enfronta al desafiament multicultural (segons alguns suposats demòcrates) - Indymedia Barcelona\nNotícies :: antifeixisme : globalització neoliberal : corrupció i poder : criminalització i repressió : amèrica llatina : mitjans i manipulació : pobles i cultures vs poder i estats\nLa democràcia s'enfronta al desafiament multicultural (segons alguns suposats demòcrates)\nAdreça: Kaosenlared.net - Ràdio Kaos: C/ Sant Crispin, 182 bis (08222). Ca N'Anglada, Terrassa, Barcelona\t 02 gen 2004\nEstem preparant un article per desmentir algunes de les barbaritats que el text recull. Us convidem a fer-ho vosaltres també. Només per escalfar motors recordar al catedràtic que l’explotació capitalista encara no a finalitzat i que molt de nosaltres ho tenim clar el capital és el capital pregui a Crist o Ala. I que en agradaria que ens expliques de quina democràcia parla, i on la vist ell, ja que nosaltres no la hem vist ni a l’Iran ni als EEUU. La gent no es marginal... se la margina, com a forma de dominació i explotació!!!\nLa democrÃ cia s'enfronta al desafiament multicultural\nâ�¢ Ã�s de preveure que els drets humans i la lluita contra la desigualtat primin sobre les identitats tribals\nSALVADOR GINER CATEDRÃ�TIC DE SOCIOLOGIA DE LA UB\nDurant els Ãºltims anys, el moviment progressista ha estat vÃctima de dos mites: el de la mundialitzaciÃ³ i el del pensament Ãºnic. Si la humanitat ha de prosseguir per un camÃ de progrÃ©s que condueixi a una societat decent s'haurÃ d'alliberar de tots dos tÃ²pics. O, almenys, redefinir-los radicalment.\nÃ�s evident que hi ha hagut i hi ha un procÃ©s de mundialitzaciÃ³, amb unes arrels que s'enfonsen en el segle XV i amb algunes de les seves etapes mÃ©s significatives incloses en el XIX, i no precisament ahir. No obstant, no Ã©s l'imaginat pels terribles simplificadors que el confonen amb l'hegemonia occidental (i, molt en especial, ianqui), unÃvocament perversa. Que el procÃ©s de modernitzaciÃ³, irreversible, Ã©s una criatura de la civilitzaciÃ³ occidental Ã©s un fet incontrovertible. No Ã©s assumpte d'opiniÃ³. PerÃ² tambÃ© Ã©s indubtable que es tracta d'un procÃ©s complex. Des d'una perspectiva moral Ã©s, almenys, ambivalent. Si per un costat se li poden atribuir tots els daltabaixos i maldats que vulguem, per un altre caldrÃ convenir que Ã©s tambÃ© l'origen de la democrÃ cia, la nociÃ³ de drets civils i humans, i el desig de generalitzar les condicions de ciutadania a tota la poblaciÃ³. No estÃ malament.\nLa vocaciÃ³ de la democrÃ cia Ã©s la de mundialitzar-se a si mateixa. La democrÃ cia tolera malament l'exis- tÃ¨ncia de tiranies en llocs en quÃ¨ no regna. La democrÃ cia demana tres coses: un govern legÃtim, una oposiciÃ³ lliure i igualment legÃtima i una societat civil independent. NomÃ©s hi haurÃ mundialitzaciÃ³ genuÃ¯na quan es generalitzi aquesta trÃada inseparable. La mundialitzaciÃ³, en realitat, no consisteix nomÃ©s en l'expansiÃ³ de les tecnologies de la telecomunicaciÃ³ ni en la del capitalisme transnacional. Ã�s alguna cosa mÃ©s que tot aixÃ².\nEs comprÃ¨n que els moviments que emanen de les societats civils en contra de la mundialitzaciÃ³ maligna estiguin a favor de la benigna. No obstant, sovint la seva estratÃ¨gia parteix de supÃ²sits que sÃ³n precisament enemics de l'universalisme de drets (llibertat, igualtat, fraternitat) que constitueix histÃ²ricament la substÃ ncia de la civilitzaciÃ³ occidental. Encara que no se n'adonin. Un exemple notable d'error de partida Ã©s l'atracciÃ³ que aquests moviments senten pel neotribalisme i per un cert multiculturalisme. La insurgÃ¨ncia a Chiapas durant els Ãºltims anys va posar en relleu la indubtablement greu situaciÃ³ en quÃ¨ es troben els indis en certes parts de MÃ¨xic, no nomÃ©s els d'aquella regiÃ³. RÃ pidament va atraure atenciÃ³ mundial, i va produir el turisme cultural de no pocs intel.lectuals, nostÃ lgics potser del seu desaparegut proletariat revolucionari.\nMolt inferior va ser l'atenciÃ³ que ells mateixos havien prestat poc abans a les matances intertribals> a l'Ã�frica central, que van adquirir proporcions apocalÃptiques. Aquests presumptes pensadors van abandonar a casa, abans de partir, la nociÃ³ essencial de l'universalisme republicÃ (la ciutadania igual per a tothom) per descobrir els drets comunitaris d'unes tribus amb prou feines capaces d'entendre-ho. Els regionalismes, els nacionalismes i les reivindicacions Ã¨tniques que ells no permetrien als seus propis paÃ¯sos els semblaven ara fascinants. Coses de l'exotisme.\nLa gravetat d'aquesta miopia, que confon les classes explotades amb les col.lectivitats Ã¨tniques (que a vegades coincideixen amb elles, sens dubte) Ã©s que, al fer-ho, s'oblida que allÃ² que ha de ser soscavat o, com a mÃnim, que ha de ser limitat Ã©s la desigualtat classista, i no una altra cosa.\nAixÃ² respon sens dubte a una mudanÃ§a cultural notable entre les files de la comunitat democrÃ tica progressista. Aquesta comunitat estava obsessionada, nomÃ©s ahir, pel conflicte de classes i per les desigualtats provocades pel capitalisme, encara que les de l'esfera sovietitzada del mÃ³n preocupaven, sorprenentment, molt menys. Avui, en canvi, ho estÃ per la multiculturalitat, perÃ² per preservar-la.\nNo Ã©s estrany que l'ahir massiva indÃºstria editorial dedicada a les anÃ lisis de classe en ciÃ¨ncies socials s'hagi encongit espectacularment respecte de la literatura sobre multiculturalisme. Com que aquesta moda, en tot cas, durarÃ ja poc, Ã©s de preveure que es produeixi un cert retorn a l'interÃ¨s per l'assumpte, realment important, de la desigualtat. Aquest, en el seu sentit tradicional, estÃ vinculat a la dignitat de la persona humana i nomÃ©s secundÃ riament als drets grupals, ideolÃ²gics, racials, Ã¨tnics, nacionals o d'una altra Ãndole col.lectiva.\nEstÃ clar que l'erosiÃ³ del que els ideÃ²legs del multiculturalisme acostumen a anomenar exclusiÃ³ social Ã©s desitjable. El que Ã©s dolent Ã©s que costa entendre de quina manera l'eliminaciÃ³ de l'exclusiÃ³ --Ã©s a dir, la integraciÃ³-- pot succeir sense que es llimin diferÃ¨ncies essencials i es modifiquin identitats.\nIdentitat, paraula fetitxe avui dia, Â¿quÃ¨ significa? I Â¿a qui li interessa incloure una minoria --immigrant, per exemple-- si aquesta mantÃ© costums, mentalitats i comportaments que sÃ³n incompatibles amb els principis essencials de tota societat democrÃ tica?\nEl pensament democrÃ tic sempre ha assumit que en una repÃºblica la tolerÃ ncia de les peculiaritats de cadascÃº ha de ser la mÃ xima possible, sempre que cada un dels individus i de les comunitats integrades en la repÃºblica acceptin activament els seus principis, aixÃ com la seva cultura cÃvica.\nEl que avui s'anomena exclusiÃ³, presumeixo, Ã©s el que tradicionalment s'anomenava desigualtat i, com a mÃ xim, marginaciÃ³. PerÃ² avui no nomÃ©s ens enfrontem amb l'exclusiÃ³ que els privilegiats exerceixen contra els que no ho sÃ³n, sinÃ³ tambÃ© amb l'inquietant fenomen que hi ha comunitats que, al no voler entrar a l'univers polÃtic de mÃnims que tota bona repÃºblica exigeix, se n'autoexclouen. Dificulten la seva integraciÃ³.\nEn una societat universalista, en cert sentit, el gitano ha de ser una mica menys gitano; l'hebreu, una mica menys hebreu; l'africÃ , una mica menys africÃ . I el catÃ²lic, una mica menys apostÃ²lic i romÃ . La modernitat democrÃ tica atenua identitats tribals. Encara que les respecti. Alhora que fomenta la possibilitat de les identitats individuals, que cadascÃº sigui cadascÃº. Que cadascÃº, no el seu clan, esculli, decideixi i es responsabilitzi.\nSegur que un altre mÃ³n Ã©s possible, com diu el lema d'aquells que, des de determinats sectors admirables de la societat civil, volen canviar-lo del tot. Tot i aixÃ, haurÃ de ser un mÃ³n diferent de l'imaginat per aquells que pensen que, per crear- lo, s'han de reivindicar autonomies neolÃtiques o cultures per definiciÃ³ incapaces de tenir-se-les amb aquell altre mÃ³n que dissenyen.\nDins del complex Ã mbit civil dels que lluiten, no ja contra la mundialitzaciÃ³, sinÃ³ a favor d'una altra mena de mundialitzaciÃ³ hi ha moviments lÃºcids (Amnistia Internacional, per exemple) que sempre han fonamentat la seva activitat en aspiracions morals universalistes a mÃ©s de realistes pel que fa al que es pot aconseguir i al que s'ha d'aconseguir. Per tant, res seria mÃ©s neci que desqualificar-los a tots. Com en la proverbial Vinya del Senyor, a Porto Alegre, hi ha de tot, o hi ha hagut de tot. I fora d'allÃ , tambÃ©.\nEls anys venidors ensenyaran la complexitat de la situaciÃ³ del que fins ara la premsa ha insistit a anomenar, imprÃ²piament, moviments antiglobalitzaciÃ³. Els que volen l'aboliciÃ³ de l'ablaciÃ³ del clÃtoris de centenars de milers de nenes a molts paÃ¯sos musulmans (l'espantable xifra anual provÃ© de l'OMS), dels caciquismes tribals (gens democrÃ tics) a molts llocs de les AmÃ¨riques, l'Ã�frica i l'Ã?ndia, de la tortura polÃtica, i de totes les tiranies, han d'estar a favor de la mÃ©s militant i oberta mundialitzaciÃ³, que imposi les que ahir van ser nocions clau de la civilitzaciÃ³ occidental. Avui ja ho sÃ³n de tot el mÃ³n. Els arguments contra l'eurocentrisme cultural avui no tenen, precisament grÃ cies a la mundialitzaciÃ³, el mÃ©s mÃnim fonament. L'eurocentrisme avui nomÃ©s tÃ© interÃ¨s arqueolÃ²gic.\nDic que ensenyaran la complexitat perquÃ¨ no hi ha cap senyal que els odis i els exterminis tribals hagin de disminuir demÃ . Els centenars de milers de persones d'Ã¨tnia xinesa liquidats al sud-est asiÃ tic fa alguns anys, els morts a Rwanda i a Burundi, l'obliteraciÃ³ avui dia de TxetxÃ¨-nia per part del Govern rus, la destrucciÃ³ final del Tibet a mans de PequÃn, la demÃ¨ncia compartida a Palestina i a Israel tindran la seva continuaciÃ³ en ells mateixos o en altres persecucions i fanatismes igualment espantables.\nEncara no hi ha senyals que el mÃ³n occidental o l'ONU tinguin el coratge de crear forces expedicionÃ ries potents per intervenir, pacificar i assentar les condicions de la convivÃ¨ncia civil democrÃ tica. NingÃº gosa suggerir la idea elemental que Ã©s necessari crear protectorats sota l'autoritat de l'OrganitzaciÃ³ de les Nacions Unides. En el seu lloc tenim invasions com la de l'Iraq, unilaterals i il.legÃtimes. Ineptituds que incrementen l'odi intercultural i legitimen el terrorisme en ments desesperades.\nLes nostres societats civils, fins on sÃ³n relativament fortes, com a Europa, AmÃ¨rica del Nord i alguns altres llocs, generen per fortuna ciutadans actius, responsables, que es mobilitzen mÃ©s enllÃ dels aparells partidistes i ens pÃºblics, per fer que valgui una mica mÃ©s la pena el mÃ³n en quÃ¨ vivim.\nPerÃ² si aquestes ciutadanies fraternes i avanÃ§ades volen veure triomfar els seus anhels, s'han de tornar a aferrar als ideals i criteris d'universalisme i humanitat, sense els quals no hi ha cap possibilitat que es materialitzin.\nAfortunadament, el pensament Ãºnic no ha existit mai, ni tÃ© pinta d'existir, excepte com un eslÃ²gan publicitari de certa ideologia de verbosa radicalitat. La crÃtica del que hi ha i de l'ordre polÃtic i econÃ²mic que vivim Ã©s necessÃ ria. Ha de ser immisericordiosa.\nEl periÃ³dico 02.01.04


¿Com és la ciutat del segle XXI en la que vull viure?: APRÉN MÉS...\nAPRÉN MÉS SOBRE LES PERSONES...\nQuè necessitem les persones per desenvolupar-nos millor? Quines són les ferramentes que podem utilitzar per tal de relacionar-nos amb altres i formar una societat més equitativa, respectuosa i amorosa?\nEn aquesta entrada podràs descobrir algunes d'aquestes ferramentes molt interessants!!!\nAcí tens un video molt interessant sobre les Intel·ligències Múltiples, què són, en què consisteixen, perquè són tan importants? Quina és la teua...o les teues? I el més important...per a què creus què són importants en la nostra societat del futur, en la ciutat dels teus somnis?\nVos deixem aquest enllaç que parla de la solidaritat i la generositat d'un xic que, amb 6 anys va decidir transformar el món...\nRyan Hreljac y El efecto mariposa...\nAPRÉN MÉS SOBRE LA NATURA...\nGreenpeace és una de les organitzacions més importants que treballa per tal de protegir el nostre Planeta. En aquest enllaç trobaràs molta informació sobre les conseqüències de les nostres accions i com pots ajudar a protegir el teu planeta, la teua casa...\nPublicado por Montse Mendoza en 1:06\nAnónimo 4 de junio de 2015, 4:46\nEl xic de sis anys seria molt solidari\nAnónimo 8 de junio de 2015, 11:51\nJo opine el mateix.\nAnónimo 8 de junio de 2015, 12:05\nEm pareix molt interessant açò de les intel·ligències. Crec que cadascú ha de saber quina és la seva per aprendre a desenvolupar-la.\nAçò és molt útil per fer treballs en grup: tot el món pensa quina és la seva intel·ligència i així es pot cooperar i fer un bon treball.\nEn només un projecte estem aprenent moltíssimes de coses!!! 1.000.000.000 en 1!!!!!!!!!!!!\nMontse Mendoza 9 de junio de 2015, 15:43\nClar que sí, Clara, aquesta és la idea: descobrir les nostres Intel. ligències per poder aportar el millor d'un mateix. Saps que compartir amb els demés és la millor manera de ser inmortals? Un besote...\n2ª Activitat realitzada per l'alumnat.\nUna societat de cine...\n1a ACTIVITAT REALITZADA PER L'ALUMNAT\nProgramació del projecte Ciudadeduca21\nALGUNES EINES PER EXPOSAR EL NOSTRE TREBALL...\nCOM HO FAN A...


L’Iván Soriano participa al 3r Meeting Internacional de Marràqueix\nHome Premsa. Notícies L’Iván Soriano participa al 3r Meeting Internacional de Marràqueix\nL’atleta de la FECPC, que forma part de l’equip Liberty Seguros de promeses paralímpiques d’atletisme de la Federació Espanyola, participarà en les proves de 100 i 200 metres en el campionat del Marroc.\nL’Iván Soriano, atleta de la Federació Esportiva Catalana de Paralítics Cerebrals (FECPC) i del club ISS L’Hospitalet Atletisme, va viatjar el dimecres cap a Àfrica per prendre part en el 3r Meeting Internacional, que es disputa entre dijous i dissabte al gran estadi de Marràqueix.\nEls tècnics de l’equip de promeses paralímpiques, després de la concentració que van fer tots els membres del grup a principis de mes a Santander, consideren a l’Iván un atleta amb “projecció esportiva en 100 i 200 metres per les seves bones habilitats funcionals per la carrera, pel seu potencial físic i pel poc temps que porta dedicant-se exclusivament a les proves de velocitat”. També destaquen l’actitud sempre positiva i les seves ganes d’aprendre i millorar.\nEquip Liberty Seguros de promeses paralímpiques\nL’Iván Soriano forma part de l’equip Liberty Seguros de promeses paralímpiques d’atletisme, juntament amb 10 esportistes més. L’objectiu del programa és el de millorar les vides esportistes de tots els atletes que formen part de l’equip per assolir un nivell alt de rendiment i tenir així l’oportunitat de participar en competicions nacionals i internacionals.\nLiberty Seguros és un dels principals patrocinadors de l’Equip Paralímpic Espanyol. Amb l’ajuda de l’empresa d’assegurances, tots els components de l’equip de promeses paralímpiques reben formació i entrenament per millorar la seva carrera esportiva.


Jornada de l’art i la creativitat – Micro Cornellà Teatre\nJornada de l’art i la creativitat\nEl 21 d’abril es va celebrar a Cornellà de Llobregat la Jornada de l’art i la creativitat, organitzat pel Gabinet Tècnic d’Innovació Urbana, de l’Ajuntament de Cornellà de Llobregat , on van participar les entitats de la vila.\nEn l’escenari de les arts escèniques que estava emplaçat al carrer Ramoneda, l’entitat Microcornellà Teatre va recrear un concurs amb proves relacionades amb el teatre, des de les 19 fins les 21 hores. Entre el públic, es va escollir a quatre concursants: l’Antonia, la Isabel, la Izarbe i l’Alfons que enfrontats en dos equips capitanejats per la Laura Orozco i el Jaume González (membres de l’entitat) havien d’anar superant les proves que la presentadora del concurs Amanda Llobregat (interpretada per la Montserrat Orozco,també de l’entitat) els hi anava llegint. Tot això amb l’ajuda de l’equip tècnic i la Mame Martínez, component també de Microcornellà Teatre.\nDes de l’entitat fem un balanç positiu de les dues hores que va durar el concurs teatralitzat, per l’entusiasme que el públic va transmetre i l’alegria dels concursants que van guanyar entrades dobles, amb passi a camerinos per assistir a l’Auditori de Sant Ildefons a veure els dies 21 i 22 d’octubre de 2017 el Festival de Microteatre de Cornellà de Llobregat.\nAl nostre Facebook podeu veure vídeos de la jornada i l’entrevista què el Citilab li va fer a la presidenta de l’entitat.


Honda confirma que Marc tampoc correrà a València\nL'espatlla no està recuperada i la possibilitat de ser intervingut agafa força\n© Marc Márquez continua amb la rehabilitació sense data de tornada.\nL’equip Repsol Honda va confirmar ahir, com ja s’esperava, que Marc Márquez tampoc podrà reaparèixer aquest cap de setmana al Gran Premi d’Europa al circuit de Xest. El pilot de Cervera continua allunyat dels circuits des de la caiguda que va tenir a Jerez en la primera carrera de l’any i que li va provocar una fractura de l’húmer dret. Després de dos intervencions pràcticament seguides, la segona després que se li desplacés la placa que li havien implantat inicialment, Márquez continua amb el seu procés de recuperació quan està a punt de complir-se el període que els metges van fixar per a la tornada, entre dos i tres mesos després de la seua última intervenció, el 18 d’agost passat.\nStefan Bradl, provador de la marca de l’ala daurada, va avançar al Gran Premi d’Aragó que Honda ja li havia comunicat que reemplaçaria Márquez en les tres últimes proves del campionat. Tanmateix, Honda el va fer rectificar immediatament i l’alemany va afirmar que només mostrava la seua opinió. El seu equip va tornar a anunciar ahir Àlex Márquez i Bradl com els seus pilots per al Ricardo Tormo de Xest, en un comunicat en el qual ni s’esmenta Marc ni dóna pistes sobre quan serà l’esperada tornada, encara que tot apunta que no podrà participar en cap dels tres últims grans premis que arriben enllaçats, dos a València i un a Portimao (Portugal). És per això que pren encara més força la possibilitat que fa dies es va apuntar que Márquez tornaria a passar pel quiròfan.\n“València és un circuit que m’agrada i estic desitjant veure el meu creixement com a pilot de MotoGP”\nPer la seua part, Àlex, que suma dos podis en les últimes tres curses i lidera la classificació de rookies empatat amb Binder, va manifestar ahir amb vistes al pròxim Gran Premi que “València és un circuit que m’agrada i estic desitjant veure el meu creixement com a pilot de MotoGP”.


Relat "Has arribat a mi!"\nInici > detall del relat: Has arribat a mi!\nSegurament es preguntava que havia pogut passar. Hi havia molta llum, tanta que li costava obrir el ulls. Tot i que era negra nit sentia com si el sol enlluernador li enfoqués directament a la cara. Havia passat molts dies flotant en la foscor, en un ambient càlid i humit.\nEs va estremir, aquella era una nova sensació que no havia sentit mai. Els membres li tremolaven i estirava les extremitats buscant un contacte anel.lat durant molt de temps. Va sentir una veu familiar i una abraçada dolça i ferma; va deixar de tenir fred. Va quedar immòbil uns instants aspirant aquella olor tan agradable, arrapada a aquell cos calent que la confortava.\nUn instint innat li feia obrir la boca i sacsejar el cap cercant aquell clavell rosat que l’havia d’alimentar. Unes mans inexpertes li feren de guia per localitzar el seu objectiu, i no sense esforç i empenta ho aconseguí.\nVa alçar els ulls, i sense saber-ho va trobar el que buscaba, una mirada brillant, plena de tendresa i desbordada d’emocions. Va ser un contacte infinit i familiar. Es va deixar portar. Aquell nèctar càlid la va sumir en un somni profund. Sabia que en despertar, la mare sempre estaria allà.\nTu també has arribat a mi[Ofensiu]\nmagalo | 16-09-2012\nEl teu comentari al meu relat m'ha portat aqui a llegir alguns dels teus reats. Aquest m'ha impressionat. Una manera delicada d'explicar com es deu sentir una criatura acabada de neixre i com comença una relació amb la seva mare que els unirà per sempre.\nUn petonàs i que les muses t'acompanyin sempre en els teus relats.\nNeguit de tants infants...[Ofensiu]\nGemma Matas Gustems | 05-08-2012 | Valoració: 10\nT’acabo de descobrir i et puc dir sincerament que el teu comentari m’ha arribat al cor. T’he buscat i he trobat aquest relat tan preciós que has escrit i crec adonar-me de saber el perquè de el que dius.\nUna abraçada i molt ben vinguda com a lectora meva.\nT’aniré seguint, m’ha agradat molt!\nUn plor que parla[Ofensiu]\nM'ha encantat i emocionat aquest relat que dóna veu i parla a un protagonista que normalment plora i crida. Unes descripcions precises, sentides i tan reals com poètiques conformen un relat molt ben trenat, molt acollidor i que ens posa la pell de gallina llegint-lo. Una forta i merescuda abraçada!


Santi MB Photos\nUs descobrim 10 paratges on anar a fer una capbussada aquests calorosos mesos d’estiu\nAl Camp de Tarragona sempre hem tingut la sort d’estar tant a prop del mar com de la muntanya, cada estiu podem triar a on anar a refrescar-nos. Rius, platges, gorgs o cales, la qüestió és banyar-se! A Surtdecasa us descobrim 10 paratges on anar a fer una capbussada aquests calorosos mesos d’estiu.\n1. Cala Jovera (Tamarit, Tarragona)\nAls peus del Castell de Tamarit es troba la cala Jovera, a cavall entre la Móra i Tamarit. És un espai que va rebre el guardó de platges verges del litoral de Tarragona i està envoltat d’una pineda i de roques que formen una postal fantàstica. El castell està documentat des del segle XI i conté elements defensius i de residència amb presó, torres de guaita i una església romànica. Actualment no és visitable ja que és de propietat privada. S’hi pot accedir a peu fàcilment, però compta amb un grau força baix d’ocupació i no té servei de vigilància.\n2. Les tosques del riu Brugent (Capafonts)\nSi preferiu el riu enlloc de la platja, una bona opció són les tosques del riu Brugent a Capafonts, al bell mig de les Muntanyes de Prades. És tracta del naixement del riu i hi ha una bassa on banyar-s’hi tranquil·lament. Això sí, l’aigua està glaçada! Al riu s’hi accedeix des del mateix poble a través d’un camí que surt al costat de la piscina. Amb una excursió de mitja horeta a través d’un sender amb força ombra que es pot fer amb tota la família s’arriba a la font de la Llúdriga on es pot fer la primera remullada.\n3. Pantà de Siurana (Cornudella de Montsant)\nSi no sou ni de rius ni de platges podeu optar pel pantà de Siurana. L’embassament està situat en un entorn magnífic i queda envoltat per la serra del Montsant i les Muntanyes de Prades. S’hi arriba per la carretera C-242, just passat el poble de Cornudella a mà dreta. Al costat de la presa hi ha una zona autoritzada pel bany, però no pots anar més enllà de les boies. D’altra banda, des de fa uns anys una empresa hi realitza activitats esportives com la iniciació al piragüisme i al kayak, així com el lloguer d’embarcacions o altres esports d’aventura com el barranquisme. També podeu aprofitar per fer una visita a la preciosa població de Siurana.\n4. Cala Roca Plana i Cala Fonda (La Móra - Tamarit, Tarragona)\nLes cales Roca Plana i Fonda (coneguda popularment amb el nom de Waikiki) són dos dels paratges naturals més idíl·lics de la Costa Daurada. Cala Fonda està embolcallada per un paisatge verd que sembla que vulgui entrar al mar. Per arribar-hi podeu deixar el cotxe al costat del càmping Torre de la Móra i a peu travesseu un bosc de pins que evita la massificació d’aquests dos llocs. Són platges nudistes, però s’hi pot anar amb banyador sense cap tipus de problema. A més, a la cala Roca Plana s’hi va descobrir recentment un embarcador de l’època romana que possiblement es va utilitzar per transportar les pedres extretes de la cantera del Mèdol. Qualsevol excusa és bona per descobrir la Tarraco romana!\n5. El Toll de l'Ou (Montsant, Ulldemolins)\nEl Toll de l’Ou és un dels llocs més singulars del Montsant, està situat al barranc dels Pèlags i sol tenir aigua gairebé tot l’any. Format per diverses bassetes excavades a la roca i unides per petites cascades, és un lloc molt visitat, especialment a la primavera i a començaments de l’estiu. Si us agraden les excursions i després voleu refrescar vos, apunteu. S’hi pot arribar des del poble d’Ulldemolins pel GR-171, passant per l’ermita de Santa Magdalena, direcció al Pi de la Carabasseta, des d’on s’agafa un sender que baixa fins a aquest indret. També s’hi pot accedir des de la Morera de Montsant seguint el GR-171.\n6. Els Gorgs de la Febró (La Febró)\nEls Gorgs de la Febró són un conjunt de basses i cascades que formen un paratge immillorable. Una ruta que podeu fer amb nens ja que és força accessible, s’hi pot accedir per tres llocs diferents: per Arbolí, per la Febró o des de la Mussara. Si aneu amb els petits, la millor opció és des de la Febró seguint el GR, pujant per la carretera de Vilaplana. El riu baixa per la roca calcària causant l’erosió en forma de tolls, cal anar amb compte perquè alguns dels gorgs són profunds i cobreixen. També és recomanable que hi aneu entre setmana ja que és un lloc força concorregut.\n7. Platja del Torn (L'Hospitalet de l'Infant)\nLa platja del Torn de l’Hospitalet de l’Infant és una altra platja naturista del Camp de Tarragona coneguda internacionalment.. És un indret tranquil, íntim i força verge, però aquest no ha estat sempre un racó de calma, a l’Edat Mitjana va ser un lloc predilecte per al desembarcament de corsaris i per això en l’illot de pedra situat a un dels extrems de la platja s’hi va aixecar una torre de guaita. Té una extensió de 1.600 metres plena de vegetació i de dunes; està catalogat com a Espai d’Interès Natural. En paral·lel a la franja litoral de la platja hi ha el camí de ronda del Torn.\n8. Cala Crancs (Salou)\nSalou a l’estiu és una riuada de gent, però uns metres més enllà de la massificació, al cap de Salou es troba cala Crancs, la platja més oriental del litoral de la població. Està delimitada per masses rocoses i es troba rodejada de pins i de vegetació. L’arena és fina i s’endureix conforme entres a l’aigua amb un desnivell suau d’aigües tranquil·les que fan ideal el bany. S’hi pot accedir a través del camí de ronda que voreja el mar de la capital de la Costa Daurada o bé amb cotxe, encara que alerta que el pàrquing només té 15 places!\n9. Platja El Canyadell (Altafulla i Torredembarra)\nUna altra opció de platja és la de El Canyadell que es troba envoltada de penya-segats i està a cavall entre Altafulla i Torredembarra. Un paisatge espectacular que combina la roca nua amb la vegetació típica mediterrània. Té una llargada de 60 metres i compta amb servei de salvament de socorrisme. S’hi pot accedir fàcilment des del passeig del Roquer de Torredembarra o des del Fortí d’Altafulla. Com a curiositat, a la banda torrenca hi trobem el far d’aquesta localitat, conegut per ser l’últim construït a tot l’estat espanyol i el més alt de Catalunya.\n10. Niu de l'Àliga i Fonts del Glorieta (Alcover)\nLa vall del riu Glorieta es troba situada entre la població d’Alcover i Mont-ral i és un paratge natural de pins, roures i alzines, el bosc típic del Mediterrani. El Niu de l’Àliga és un salt d’aigua amb una bassa natural a pocs metres del naixement del riu Glorieta. Podeu deixar el cotxe a l’aparcament de Mas Forés per 2€ tot el dia, si voleu estacionar gratis, podeu fer-ho als voltants de l’ermita del Remei d’Alcover, només haureu de caminar 10 minuts més. El camí està senyalitzat en tot moment i amb uns tres quarts d’hora s’hi arriba. Una vegada al Niu de l’Àliga podeu seguir fins a les Fonts del Glorieta, que està a 1 km i escaig més. A allà podeu gaudir d’un bany més tranquil ja que el Niu de l’Àliga s’ha massificat molt els últims anys i la zona on poder estirar la tovallola és molt reduïda.\nEls llocs més singulars on prendre el bany a les Terres de l’Ebre


El consum de dades d'Internet creix gairebé un 50% el 2017\nLes dades fetes públiques aquest dilluns pel departament d'Estadística mostren que el tràfic per Internet en GB durant el 2017 ha crescut un 48,4% respecte el 2016 i s'ha situat en 28,45 milions de GB. Pel que fa al tràfic nacional, ha estat de 5,20 milions de GB, un 18,3% del total, i quant al tràfic internacional, ha estat de 23,25 milions de GB, un 81,7% del total. Durant el mes de desembre, se situa en 2,59 milions de GB, amb un creixement del 14,9% respecte al desembre de l’any anterior. Pel que fa al tràfic nacional, ha estat de 74.204 GB, un 2,9% del total (amb un descens significatiu respecte al desembre del 2016 del 87,4%) i pel que fa al tràfic internacional, ha estat de 2,52 milions de GB, un 97,1% del total. Cal destacar la variació del tràfic per Internet mòbil, que al desembre augmenta un 69,6% respecte al mateix mes del 2016.\nQuant al tràfic telefònic de minuts sense Internet, les dades acumulades al llarg de l’any 2017 se situen en 196,91 milions, amb un descens de l'1,6% respecte a l’any 2016. Pel que fa al tràfic nacional, els minuts han estat de 128,94 milions (65,5% del total i un augment de l'1,4%) i pel tràfic internacional, els minuts han estat de 67,97 milions (34,5% del total i un descens del 6,9%). Així mateix, el tràfic telefònic en minuts sense Internet, durant el passat mes de desembre, se situa en 18,11 milions, amb un augment del 5,7% respecte al mes de desembre de l’any anterior. Pel que fa al tràfic nacional, ha estat d’11,80 milions de minuts (65,2% del total i un creixement del 12,2%), mentre que el tràfic internacional ha estat de 6,31 milions de minuts (34,8% del total i descens del 4,8%).\nPel que fa als abonaments per servei, les dades mitjanes de tot l’any 2017 se situen en 46.785 abonats per a la telefonia fixa, que suposa un descens de nou dècimes respecte a l’any 2016. Pel que fa a la telefonia mòbil, se situen en 77.800 abonats, un 6,8% més i per a Internet de banda ampla se situen en 32.977 abonats, un 5,8% més. Així mateix, al desembre se situen en 47.287 abonats als serveis de telefonia fixa, 80.337 abonats als serveis de telefonia mòbil i 34.284 abonats a Internet de banda ampla. Aquestes dades suposen un lleuger augment d'una dècima respecte al mes de desembre de l’any anterior en telefonia fixa i del 5,5% tant en telefonia mòbil com en abonats a Internet de banda ampla. Pel que fa als abonats en telefonia fixa, destaca el creixement en abonaments a 'canals de veu per centraleta IP', amb un 96,2% respecte al mes de desembre de l'any anterior. En telefonia mòbil, destaca l'augment del 7,3% dels contractes.\nArtículo anteriorTretze morts a les carreteres el cap de setmana, tres d'ells motoristes\nArtículo siguienteAsí es la última portada de Interviú tras 42 años


Customize your search ➤ Cronologia dels Països Catalans i del Món Tot el portal ➤ Gran Diccionari de la llengua catalana Conjugador català Diccionari de sinònims Franquesa ➤ Diccionari català-castellà Diccionari castellà-català Diccionari català-anglès Diccionari anglès-català Diccionari català-francès Diccionari francès-català Diccionari català-italià Diccionari català-alemany ➤ Tots els diccionaris enciclopèdics Gran enciclopèdia catalana Gran enciclopèdia de la música Enciclopèdia de l’esport català Diccionari de la literatura catalana Diccionari del cinema a Catalunya Diccionari d’historiografia catalana Diccionari dels partits polítics de Catalunya, segle XX ➤ El món en xifres ➤ Enciclopèdia temàtica Proa Atles de la diversitat Tradicionari Art de Catalunya Del romà al romànic Catalunya romànica L’art gòtic a Catalunya El Modernisme Caixes i bancs de Catalunya Fàbriques i empresaris Història econòmica de la Catalunya contemporània Tècnics i tecnologia Comarques de Catalunya Atles electoral de la Segona República a Catalunya Història. Política, societat i cultura dels Països Catalans Història de la Generalitat de Catalunya i dels seus presidents Lluís Companys, president de Catalunya Llibre d’estil d’Enciclopèdia Catalana Biosfera. Els humans en els àmbits ecològics del món Història natural dels Països Catalans Anuaris 2009-2018 ➤ DIVULCAT Tots els diccionaris de la llengua i bilingües Totes les obres temàtiques\nMostrant 251 - 500 de 563\n24 d'abril de 2019 Condemna d’activistes prodemocràcia de Hong Kong\nUn tribunal de Hong Kong condemna quatre activistes a penes de fins a setze mesos de presó i en suspèn la condemna de quatre més, declarats culpables. Els condemnats són líders de l’anomenada “revolució dels paraigües”, nom que rep el moviment que va paralitzar Hong Kong els darrers mesos de 2014 en protesta per la interferència de Pequín en les eleccions locals.\n24 de març de 2019 El fiscal general dels Estats Units exonera Donald Trump de conspirar amb Rússia\nEn una carta al Congrés, el fiscal general dels Estats Units fa públics els resultats de la investigació dirigida pel conseller especial Robert Mueller sobre la presumpta connivència del govern rus amb el candidat a la presidència dels Estats Units Donald Trump en les eleccions de novembre del 2016. En la seva comunicació, el fiscal general remarca que, si bé es constaten els esforços provinents de Rússia per influir en el resultat de les eleccions dels Estats Units, no hi ha proves de la coordinació dels equips de campanya de Trump amb aquests intents. D’altra banda, l’informe no descarta que el president Trump obstruís la justícia en les investigacions.\n25 de setembre de 2019 El Partit Demòcrata comença l’"impeachment" contra Donald Trump\nEl Partit Demòcrata dels Estats Units comença l’impeachment contra el president Donald Trump. L’acusació es basa en la denúncia d’un agent de la intel·ligència segons la qual Trump hauria pressionat el president ucraïnès Volodímir Zelenski per obtenir informació sobre Joe Biden, rival seu a les eleccions del 2020. Si els resultats de la investigació i l’acusació obtenen prou suport de la Cambra de Representants i del Senat es procediria al que seria la tercera destitució d’un president en tota la història dels Estats Units.\n3 d'agost de 2019 Alliberat un raper a Suècia per la intervenció del president dels Estats Units\nEl raper nord-americà A$AP Rocky és posat en libertat després d’un mes de presó preventiva per protagonitzar una baralla a Estocolm. En l’alliberament és clau la intervenció del president nord-americà Donald Trump.\n5 d'abril de 2019 Dimiteix un alt càrrec del govern espanyol per un cas de guerra bruta\nEl director general d'Informació de La Moncloa, Alberto Pozas, dimiteix del càrrec. La renúncia prové de les declaracions del comissari jubilat José Manuel Villarejo, actualment empresonat, el qual va declarar davant del jutge que Pozas li va donar un llapis de memòria amb les dades d'un telèfon mòbil robat l'any 2016 a una assessora del líder de Podem, Pablo Iglesias. Pozas era aleshores director de la desapareguda revista Interviú.\n2 d'octubre de 2019 El Consell d’Europa critica el processament de polítics a Espanya i Turquia\nUn informe del Comitè d'Afers Legals i Drets Humans del Consell d'Europa mostra "preocupació pel creixent nombre de polítics locals, regionals i nacionals processats per declaracions fetes en l'exercici del seu mandat, sobretot a Espanya i Turquia". Entre altres, l’informe esmenta la presumpta violació de la llibertat d’expressió dels polítics en els dos estats, i en el cas d’Espanya, pregunta el motiu de la reacció de la policia l’1 d’octubre de 2017 si els referèndums estaven despenalitzats.\n9 de juny de 2019 Protesta massiva a Hong Kong contra la llei d’extradició\nUn milió de persones, segons els organitzadors, es manifesten a Hong Kong contra el projecte de llei d’extradició del govern del territori, que preveu l’extradició directa de sospitosos d’actes delictius reclamats per les autoritats xineses. Els manifestants creuen que la llei servirà per perseguir la dissidència política, supòsit que el govern de la ciutat (elegit d’entre els candidats permesos per Pequín) nega. Durant tota una setmana el centre de Hong Kong queda paralitzat i es produeixen actes de violència, durant els quals una setantena de manifestants resulten ferits. El 15 de juny la cap de govern de Hong Kong anuncia la suspensió del procés d’aprovació de la llei, mesura que justifica dient que no ha estat prou ben explicada.\n18 de novembre de 2019 Els Estats Units deixen de considerar els assentaments d’Israel a Cisjordània contraris al dret internacional\nEl secretari d’Estat nord-americà Mike Pompeo afirma en unes declaracions que “l’establiment d’assentaments israelians no és, en si mateix, contrari al dret internacional”. Amb aquestes afirmacions, condemnades per l’Autoritat Nacional Palestina i lloades pel govern israelià, trenquen amb la posició defensada pels Estats Units que, des del 1978, qualificava els assentaments israelians als territoris ocupats d’”il·legítims” (per bé que no utlitzava la paraula “il·legals”, com sí que ho fan les Nacions Unides).\n19 d'octubre de 2019 Cau el govern de Macedònia del Nord pel refús de la UE a negociar-ne l’accés\nEl primer ministre de Macedònia del Nord, Zoran Zaev, convoca eleccions anticipades després que en una reunió dels caps d’estat i de govern a Brussel·les el president francès Emmanuel Macron bloquegés l’inici de negociacions d’ingrés a la UE de Macedònia del Nord I Albània.\n16 d'agost de 2019 Els Estats Units ordenen la incautació d’un petrolier retingut a Gibraltar\nUn dia després que Gibraltar permeti al petrolier iranià Grace 1 continuar la ruta, el departament de justícia dels Estats Units n'ordena la detenció. El vaixell, que transporta 2,1 milions de barrils de petroli, va ser detingut el 4 de juliol acusat de tràfic il·legal de cru amb Síria. El 19 de juliol l’Iran va arrestar el petrolier de bandera britànica Stena Impero, al qual acusà d’haver violat les aigües territorials, negant que fos una represàlia. El 27 de setembre l’Stena Impero és alliberat.\n17 de juny de 2019 Mor l’expresident egipci Mursi mentre és jutjat\nL’expresident egipci Muhamed Mursi mor durant el judici en el qual se l’acusava d'haver espiat per a Hamàs. Mursi, únic president egipci elegit democràticament, va ser enderrocat al juliol del 2013 pels militars. Empresonat des d’aleshores, estava encausat en diversos processos.\n8 de setembre de 2019 Pren possessió el nou govern de transició del Sudan\nAbdal·là Hamduk, antic vicesecretari de la Comissió Econòmica de l’ONU a l’Àfrica, pren possessió com a primer ministre del primer govern amb participació civil del Sudan des del 1989. El nou govern és el resultat de l’acord entre civils i militars per a un govern de transició posterior a l’enderrocament del dictador Omar al-Bashir el mes d’abril. Els enfrontaments subsegüents entre militars i l’oposició van causar prop d’un centenar de morts civils.\n7 de març de 2019 Condemna a presó dels vuit joves d’Altsasu\nL'Audiència Nacional confirma la sentència del tribunal que al mes de gener va condemnar vuit joves a penes de fins a tretze anys de presó per desordres públics en una baralla amb guàrdies civils de paisà en un bar de la localitat navarresa d’Altsasu. Tot i que l'Audiència Nacional descarta el delicte de terrorisme, manté l'agreujant de "discriminació ideològica". El 24 de març entre 35 i 60 mil persones segons les fonts es manifesten a Altsasu contra la sentència, que consideren construïda a partir de fets poc clars i políticament motivada i que imposa penes desproporcionades.\n14 d'octubre de 2019 L’aeroport del Prat, bloquejat per les protestes contra la sentència\nDurant un dia l’aeroport de Barcelona-el Prat és ocupat pels manifestants, que el col·lapsen. Més d’un centenar de vols han de ser cancel·lats. Els cossos de seguretat s’enfronten als manifestants al final de la manifestació. També la tensió és molt elevada davant la comissaria de Via Laietana, a Barcelona, on la policia carrega també contra els manifestants. Segons el Servei d’Emergències Mèdiques els ferits al final dels disturbis són més d’un centenar, quatre dels quals han perdut un ull de resultes de la utilització de pilotes de goma per la Policía Nacional (prohibides pel Parlament de Catalunya). Al llarg d’una setmana se succeeixen les mobilitzacions convocades sobretot pels CDR i el Tsunami Democràtic, els talls de vies públiques i, en determinades hores i entorns, els enfrontaments amb la policia.\n11 de desembre de 2019 Un grup britànic adquireix el segon bufet català\nEl gabinet jurídic internacional DWF adquireix per més de 50 milions d’euros Rousaud Costas Duran (RCD), el segon despatx d’advocats català.\n23 de març de 2019 Cau l’últim reducte de l’anomenat Estat Islàmic\nUn portaveu de les Forces Democràtiques Sirianes, formades per milicians kurds que reben el suport dels Estats Units, anuncià la presa de la localitat siriana de Baghuz, el darrer bastió de l’anomenat Estat Islàmic. D’aquesta manera EI perd el control territorial a Síria i l’Iraq, que en el moment culminant, a l'inici del 2015, havia estat d’un terç del conjunt d’aquests dos estats.\n11 de novembre de 2019 Albert Rivera abandona la política\nAlbert Rivera, president de Ciutadans des de la seva fundació, anuncia que dimiteix tots els càrrecs i es retira de la política després de l’ensorrament del partit en les eleccions del 10 de novembre. El 30 de novembre una gestora assumeix la direcció del partit fins a la celebració de l’assemblea del 15 de març.\n23 de juny de 2019 El candidat d’Erdogan perd la repetició de les eleccions a Istanbul\nEl candidat de l’opositor Partit Republicà, Ekrem Imamoglu, derrota clarament (53%) l’exprimer ministre Binali Yildirim en la repetició de les eleccions a l’Ajuntament d’Istanbul. Yildirim, candidat de l’AKP, el partit del president turc Recep Tayyip Erdogan, ja va ser derrotat en les primeres eleccions municipals del 31 de març, però la Comissió Electoral no en va aprovar el resultat i va ordenar la repetició de la votació.\n1 de maig de 2019 Entronització del nou emperador del Japó\nEn una breu cerimònia celebrada al Palau Imperial de Tòquio, Naruhito és investit emperador del Japó, inaugurant l’era Reiwa (“bella harmonia”). Naruhito succeeix el seu pare, Akihito, que el dia abans va celebrar la cerimònia d’abdicació, que havia anunciat per primer cop un any abans. Akihito ha regnat durant 30 anys en el que es coneix com l’era Heisei (“pau arreu”).\n25 d'octubre de 2019 Revolta a Bolívia per l’anunci oficial dels resultats de les eleccions presidencials\nEl Tribunal Superior Electoral declara Evo Morales vencedor de les eleccions presidencials celebrades el 20 d’octubre. L’anunci desferma una onada de revoltes arreu del país i té lloc després d’un recompte marcat per incidents, en el qual els observadors de l’Organització d’Estats Americans (OEA) expressen preocupació per les irregularitats detectades. Morales és molt qüestionat perquè intenta revalidar el mandat per quart cop de manera il·legal, segons els seus crítics.\n7 de desembre de 2019 Referèndum d’independència de Bougainville\nAmb una participació que supera el 87%, entre el 23 de novembre i el 7 de desembre se celebra a l’illa de Bougainville (Papua Nova Guinea) un referèndum d’independència. Malgrat la victòria incontestable de l’opció independentista (97,7%), el resultat no és vinculant i ha de ser el punt de partida de negociacions amb el govern de Papua Nova Guinea. El referèndum és conseqüència dels acords de pau del 2001 amb la guerrilla de l’illa després de dues dècades de conflicte armat.\n18 de juliol de 2019 El TEDH denega indemnitzar familiars de víctimes dels GAL\nEl Tribunal Europeu de Drets Humans sentencia que els familiars de les víctimes dels Grupos Antiterroristas de Liberación i del Batallón Vasco Español no tenen dret a indemnitzacions de l’Estat espanyol. La sentència és la resposta a un recurs presentat per deu famílies de víctimes i no es pot recórrer. L’Estat espanyol va considerar les víctimes com a membres d’ETA, cosa que els demandants van considerar que vulnerava la presumpció d’innocència. El TEDH considera que la presumpció d’innocència no obliga a la indemnització.\n27 de setembre de 2019 Protestes multitudinàries a Indonèsia\nA Jakarta i altres ciutats d’Indonèsia tenen lloc durant setmanes manifestacions de milers de persones. Protagonitzades sobretot per estudiants i majoritàriament pacífiques, les mobilitzacions expressen el malestar per diverses mesures del govern. Un dels motius és el projecte de reforma del codi penal (no modificat des de l’època colonial) que, segons els manifestants, afavoreix la corrupció i criminalitza l’avortament, la infidelitat conjugal o la blasfèmia.\n24 de juny de 2019 Dimissions a Ciutadans\nToni Roldán dimiteix dels càrrecs de portaveu econòmic de Ciutadans al Congrés i de l’executiva permanent del partit. Poc després l’eurodiputat Javier Nart també anuncia la baixa del partit, tot i que en conserva l’escó. Dimiteixen també alguns càrrecs regionals. El motiu adduït de les dimissions són els pactes amb el partit d’extrema dreta Vox assumits pel líder de Ciutadans, Albert Rivera, que el 17 de juny també van ser una de les causes del trencament amb Manuel Valls, candidat a l’alcaldia de Barcelona.\n30 de novembre de 2019 Dimiteix el primer ministre de l’Iraq\nEl Parlament de l’Iraq aprova la dimissió del primer ministre Abdul-Mahdi. Mahdi va presentar el dia abans, després de les crítiques generalitzades per la resposta repressiva del govern a les protestes contra la corrupció i l’atur que van esclatar a principis d’octubre. S’estima en uns 400 els manifestants morts en els enfrontaments amb la policia. La cambra encarrega al govern de Mahdi exercir en funcions fins a la designació d’un nou executiu.\n28 de febrer de 2019 Cimera fallida entre els presidents dels Estats Units i Corea del Nord\nLa segona cimera entre els presidents dels Estats Units i Corea del Nord, Kim Jong-un, acaba abruptament abans de complir l’agenda prevista. El motiu són els desacords sobre l’aixecament de les sancions a canvi del desmantellament d’instal·lacions d’armament nuclear del règim comunista.\n21 d'octubre de 2019 Eleccions legislatives al Canadà\nEl Partit Liberal del primer ministre Justin Trudeau guanya les eleccions al Parlament Federal del Canadà. Tanmateix, perd la majoria absoluta (170) que va aconseguir el 2015 (de 177 ha passat a 157 diputats). En canvi, els conservadors milloren resultats (de 95 passen a 121), i també el Bloc Quebequès (de 10 a 32), que es converteix en tercera força.\n27 d'octubre de 2019 El president xilè cessa en bloc el govern per l'onada de protestes\nEl president de Xile Sebastián Piñera cessa en bloc el govern per tal d'introduir reformes socials en la legislació. És la resposta del president a les protestes multitudinàries que van començar la setmana anterior contra les creixents desigualtats i l’augment del cost de la vida i que va culminar el divendres 25 a Santiago amb una gran manifestació d’un milió de persones. El detonant de les protestes va ser un augment de les tarifes del metro.\n19 de juliol de 2019 Dimiteix el primer ministre de Kosovo\nRamush Haradinaj, primer ministre de Kosovo, dimiteix el càrrec després que el Tribunal Penal Internacional l’hagi citat com a acusat (per Sèrbia) per la mort de civils quan era el cap de l’Exèrcit d’Alliberament de Kosovo (1998-99). Haradinaj ha estat absolt anteriorment de càrrecs semblants (2008 i 2012).\n18 de març de 2019 Atemptat a Utrecht amb víctimes mortals\nTres persones moren i altres resulten ferides quan un home dispara una arma de foc en un tramvia de la ciutat d’Utrecht (Països Baixos). El mateix dia la policia deté un home d’origen turc sospitós de l’atac. El descobriment d’una nota manuscrita al seu vehicle reforça la hipòtesi d’una motivació terrorista, tot i que sembla que actuava sol.\n7 de maig de 2019 Alliberats dos periodistes empresonats a Birmània per informar sobre la crisi rohingya\nUna amnistia presidencial allibera els periodistes de l’agència Reuters Wa Lone i Kyaw Soe, juntament amb milers d’altres presos. Els dos periodistes han passat divuit mesos a la presó per investigar sobre els assassinats de deu rohingyes, activitat que els tribunals van condemnar aplicant la llei de secrets oficials. Per aquestes investigacions Wa Lone i Kyaw Soe van rebre el premi Pulitzer de periodisme el mes d’abril.\n12 de desembre de 2019 Eleccions presidencials a Algèria\nLes eleccions presidencials algerianes donen la victòria a Abdelmadjid Tebboune, antic primer ministre en el govern del president sortint Abdelaziz Bouteflika, que va haver de renunciar a la reelecció arran de les protestes. Tanmateix l’abstenció se situa en més d’un 60%, en gran part per les crides de l’oposició al boicot per considerar que tot el procés electoral està orientat a afavorir els candidats del règim.\n5 d'agost de 2019 El govern indi suprimeix l’estatut especial del Caixmir\nEl govern indi revoca l’article 370 de la Constitució que garanteix a l'estat, majoritàriament musulmà, de Jammu i Caixmir un ampli autogovern. El govern federal justifica la mesura per la conflictivitat i la violència cròniques del territori, un dels més militaritzats del món, i per una suposada discriminació als no musulmans. El Pakistan i part de l’oposició índia protesten contra la mesura, que qualifiquen d’intent d’assimilació forçosa dels musulmans.\n25 de juny de 2019 El Consell d’Europa aixeca la suspensió a Rússia\nPer 118 vots contra 62, l’Assemblea de Parlamentaris del Consell d’Europa aprova el restabliment de totes les prerrogatives de Rússia, entre les quals el dret a vot. L’Assemblea va sancionar Rússia el 2014 a causa de les intervencions a Crimea i a l’Est d’Ucraïna. L’any 2017 Rússia va deixar de pagar la quota del Consell d’Europa. El retorn com a membre de ple dret és en principi sense contrapartides, però tot i això, es considera un mal menor comparat a una sortida de Rússia del l’organisme.\n5 d'octubre de 2019 Eleccions parlamentàries a Kosovo\nEls dos partits d’oposició, Autodeterminació i la Lliga Democràtica de Kosovo, obtenen cadascun prop del 25% dels vots en les eleccions parlamentàries anticipades a Kosovo. La coalició del govern, Aliança per al Futur, obté poc més de l’11%. El primer ministre Ramush Haradinaj va dimitir el juliol de 2019 i va convocar eleccions anticipades després que el Tribunal Penal Internacional el requerís per ser interrogat sobre presumptes crims de guerra comesos a la guerra contra Iugoslàvia (1998-99).\n13 de juny de 2018 Explosions en dos petroliers al golf d’Oman\nAls petroliers "Front Line" i "Kokuka Courageous", amb bandera de les illes Marshall i Panamà, respectivament, tenen lloc sengles explosions quan naveguen per l’estret d’Ormuz en direcció sud-est. No hi ha cap mort ni ferit greu i les tripulacions són rescatades per un vaixell iranià i un destructor nord-americà, mentre que el carregament de cru també es pot salvar. És el segon incident d’aquestes característiques en un mes: el 12 de maig quatre petroliers van patir també explosions en les mateixes aigües. Els Estats Units acusen l’Iran d’estar al darrere del sabotatge causant de les deflagracions, cosa que Teheran nega.\n29 d'octubre de 2019 El Parlament britànic aprova convocar eleccions anticipades\nLa Cambra dels Comuns del Parlament britànic aprova per 483 contra 20 vots la convocatòria d’eleccions per al 12 de desembre proposada pel primer ministre Boris Johnson. L’avançament té com a objectiu aclarir posicions sobre el Brexit.\n29 de setembre de 2019 Eleccions generals a Àustria\nÀustria celebra eleccions generals anticipades. Els conservadors del Partit Popular, al qual pertany el canceller sortint Sebastian Kurz, obtenen una clara victòria (71 escons) lluny, però, de la majoria absoluta (92). A continuació se situen socialistes (40), la ultradreta (31), els Verds (26) i els liberals (15). Un cop coneguts els resultats, Kurz inicia els contactes per a la formació d’una coalició de govern.\n11 de maig de 2019 Retirada parcial de la milícia xiïta del Iemen per a l’accés a l’ajut humanitari\nLes forces houthis (insurgents xiïtes enfrontats al govern del Iemen) comencen la retirada dels ports de Hodeida, Saleef i Ras Isa després d’arribar a un acord amb el govern tutelat per l’ONU per tal de poder fer arribar l’ajuda humanitària. A banda dels morts i ferits en la guerra, la fam i les malalties afecten centenars de milers de iemenites.\n7 de setembre de 2019 Intercanvi de presoners entre Rússia i Ucraïna\n35 presoners russos i 35 d’ucraïnesos són alliberats com a resultat d’un acord entre Rússia i Ucraïna. L’impulsor de la iniciativa va ser el nou president ucraïnès Volodímir Zelenski, que s’ha compromès a posar fi al conflicte armat que tots dos països mantenen des del 2014. Els presoners són, de la part russa, els 24 mariners capturats per un vaixell de la marina russa a la mar d’Azov el novembre de 2018 i el cineasta Oleg Sentsov, acusat de conspiració terrorista. Per la part ucraïnesa sobresurt el cap de seguretat ucraïnès Volodímir Tsemakh, sospitós de participar en l’atac que va abatre l’avió de Malaysia Airlines MH17 a l’est d’Ucraïna (2014).\n21 d'abril de 2019 Eleccions presidencials a Ucraïna\nEl còmic Volodímir Zelenski és el guanyador en segona volta de les eleccions presidencials d’Ucraïna. Amb prop de dues terceres parts dels vots, Zelenski derrota clarament el fins ara president Petró Poroixenko, que amb prou feines arriba a una quarta part. La participació és del 62,09%. El 20 de maig, en el discurs d'investidura anuncia la dissolució del parlament i la convocatòria d'eleccions legislatives anticipades, bé que no n'especifica la data.\n3 de març de 2019 Eleccions generals a Estònia\nLes eleccions generals a Estònia donen la victòria al Partit Reformista que, amb prop del 30% dels vots, derrota el Partit del Centre (23%), fins ara al govern. La líder dels reformistes, Kaja Kallas, anuncia que descarta una coalició amb el partit d’extrema dreta EKRE, en tercera posició.\n22 de novembre de 2019 Corea del Sud manté l’aliança d’intel·ligència militar amb el Japó\nHores abans de complir-se el termini d’expiració, la República de Corea anuncia la renovació de l’aliança d’intel·ligència militar amb el Japó (GSOMIA). L’anunci té lloc després de mesos d’una escalada de tensions en forma de sancions econòmiques iniciades el 2018, quan el Tribunal Suprem sud-coreà condemnà empreses coreanes a compensar familiars dels condemnats que van treballar en règim forçat per al Japó durant l’ocupació japonesa. El GSOMIA es va signar el 2016 per a l’intercanvi automàtic de seguretat en relació amb la Xina, Rússia i Corea del Nord.\n18 d'agost de 2019 Comença el judici al president sudanès enderrocat\nComençà el judici a Omar al-Bashir, expresident del Sudan durant quasi 30 anys i enderrocat en un cop d’estat l’abril de 2019. Els militars que el van detenir van refusar lliurar-lo al Tribunal Penal Internacional, que havia cursat una ordre de detenció per crims contra la humanitat i genocidi. Al-Bashir només ha d’afrontar càrrecs de corrupció.\n2 de juliol de 2019 Alliberada la capitana del 'Sea-Watch'\nCarola Rackete, la capitana alemanya del vaixell Sea-Watch, és deixada en llibertat per un jutge després de quatre dies d’arrest a Agrigent (Sicília). El Sea-Watch rescata immigrants i refugiats a la Mediterrània, i Rackete va ser acusada de resistència contra un vaixell de guerra per esquivar una patrullera de la Guàrdia Marítima i desembarcar 42 nàufrags al port de l'illa de Lampedusa sense autorització. La jutge dictamina que Rackete complia amb un deure i que no hi veia desobediència.\n10 de desembre de 2019 Sentència del Tribunal d’Estrasburg contra Turquia per l’empresonament d’un activista\nEl Tribunal Europeu de Drets Humans sentencia a favor de l’activista pels drets humans turc Mehmet Osman Kavala i exigeix a Turquia que l’alliberi. Osman Kavala va ser empresonat l’octubre del 2017, acusat de trencar l’ordre constitucional i vinculant-lo amb l’intent de cop d’estat del juliol de 2016. El TEDH sosté que la justícia turca no va provar de manera creïble la presó preventiva de l’activista. Can Dündar, un dels exiliats turcs més destacats, compara el cas d’Osman Kavala amb el dels “Jordis” a Espanya.\n6 de març de 2019 Vox celebra un acte al Parlament Europeu\nMembres del partit d’extrema dreta espanyol Vox pronuncien la conferència "Cataluña, una región española" dues setmanes després que el president de la cambra, Antonio Tajani, hi prohibís una conferència dels presidents de la Generalitat, Quim Torra i Carles Puigdemont. Un grup de dones reben els conferenciants amb una pancarta al·lusiva al masclisme de Vox. Un eurodiputat flamenc rep comentaris agressius dels conferenciants i del públic quan intenta defensar el dret a l'autodeterminació de Catalunya.\n31 d'octubre de 2019 Estat Islàmic confirma la mort del seu líder i anuncia el nom del successor\nL’organització gihadista Estat Islàmic confirma la mort del seu líder Abu Bakr al-Baghdadi dos dies després que ho faci el president dels Estats Units Donald Trump. Baghdadi va detonar les bombes que portava en ser acorralat durant un atac de forces especials nord-americanes, a la província siriana d’Idlib, en data no especificada. En el mateix comunicat, EI fa públic que Abu Ibrahim al-Hashemi al-Qurayshi és el nou líder del grup i “califa”.\n21 de juliol de 2019 Eleccions parlamentàries a Ucraïna\nEl partit Servidor del Poble que lidera el president Volodímir Zelenski obté majoria absoluta en les eleccions que va convocar per al 20 de maig, quan va ser investit. En aquestes eleccions, 26 districtes electorals corresponents a Crimea (annexada per Rússia el 2014) i les regions de l’est de Lugansk i Donetsk (autoproclamades independents i que mantenen un enfrontament armat amb el govern) són declarats vacants, i el parlament (la Rada) passa, per tant, a estar format per 424 escons en lloc de 450.\n27 de maig de 2019 Cau el canceller austríac en una moció de confiança\nEl canceller austríac, Sebastian Kurz, perd la moció de confiança presentada per l’oposició socialdemòcrata. En el resultat són decisius els vots en contra del seu antic soci de govern, l’ultradretà Partit de la Llibertat, els membres del qual van dimitir en bloc el 20 de maig arran d'unes converses del seu líder, Heinz-Christian Strache, que el relacionaven amb un oligarca rus. El dia 30 Brigitte Bierlein és designada cancellera interina fins a les eleccions del setembre. Bierlein és la primera dona que ocupa la cancelleria a Àustria.\n15 de novembre de 2019 Acord per la pau i una nova constitució a Xile\nEl govern i l’oposició de Xile signen l’Acord per la pau i una nova constitució, document que preveu la celebració d’un referèndum a l’abril de 2020 sobre la necessitat d’una nova constitució. En cas de resultat afirmatiu el nou text seria sotmès a un segon referèndum. L’actual constitució data del 1980, quan va ser aprovada per la dictadura d’Augusto Pinochet. A l’acord succeeix una aturada en l’onada de protestes iniciada a mitjan octubre, en les quals 26 manifestants van morir i més de 2.000 van resultar ferits (més de 300 amb traumes als ulls per pilotes de goma). El 18 el president Sebastián Piñera reconeix abusos policials alhora que critica també els manifestants que van fer ús de la violència.\n20 de febrer de 2019 Manifestacions a França contra atacs antisemites\nMilers de persones es manifesten a les grans ciutats franceses en contra de l’onada de recents atacs i expressions antisemites, que s’han triplicat en 2017-2018. Entre els atacs, tots anònims, hi ha la destrossa de retrats de l’exministra francesa jueva, Simone Veil, la profanació de cementiris jueus i insults a Alain Finkielkraut, un conegut filòsof d’origen jueu, per part d’uns membres dels anomenats “armilles grogues”. Aquest darrer atac és rebutjat per altres membres del moviment.\nEn el vídeo, insults a Alain Finkielkraut.\n5 de setembre de 2019 Nou govern a Itàlia\nEntra en vigor a Itàlia un nou govern de coalició format pel Moviment 5 estrelles i el Partito Democratico, que substitueix la Lega Nord. Després de ser aquest partit el més votat d’Itàlia en les eleccions del maig al Parlament Europeu, el seu líder Matteo Salvini anuncià una moció de censura contra el primer ministre Giuseppe Conte, el qual dimití i anuncià eleccions anticipades. Tanmateix, finalment accepta presidir un nou govern amb l’M5S en coalició amb el Partito Democratico, deixant a l’oposició la Lega.\n21 d'abril de 2019 Atemptat múltiple a Sri Lanka\nMés de 350 morts i uns 500 ferits és el balanç de diversos atemptats en l’espai d’unes poques hores. Totes les bombes són accionades per terroristes suïcides, i els objectius principals són tres esglésies, una de les quals a la capital, Colombo, on se celebraven oficis de Pasqua, i tres hotels de la capital. Posteriorment exploten o són desactivats altres artefactes. El dia 23 Amaq, un web de propaganda gihadista vinculada a Estat Islàmic, atribueix els atemptats a aquesta organització, bé que les autoritats els vinculen a una organització local del mateix signe. La policia fa una vintena de detencions.\n5 de novembre de 2019 Acord entre el govern i els separatistes del Iemen del Sud\nEl govern del Iemen i els representants del Consell de Transició del Sud (CTS) signen un acord per posar fi a les hostilitats. En principi, ambdues parts formen l’aliança que, amb el suport de l’Aràbia Saudita, lluita contra la guerrilla xiïta houthi, que rep el suport de l’Iran. Tanmateix, el mes d’agost, assistida per la Unió dels Emirats Àrabs, la milícia del CTS va expulsar el govern de la ciutat d’Aden. L’acord de pau, que l’ONU considera un pas cap a la pacificació del Iemen, preveu la formació d’un govern format a parts iguals per membres del CTS i del nord.\n7 d'octubre de 2019 Els Estats Units es retiren del Kurdistan sirià\nSeguint l’ordre del president Donald Trump (contra les recomanacions del Pentagon i del Departament d’Estat), les tropes dels Estats Units es retiren del nord de Síria. Els kurds, aliats dels Estats Units a la zona en la lluita contra l’anomenat Estat Islàmic, condemnen la mesura i diuen que els deixa a la mercè del president turc, Erdogan, que considera la zona fronterera amb Turquia com un santuari de “terroristes kurds”. El dia 10 l’exèrcit turc llança una ofensiva contra la guerrilla kurda siriana (YPG). Els combats fan nombroses víctimes civils i més d’un centenar de milers de desplaçats. Diversos centenars de presoners d’Estat Islàmic aprofiten les hostilitats per escapar d’un dels principals centres de detenció de la zona. El dia 13 els kurds sirians anuncien una aliança militar amb el govern sirià (al qual fins ara estaven enfrontats) per contrarestar l’ofensiva de Turquia.\n28 de juny de 2019 Setena ronda de converses entre els Estats Units i els talibans\nSe celebra a Doha (Qatar) la setena ronda de negociacions iniciades a l’octubre del 2018 entre els talibans i els Estats Units (representats pel diplomàtic Zalmay Khalilzad) per posar fi al conflicte armat que viu el pais des de fa divuit anys. No hi participa el govern afganès, que els talibans consideren un titella dels Estats Units. Des del 2017 hi ha hagut també tres trobades a Moscou entre els talibans i personalitats del govern afganès, entre els quals l’expresident Hamid Karzai.\n22 de novembre de 2019 El govern colombià decreta el toc de queda a Bogotà\nEl president colombià Iván Duque decreta l’estat de queda a la capital, Bogotà, i altres ciutats. Justifica la mesura a causa dels disturbis que s’han produït durant les protestes antigovermanentals contra possibles retallades de pensions i del salari mínim, així com contra els acords de pau amb les FARC. Prop de 250.000 persones participen en les mobilitzacions davant les quals el president promet un diàleg nacional.\n24 d'octubre de 2019 Trasllat de les restes de Franco\nLes restes del dictador Francisco Franco són traslladades del Valle de los Caídos, on va ser enterrat, al cementiri de Mingorrubio del barri madrileny d'El Pardo. En la cerimònia el fèretre és transportat pels seus nets i hi assisteixen, a més dels familiars, la ministra de Justícia Dolores Delgado. El partit d’extrema dreta Vox és el que expressa una oposició més frontal al canvi, mentre que el PP i Cs critiquen el PSOE per considerar el trasllat innecessari i una operació electoralista.\n3 de juliol de 2019 Elegits els principals càrrecs de la Unió Europea\nEl Consell Europeu, la Comissió Europea i el Parlament Europeu elegeixen el seus màxims representants, que han de succeir Donald Tusk, Jean-Claude Juncker i Antonio Tajani, respectivament. El 2 de juliol són elegits el nou president del Consell Europeu, el primer ministre belga Charles Michel (a partir de l’1 de desembre) i la nova presidenta de la Comissió Europea, la ministra de defensa alemanya Ursula von der Leyen (a partir de l’1 de novembre). El dia 3, els eurodiputats elegeixen nou president de la cambra, el portaveu socialista italià David Maria Sassoli, que el mateix dia assumeix el càrrec. A banda, aquest mateix dia la presidenta del Fons Monetari Internacional, la francesa Christine Lagarde, és nominada per succeir Mario Draghi al capdavant del Banc Central Europeu a partir del 31 d’octubre, i el ministre d’Afers Estrangers espanyol Josep Borrell és proposat per succeir Federica Mogherini com a alt representant de la política exterior europea.\n1 de novembre de 2019 Entra en vigor la llei que imposa restriccions a internet a Rússia\nLa llei aprovada per la Duma (parlament rus) i signada pel president Vladímir Putin l’1 de maig comença a ser vàlida a tots els efectes. La seva funció és, segons fonts oficials, millorar la seguretat de la xarxa i, entre altres mesures, inclou la d’interrompre connexions tant a l’interior de Rússia com amb l’estranger en casos considerats d’emergència. Els crítics creuen que la llei té com a objectiu facilitar la censura per part de l’Estat i la consideren un atac a la llibertat d’expressió.\n13 de març de 2019 Segona condemna de presó per a un excol·laborador de Donald Trump\nPaul Manafort, excap de campanya electoral del president dels Estats Units Donald Trump, és condemnat a 3 anys i 7 mesos de presó per frau i evasió fiscal, condemna que s’afegeix a la del 7 de març per càrrecs similars (3 anys i 7 mesos) arran de les seves activitas com a conseller polític a Ucraïna. Les dues sentències tenen l’origen en les investigacions sobre la presumpta connivència de l’equip de Trump amb Rússia en les eleccions presidencials del novembre del 2016 (que no s’ha pogut provar).\n1 d'octubre de 2019 Retirada militar al front del Donbass\nUcraïna, Rússia i els líders dels insurgents prorrussos acorden la desmilitarització gradual del front del Donbass, on des del 2014 té lloc una guerra civil. A canvi, el govern ucraïnès es compromet a dotar la regió d’un règim especial, un dels principals compromisos del nou president Volodímir Zelenski durant la campanya electoral. La primera fase comença el 29 d’octubre i, quan finalitzi, és previst que ambdues parts comencin negociacions amb la mediació d’Alemanya i França.\n19 d'abril de 2019 Una periodista és assassinada a Irlanda del Nord\nLa periodista Lyra McKee mor durant uns avalots a Londonderry (Irlanda del Nord) amb motiu d’uns registres de la policia. L'endemà, el Nou IRA, un grup radical republicà contrari als acords de pau de Divendres Sant, admet a través d'un comunicat en un diari l'autoria de l'assassinat, del qual es disculpa, donant a entendre que va ser accidental.\n10 de novembre de 2019 Dimiteix el president de Bolívia Evo Morales\nEvo Morales, president de Bolívia durant quasi 14 anys, anuncia la dimissió. L’anunci arriba després de setmanes de protestes contra la declaració del Tribunal Electoral que el va anunciar guanyador de les eleccions del 20 d’octubre. El resultat és considerat fraudulent per gran part de la població boliviana. Per la seva banda, l’exèrcit insta Morales a dimitir. Dos dies després s’exilia a Mèxic i finalment a l’Argentina. El dia 13 la senadora Jeanine Áñez s’autoproclama presidenta interina. El dia 22 el govern acusa Morales de sedició i terrorisme.\n19 de juny de 2019 Les Nacions Unides demanen que s’investigui la monarquia saudita pel cas Khashoggi\nLes Nacions Unides reclamen en un informe que el príncep hereu saudita, Mohamed bin Salman, se sotmeti a una investigació per esclarir l’assassinat del periodista Jamal Khashoggi. La relatora especial del cas, Agnes Callamard, anuncia que el descobriment d’uns enregistraments al consolat d’Istanbul incriminarien el príncep hereu i demana que se suspengui el judici a porta tancada contra onze acusats per a cinc dels quals es demana la pena de mort.\n20 d'octubre de 2019 Eleccions legislatives a Suïssa\nSe celebren eleccions a l’Assemblea Federal de Suïssa, el Parlament de la Confederació Helvètica. Els resultats revaliden el primer lloc del Partit Popular, al qual segueixen socialdemòcrates i liberals, però tots tres perden diputats. En canvi, els dos partits ecologistes en guanyen.\n4 de juliol de 2019 Una organització de l’ONU demana la llibertat de quatre presos polítics independentistes\nEl grup de treball sobre detencions arbitràries de l'ONU considera que la presó preventiva de Quim Forn, Raül Romeva, Josep Rull i Dolors Bassa és "arbitrària" i en demana l’alliberament immediat a les autoritats espanyoles. El mes de maig el mateix grup va expressar el mateix pronunciament en els casos d'Oriol Junqueras, Jordi Sànchez i Jordi Cuixart. En resposta, el govern espanyol no reconeix legitimitat al grup ni a les seves peticions.\n6 de maig de 2019 Coronació del nou rei de Tailàndia\nDesprés de tres dies de cerimònies (del 4 al 6 de maig), Maha Vajiralongkorn és coronat rei de Tailàndia amb el nom de Rama X. Maha Vajiralongkorn, que es va casar dos dies abans amb la vicecap del seu servei de seguretat, és fill del rei Bhumibol Adulyadej, que va morir el 2016 després de regnar 70 anys.\n12 de desembre de 2019 Eleccions generals a la Gran Bretanya\nBoris Johnson i els Conservadors són els grans vencedors de les eleccions generals anticipades. Amb 365 escons (sobre un total de 650), recuperen la majoria absoluta amb el millor resultat des del 1987. Els laboristes encapçalats per Jeremy Corbyn s’enfonsen a 203, mentre que el Partit Nacional Escocès (48) recupera posicions i el Democratic Unionist Party (8) retrocedeix lleugerament.\n14 de setembre de 2019 Bombardeig d’instal·lacions petrolieres saudites amb drons\nDiversos atacs amb drons destrueixen dues de les principals instal·lacions petrolieres d’Aramco, la companyia estatal saudita que controla l’extracció de cru. Els atacs són reivindicats per la guerrilla houthi, enfrontada en una guerra al govern del Iemen, que rep el suport de l’Aràbia Saudita.\n2 de juny de 2019 Joan Carles de Borbó es retira\nEl rei Joan Carles I es retira de la vida pública. Després de 38 anys, el rei emèrit deixa d'encapçalar esdeveniments de caràcter oficial. Joan Carles va abdicar el 2015 en el seu fill Felip VI, però com a rei emèrit encara presidia alguns actes públics.\n11 de març de 2019 El president d’Algèria retira la candidatura a les eleccions després de grans protestes\nAbdelaziz Bouteflika, president d’Algèria des de fa 20 anys, retira la candidatura a les eleccions presidencials del 18 d’abril. Greument malalt des del 2013, les seves aparicions públiques han estat gairebé inexistents, i l’anunci que es presentaria va desencadenar mobilitzacions de milers de persones que també protesten contra el règim. Després de la renúncia les eleccions es posposen indefinidament.\n17 de setembre de 2019 Eleccions generals a Israel\nSe celebren eleccions generals a Israel, en les quals el partit dels conservadors liderat pel primer ministre, Benjamin Netanyahu, aconsegueix un resultat lleugerament per sota de la coalició de centredreta Blanc i Blau, liderada per l’excap de l'estat major, Benny Gantz (31 i 32 escons, respectivament). A continuació se situa la Llista Conjunta, una aliança de partits àrabs (15), l’ultraortodox Shas (9), la dreta secular Yisrael Beytenu (8). Quatre partits més (entre els quals el laborista) obtenen entre 5 i 7 escons. Netanyahu, que està acusat de diversos càrrecs de corrupció, ofereix una aliança a Blanc i Blau, un govern de coalició que Gantz rebutja, cosa que complica molt la formació de govern.\n26 de juliol de 2019 L’ONU condemna la indiferència davant l’escalada bèl·lica a Síria\nL’alta comissionada per als Drets Humans de l’ONU, Michelle Bachelet, condemna públicament la indiferència de la comunitat internacional davant l’augment de morts de civils a Síria. Bachelet acusa especialment el govern sirià i el seu aliat (Rússia) de no distingir entre objectius civils i militars. En els 10 dies precedents moren més d’un centenar de civils, una quarta part dels quals infants. L’ONU estima en prop d’un milió els morts des de l’inici del conflicte (2011).\n4 de juny de 2019 Aturada l’exhumació de les restes de Franco\nEl Tribunal Suprem suspèn temporalment el trasllat de les restes de Francisco Franco, que el govern espanyol preveia per al 10 de juny. El Tribunal considera que primer s’han de resoldre els recursos en contra interposats per la família del dictador, la Fundación Francisco Franco i la comunitat de benedictins del Valle de los Caídos.\n29 de març de 2019 Tercera derrota del Brexit de Theresa May\nEl mateix dia acordat inicialment per la Comissió Europea i el govern britànic per fer efectiva la sortida de la Gran Bretanya de l'organització, la Cambra dels Comuns rebutja per tercer cop el pla de la primera ministra per al Brexit (344 vots contra 286). Després que el 21 de març la Comissió Europea accedís a posposar la data del 29 de març de 2019, aquesta derrota significa que la Gran Bretanya perd la possibilitat de traslladar la sortida al 22 de maig amb un acord. La Comissió Europea dona a May un termini de 13 dies (12 d’abril) per pactar una fórmula que eviti la sortida i continuar negociant.\n21 de febrer de 2019 El Vaticà celebra la conferència Protecció de menors a l’Església\nAmb el nom de Protecció de menors a l’Església, es reuneix al Vaticà una assemblea extraordinària que reuneix bisbes i cardenals de tot el món. El papa Francesc insta l’Església catòlica a prendre mesures “concretes” contra els abusos sexuals de sacerdots a menors i contra la pràctica habitual de la jerarquia d’encobrir els infractors. Un nombrós grup de víctimes dels abusos es congrega prop de les dependències on se celebra la conferència a porta tancada.\n16 de setembre de 2019 Rebaixa de penes a condemnats per pertànyer a ETA\nA l’Audiència Nacional se celebra el judici a 47 acusats de pertànyer a ETA, amb els quals la fiscalia pacta penes lleus a canvi que reconeguin els fets dels quals se’ls acusa. Com a resultat de l’acord, només dos ingressen a presó.\n1 de juny de 2019 El govern italià atura un projecte d’universitat d’extrema dreta\nEl ministre de Cultura italià revoca el permís a l’institut catòlic Dignitatis Humanae per obrir un centre d’ensenyament superior dedicat a ensenyar i difondre els “fonaments de la cultura judeocristiana”. El centre era un projecte impulsat per l’exassessor del president dels Estats Units Steve Bannon, el qual després del seu pas per la Casa Blanca s’ha dedicat a coordinar l’extrema dreta a Europa. Al setembre del 2018 va aconseguir el permís per convertir la cartoixa de Trisulti en la seu d’aquesta universitat, ara denegat.\n29 d'abril de 2019 Primeres imatges del líder d’EI en cinc anys\nUn portal d’internet vinculat a l’anomenat Estat Islàmic emet un vídeo del líder del grup, Abu Bakr al-Baghdadi. En la filmació, Al-Baghdadi reconeix la pèrdua de Baghuz (Síria), darrer reducte d'EI, i reivindica l’atemptat de Sri Lanka com la venjança per la caiguda de la ciutat. Afirma també que EI ha estat derrotat però no vençut. Al-Baghdadi va ser vist per darrer cop el 2014 en la proclamació d’un “califat” en territoris de Síria i l’Iraq.\n30 de novembre de 2019 Atemptat terrorista a Londres\nUn home apunyala diverses persones al pont de Londres, dues de les quals moren, i poc després és abatut per la policia. El terrorista havia estat condemnat per delictes relacionats amb el terrorisme islamista l'any 2012. Havia sortit de la presó el desembre del 2018 amb un identificador electrònic. El març de 2017 hi va haver un altre atemptat terrorista al mateix lloc, amb el resultat de vuit morts.\n8 de maig de 2019 Resultats oficials de les primeres eleccions a Tailàndia en sis anys\nLa comissió electoral tailandesa fa públics els resultats de les eleccions generals celebrades el 24 de març. El complicat sistema d’adjudicació d’escons, que difereix considerablement del nombre de vots obtinguts, no dona cap guanyador clar, tot i que el Phalang Pracharat, partit proper als militars, supera el Pheu Thai Party de l’expresident exiliat Thaksin Shinawatra. Són les primeres eleccions des del cop d’estat del 2014.\n20 de març de 2019 Cadena perpètua per a Radovan Karadžić\nRadovan Karadžić, un dels principals responsables de les matances a les guerres de l’antiga Iugoslàvia (1992), és condemnat a cadena perpètua per un tribunal de l’ONU. El 2016 el Tribunal Especial per a l’antiga Iugoslàvia va condemnar-lo a quaranta anys de presó per genocidi i crims de guerra. Karadžić va recórrer la sentència el 2018, però un any després el tribunal de l'ONU li augmenta la condemna.\n16 de maig de 2019 França deté l’exdirigent d’ETA Josu Ternera\nLa policia francesa deté a Sallanches (Alta Savoia, Alps) José Antonio Urrutikoetxea, conegut per Josu Ternera, que estava fugit de la justícia des del 2002. El govern espanyol en demana l’extradició immediata, però el 19 de juny la justícia francesa deixa Urrutikoetxea en llibertat sota vigilància, atès el seu estat de salut, però el dia 19 el torna a detenir en rebre una euroordre de l'Estat espanyol.\n19 d'agost de 2018 El PP i Ciudadanos, al govern de la Comunitat de Madrid amb el suport de l’extrema dreta\nIsabel Díaz Ayuso (PP) pren possessió com a nova presidenta de la Comunidad de Madrid. El nou equip de govern és una coalició del PP i Cs que ha requerit el suport de la ultradretana Vox per aconseguir una majoria que superés l’esquerra. Aquest pacte de les dretes és anàleg al que van fer al juny i al gener per aconseguir l'alcaldia i la Junta de Andalucía, respectivament.\n17 d'abril de 2019 Suïcidi d’un expresident del Perú\nAlan García, president del Perú en 1985-90 i 2006-11, mor en disparar-se un tret. El suïcidi té lloc poc abans que la policia el detingui per la seva presumpta participació en l’escàndol Oderbrecht, una de les trames de corrupció més extenses de l’Amèrica Llatina.\n9 d'octubre de 2019 Atemptat mortal prop d’una sinagoga a Alemanya\nUn home intenta entrar amb explosius en una sinagoga de Halle (Alemanya) on se celebrava la festa jueva del Yom Kippur. En no poder accedir-hi, dispara al carrer i mata dues persones després de proferir consignes antisemites i contra els immigrants. L’assassí és detingut per la policia i poques hores després confessa l’autoria dels assassinats.\n27 de novembre de 2019 Suport de personalitats argentines als presos polítics catalans\nEs presenta a Buenos Aires el manifest Argentina amb Catalunya que rebutja la judicialització del conflicte català i reclama a l’Estat espanyol que l’afronti políticament. Entre els signants hi ha Adolfo Pérez Esquivel, premi Nobel de la Pau, Hebe de Bonafini, membre del col·lectiu Madres de la Plaza de Mayo, Estela de Carlotto, d’Abuelas de la Plaza de Mayo, Fernando Pino Solanas, senador argentí i director de cinema i Miguel Ángel Estrella, exambaixador de l’Argentina a la UNESCO.\n27 d'octubre de 2019 Eleccions presidencials a l’Argentina\nEl fins ara president de l’Argentina Mauricio Macri perd en primera volta les eleccions presidencials (40,4%) enfront del peronista Alberto Fernández (48,1%). Macri, que va perdre les eleccions primàries a l’agost, havia esdevingut molt impopular per les mesures d’austeritat que va implantar. Juntament amb Alberto Fernández és elegida com a vicepresidenta l’expresidenta Cristina Fernández de Kirchner, acusada de diversos casos de corrupció.\n7 de juliol de 2019 Eleccions generals a Grècia\nAmb una abstenció de les més altes dels darrers anys (43%), les eleccions generals a Grècia donen la majoria absoluta al centredreta de Nova Democràcia. Es posa fi d’aquesta manera als cinc anys de govern del partit d’esquerres Syriza, sorgit després de la crisi del deute que va enfonsar l’economia grega. El 8 de juliol, el líder de Nova Democràcia, Kiriakos Mitsotakis, es converteix en nou primer ministre succeint Alexis Tsipras.\n20 de març de 2019 El PPE suspèn el partit del primer ministre hongarès\nEl Partit Popular Europeu (PPE) suspèn el FIDESZ de veu, vot i representació en els òrgans i actes del partit. El FIDESZ, liderat pel primer ministre Viktor Orbán i que controla dos terços al parlament hongarès, rep la sanció per les vulneracions de l’estat de dret, de la llibertat d’expressió i les campanyes contra els immigrants. Inicialment se n’havia demanat l’expulsió però finalment s’opta per la suspensió.\n17 de setembre de 2019 Nova convocatòria d’eleccions generals a Espanya\nDesprés de fracassar per segon cop en l'obtenció dels suports necessaris per ser investit, el president del govern espanyol, Pedro Sánchez, anuncia la celebració d’eleccions generals per al 10 de novembre. Seran les quartes eleccions en quatre anys i les segones en un any. La dissolució de les Corts té lloc el 23 de setembre.\n24 de juliol de 2019 Boris Johnson, nou primer ministre britànic\nEl conservador Boris Johnson és investit nou primer ministre de la Gran Bretanya. Johnson, que va ser escollit el dia anterior com a nou líder del seu partit, pren el relleu a Theresa May, que va dimitir el dia 7 de juny després que el Parlament britànic rebutgés les seves propostes per a un Brexit acordat.\n23 de maig de 2019 Resultats definitius de les eleccions generals a l’Índia\nLa comissió electoral anuncia el resultats de les eleccions generals a l’Índia, celebrades entre l’11 d’abril i el 19 de maig. Amb majoria absoluta, el guanyador és el nacionalista indi Baratija Janata Party, liderat pel fins ara primer ministre Narendra Modi, que amplia la victòria de l’any 2014: de 282 passa a 303 diputats sobre un total de 542 de la cambra baixa (Lok Sabha), que s’amplien a 352 comptant-hi la coalició que lidera, l’Aliança Nacional Democràtica. El Partit del Congrés, principal partit de l’oposició, millora en 8 escons els resultats del 2014 (44), els pitjors de la seva història. El 30 de maig Modi pren possessió del càrrec i es converteix en el primer cap de govern que no és del Partit del Congrés a repetir mandat.\n31 de març del 2019 Derrota del partit d’Erdogan a les municipals de Turquia\nEl Partit de la Justícia i el Desenvolupament (AKP) perd les eleccions municipals a Istanbul i a Ankara (capital de Turquia), les principals ciutats del país, per primera vegada des del 2002. En aquestes ciutats i en moltes altres s’imposa el secularista Partit Republicà. L’AKP, que durant la campanya es beneficia de la repressió contra els mitjans opositors, qüestiona els resultats. El 6 de maig, la Comissió electoral ordena la repetició de les votacions a Istanbul (on l'oposició guanya per un estret marge) el 23 de juny\n26 de març de 2019 El president de Mèxic exigeix demanar perdó per la conquesta\nEl president Andrés Manuel López Obrador exigeix al Vaticà i a Espanya disculpes als pobles indígenes per la conquesta i colonització de l’actual Mèxic. El govern espanyol rebutja la crida i insta a dialogar des d’una “perspectiva constructiva”.\n18 de febrer de 2019 Rebel·lió dels laboristes britànics contra el seu líder\nSet diputats laboristes abandonen el partit en protesta per l’actitud del seu líder, Jeremy Corbyn, envers el Brexit, que consideren poc constructiva, i envers l’antisemitisme, la resposta contra el qual consideren tèbia. Juntament amb tres diputats conservadors que també abandonen les pròpies files, formen el grup parlamentari Els Independents, el quart a la Cambra dels Comuns.\n10 de setembre de 2019 Dimiteix l’assessor nacional de seguretat del president dels Estats Units\nEl president Donald Trump anuncia la dimissió de l’assessor nacional de seguretat John Bolton. Bolton, de la línia més dura de l’entorn del president, era partidari de la confrontació sense matisos (incloent-hi la intervenció militar) amb estats com l’Afganistan, l’Iran o Corea del Nord, excloent-hi qualsevol negociació. El 18 de setembre Robert O’Brien substitueix Bolton en el càrrec.\n8 d'agost de 2019 Set morts en un accident nuclear a Rússia\nSis enginyers i dos militars moren per fuga de material radioactiu a les instal·lacions nuclears de Niónoksa, al nord-est de Rússia. Almenys sis persones són hospitalitzades després de l’accident. El dia 14 els nivells de radioactivitat a 50 km del lloc de l’accident augmenten fins a 16 vegades els normals. L’accident té lloc durant unes proves en les quals s’assaja un nou tipus d’armament, confirmat pel president Vladímir Putin.\n2 de juny de 2016 Assassinat d’un polític alemany\nLa policia troba al seu domicili el polític alemany Walter Lübcke mort d’un tret al cap. Lübcke, cap dels democristians del consell local de Kassel (Hessen) s’havia significat per criticar la xenofòbia i la posició favorable a l’acolliment d’immigrants. El 26 de juny, un home confessa a la policia ser l’autor de l’assassinat. El sospitós va actuar en solitari però mantenia de feia temps contactes amb l’extrema dreta.\n14 d'abril de 2019 Eleccions al parlament finlandès\nFinlàndia celebra eleccions anticipades convocades pel primer ministre, el centrista Juha Sipilä, el 8 de març en ser derrotada la seva proposta de reforma de l’estat del benestar. El guanyador és el partit socialdemòcrata liderat per Antti Rinne (17,7%), seguit molt de prop per l’ultradretà Partit dels Finlandesos (17,5%). En tercer lloc se situa el partit de l’anterior govern, el Partit del Centre (13,8%).\n14 de febrer de 2019 Quaranta soldats indis morts en un atemptat al Caixmir\nUn terrorista suïcida s’immola en un atemptat a Pulwama, al Caixmir indi i provoca la mort de quaranta soldats que anaven en combois militars. L’organització fonamentalista islàmica Jaish e-Mohammad (JeM) reivindica l’atemptat. El 26 de febrer l’Índia, que acusa el Pakistan de donar suport al grup, bombardeja el que en considera una base en territori pakistanès. El Pakistan abat, el dia 28, un caça indi i en captura el pilot, que és lliurat a les autoritats índies l’u de març. Després d’una escalada verbal entre tots dos governs, el 6 de març el govern del Pakistan anuncia la detenció preventiva de més de quaranta militants de JeM. La regió del Caixmir, dividida entre l’Índia i el Pakistan, és un dels principals motius de tensions des de la independència d’ambdós estats (1947).\n13 d'octubre de 2019 Eleccions legislatives a Polònia\nLes eleccions legislatives de Polònia donen la victòria al partit del govern Llei i Justícia (PiS) encapçalat pel fins ara primer ministre Mateusz Morawiecki. Tot i perdre escons i els guanys dels partits opositors, Coalició Cívica i L’Esquerra, el PiS conserva, amb 235 escons, majoria absoluta a la cambra.\n1 de setembre de 2019 Alemanya demana perdó a Polònia per la Segona Guerra Mundial\nEn un acte solemne celebrat a la ciutat polonesa de Wieluń, el president alemany Frank-Walter Steinmeier demana, en presència del seu homòleg polonès Andrzej Duda, perdó a Polònia per haver començat la Segona Guerra Mundial fa 80 anys. L’1 de setembre de 1939 Wieluń va ser la primera ciutat a ser bombardejada pel Tercer Reich en el que es considera l’inici del conflicte.\n8 de juliol de 2019 El TPI condemna un exlíder rebel congolès\nEl Tribunal Penal Internacional declara l’exlíder rebel de la República Democràtica del Congo Bosco Ntaganda culpable en 18 càrrecs de crims de guerra i crims contra la humanitat comesos entre els anys 2002 i 2003. Ntaganda va estar a les ordres de Thomas Lubanga, condemnat el 2012 pel mateix tribunal. Entre els càrrecs hi ha la primera condemna per esclavitud sexual. La pena, dictada el 7 de novembre, és de 30 anys de presó.\n8 de maig de 2019 Eleccions parlamentàries a Sud-àfrica\nSe celebren eleccions a l’Assemblea Nacional de Sud-àfrica: l’African National Congress (ANC), que guanya totes les eleccions des del 1994, continua com a primera força tot i una lleugera minva (230 diputats sobre 400 de la cambra). A continuació se situen l’Aliança Democràtica (centredreta) amb 84 diputats, eI partit radical d’esquerra EFF (44) i el partit zulu Inkatha (14).\n26 d'octubre de 2019 Portugal inaugura nou govern\nAntónio Costa pren possessió del càrrec de primer ministre de Portugal per segona vegada al front d’un govern monocolor en minoria. Els socialistes van ser revalidats com a primera força en les eleccions del 6 d’octubre, tot i no obtenir majoria absoluta (108 de 230 diputats).\n25 de juliol de 2019 Rebutjada la investidura de Pedro Sánchez en segona votació\nAmb 124 vots a favor (PSOE), 155 en contra i 67 abstencions (Unides Podem, PNB i ERC), el Congrés dels diputats rebutja la investidura de Pedro Sánchez en segona votació. No han pogut votar els diputats Oriol Junqueras, Jordi Sànchez, Josep Rull i Jordi Turull, en presó preventiva. En la primera votació (23 de juliol) el resultat va ser similar: 124 a favor, 170 en contra (entre els quals ERC) i 52 abstencions.\n30 de març de 2019 Manifestacions i enfrontaments a Gaza en l’aniversari de la Marxa del retorn\nTres manifestants palestins moren en els enfrontaments entre l’exèrcit israelià i desenes de milers de persones a la frontera d’Israel amb Gaza. La manifestació commemmora l’aniversari de la Marxa del retorn, en la qual es reivindicava el dret dels palestins a retornar a l’actual Estat d’Israel. En aquelles manifestacions (març-desembre del 2018) van morir uns dos-cents palestins i un soldat israelià.\n1 de setembre de 2019 Més de 100 morts en un bombardeig a la guerra del Iemen\nLa Creu Roja responsabilitza la coalició liderada per l’Aràbia Saudita de l’atac aeri en un centre de detenció del moviment rebel houthi. Segons la Creu Roja, els morts serien un centenar i els supervivents una quarantena.\n23 de març de 2019 Centenars de milers es manifesten per un nou referèndum del Brexit\nAl voltant d’un milió de partidaris que la Gran Bretanya continuï a la Unió Europea es manifesten al centre de Londres per exigir un nou referèndum sobre el Brexit sota el lema “Demaneu-ho al poble” (“Put it to the people”). Convocada arran del bloqueig de les negociacions i la perspectiva d’una sortida de la Gran Bretanya sense acord, en la manifestació hi participen polítics de partits diversos, entre els quals diputats independents que han abandonat el Partit Conservador per aquesta qüestió.\n27 de febrer de 2019 Muhammad Buhari, reelegit president de Nigèria\nLa comissió electoral anuncia que Muhammadu Buhari és el guanyador de les eleccions presidencials de Nigèria, celebrades el 23 de febrer amb un 35% de participació i episodis de violència i irregularitats. És el segon mandat de Buhari, que va ser elegit el 2015. El candidat opositor, l’exvicepresident Atiku Abubakar, rebutja els resultats.\n28 d'agost de 2019 Les forces governamentals recuperen Aden\nEl govern iemenita presidit per Abd Rabbuh Mansur Hadi, que rep el suport de l’Aràbia Saudita, anuncia que torna a controlar la ciutat d’Aden. Des de l’11 d’agost la ciutat estava ocupada per un grup liderat per l’anomenat Consell de Transició del Sud que, amb el suport de la Unió dels Emirats Àrabs, aspira a un estat independent en aquesta part del Iemen. El president Hadi i el Consell mantenen una fràgil aliança contra els xiïtes houthis, als quals dona suport l’Iran, i controlen la capital, Sanà, des del 2014. Aleshores, el govern iemenita va traslladar la seu a Aden.\n29 d'octubre de 2019 El Estats Units qualifiquen les matances d’armenis de genocidi\nPer 405 vots contra 11 la Cambra de Representants dels Estats Units aprova reconèixer com a genocidi els assassinats en massa d’armenis perpetrats per l’Imperi otomà en 1915-16. Turquia condemna la resolució que, segons diu, persegueix desqualificar l’ofensiva turca contra els kurds a Síria.


Visites teatralitzades i cata de vins a Can Papiol a l'estiu\nTota la programació d'estiu es pot consultar es pot seguir al twitter a través de l'etiqueta #estiumuseusVNG\nEl dissabte 25 d'agost a les 19h tindrà lloc una nova visita teatralitzada a Can Papiol. Hostes vingueren que de casa ens tragueren està ambientada en l'arribada de les tropes franceses a Vilanova i la Geltrú i consisteix en un recorregut guiat per les estances de la casa de la mà d'uns personatges de l'època.\nL'activitat finalitzarà amb una copa de cava al jardí del Museu gràcies al patrocini de Caves Valldosera.\nLa darrera de les visites teatralitzades programades per aquest estiu es farà el dissabte 22 de setembre a les 19 h. El preu és de 10 euros per persona i s'ha de pagar anticipadament a la taquilla del Museu o per transferència bancària. Les places són limitades i cal fer reserva prèvia al telèfon del museu 93 893 03 82 o bé al correu electrònic museupapiol@vilanova.cat.\nI el divendres 31 d'agost, a les 19.30 h, tindrà lloc la tercera sessió de la cata de vins que s'ha organitzat aquest estiu als jardins del Museu Romàntic Can Papiol, i que en aquesta ocasió se centrarà en la varietat xarel·lo.\nComplementàriament a la cata, els assistents rebran una introducció a la història del vi a la comarca del Garraf, que es combina amb una visita la celler de Can Papiol on hi ha exposat un conjunt important d'objectes relacionats amb la conservació i elaboració del vi, a més a més d'eines emprades en la verema i altres feines del camp.\nLa darrera sessió estarà dedicada als Vins amb bombolles i es realitzarà el divendres 21 de setembre a les 19.30 h.\nEl preu per sessió és de 5 euros per persona. Les places són limitades i cal fer reserva prèvia al telèfon del museu 93 893 03 82 o bé al correu electrònic museupapiol@vilanova.cat. Col·labora caves Valldosera, Can Ràfols dels Caus i Sommeliers de Penedès.\nTota la programació d'estiu es pot consultar a les webs dels respectius museus www.victorbalaguer.cat i www.vilanova.cat/museupapiol i també es pot seguir al twitter a través de l'etiqueta #estiumuseusVNG.


La Flama del Canigó arribarà a Santa Eulàlia el 23 de juny - Ajuntament de Santa Eulàlia de Ronçana\nPortada > Actualitat > Notícies > La Flama del Canigó arribarà a Santa Eulàlia el 23 de juny\nLa Flama del Canigó arribarà a Santa Eulàlia el 23 de juny\nLa plaça de l'Església serà l'escenari de diverses actuacions per encetar la nit de Sant Joan\nCom cada any, la revetlla de Sant Joan començarà amb l'arribada de la Flama del Canigó, símbol de la unitat dels països de parla catalana. La matinada del 22 al 23 de juny, la Flama del Canigó es renova al cim d'aquesta muntanya del Pirineu català i voluntaris i equips de foc la distribueixen arreu del territori seguint diverses rutes per tal d'encendre les fogueres la nit de Sant Joan. Així comença, any rere any, la celebració d’una festa ancestral vinculada al solstici d’estiu que és també un símbol de germanor entre els territoris de parla catalana.\nEl dimecres 23 de juny serà l’entitat Teatre Nacional del Tenes qui anirà a buscar la flama i la portarà a la Plaça de l'Església. A partir de les 20h, començarà el programa d'actes a la plaça de l'Església amb la ballada de sardanes a càrrec de la colla sardanista del Casal d'Avis. A les 20.30h donarà inici l'acte de Rebuda de la Flama del Canigó, amb l'actuació musical dels "Sí Senyor", la lectura del manifest a càrrec del TNT i l'encesa de la foguera amb el Casal d'Avis i la Colla de Diables La Sella. En acabat, es distribuirà el foc pels barris amb les entitats i persones particulars que ho sol·licitin.


Benlloc – El Fòrum de la participació es torna a posar en marxa\nEl Fòrum de la participació es torna a posar en marxa\n4 Agost de 2015\nEn la reunió d’ahir dilluns dia 3 es van consensuar les bases per tornar a posar en marxa el procés de participació ciutadana de Benlloch. I entre els primers compromisos hi ha la posada en marxa del procés d’elecció de la inversió de Pressupost Participatiu de Benlloch, que compta amb vora 40.000,00 euros.\nA més a més l’Ajuntament també va posar sobre la taula la necessitat de saber què pensa el veïnat sobre la possibilitat de canvi de l’emplaçament del mercat del diumenge que actualment està situat a la plaça del País Valencià. La decisió al respecte va ser d’incloure la pregunta en la consulta sobre pressuposts que es farà als voltants de la Festa de la Verema, a principis de novembre.\nEl recentment creat Col·lectiu de Joves de Benlloch va acudir a la reunió amb la voluntat de formar part activa del procés. Amb elles es va tractar la necessitat d’implicar els joves de la localitat en els processos participatius dels quals estan actualment massa desvinculats.\nPodeu llegir l’acta completa de la reunió ací.\nAcord polític i social per a l’aprovació del Reglament de Participació Ciutadana provisional


Les portes giratòries de les eleccions: de les tertúlies a les llistes electorals\nLa número 2 del PSC, Laia Bonet, és habitual en les tertúlies de ràdio / ACN\nLa número dos del PSC i tertuliana habitual de la ràdio, Laia Bonet, n'és un exemple\nper Redacció 05 de juny de 2019 17:07\nLa distància entre les tertúlies i les llistes electorals és, en ocasions, cosa d'un sol pas. Les eleccions municipals a Barcelona en van ser una prova, ja que diversos membres de candidatures van canviar les taules dels estudis de ràdio o de televisió pels escenaris dels mítings electorals, segons publica el portal municipals.cat.\nÉs el cas, per exemple, de la número dos del PSC, Laia Bonet. L'advocada va saltar des de les tertúlies fins al segon lloc de la candidatura, i entrarà a formar part del consistori a partir de la sessió de constitució del 15 de juny.\n@ernestmaragall fitxa el tertulià Miquel Puig (@miquelpuigrapos) per @ERCbcn! Faran el programa (electoral) estrella?... 🤔🤩https://t.co/A9SxVchjLU#municipalscat pic.twitter.com/Ein01nx2N7\n— Municipalscat (@municipalscat) 8 d’abril de 2019\nAltres casos que han deixat els comicis han estat els de Miquel Puig i el de Gonzalo Bernardos. Puig va entrar a ser el número tres d'Ernest Maragall després de passar pel plató de TV3 i d'escriure articles en premsa. L'economista Gonzalo Bernardos va tancar la llista dels socialistes, segons recorda municipals.cat.\nEl cas més conegut de les eleccions, però, va ser el de Jordi Graupera. El doctor en filosofia, habitual de les tertúlies de Rac1, va impulsar una candidatura pròpia sorgida de la seva victòria a les primàries de l'ANC.\nLa dada curiosa de les eleccions: Jordi Graupera i la bombolla de Twitter\nXifres curioses de les eleccions municipals a Barcelona\nLes propostes més sorprenents dels candidats durant la campanya