Constatació | MISÈRIES DE CATALUNYA\n← Potser és que tinc les coses massa clares\nFent campanya, altra vegada →\nEl dia que un miserable va publicar el post "apologia del terrorisme" el blog va baixar quaranta posicions de cop en la llista de "blogs més actius".\n28 comentaris a l'entrada: Constatació\n2 Abril 2006 a les 20:35\nsimpatitzo amb algunes de les opinions, i fins i tot soc de l’opinió que es pot defensar la necessitat de la lluita armada en segons quines condicions, però també he estat treballador a l’Hipercor de la Meridiana, i visc a prop del forat de la caserna de Vic; les meves felicitats pel gestor de les llistes de blocs actius: una relliscada, avui, sobre aquests temes controvertits no és el que interessa, ni contribueix a enllustrar la imatge de blocat. Em sembla un discret advertiment per qui tingui les orelles prou fines. A mi, no m’han fet cap gràcia alguns dels comentaris, això a part, si voleu podeu continuar menyspreant el meu punt de vista, allà vosaltres, ja sabem quin pà s’hi dóna. Discutir sobre obvietats no és recomanable.\n2 Abril 2006 a les 21:43\nel meu millor amic era a NY a l’hora exacte, com tu dius, sí, una tragèdia. De Madrid, no en tinc referències directes. No soc partidari de la censura, però vaig en compte amb la legalitat, i comprenc perfectament si blocat, com tu insinues, ha actuat -de la qual cosa no en sé res- perquè sinó hi ha organismes que el poden forçar a fer-ho, com ja ha passat en algun bloc.\nPotser no cal arribar a l’apologia del terrorisme per tocar la moral, mira, a l’Hipercor, hi ha planat per sempre més una psicosi que us convido a experimentar, i al costat de la caserna de Vic hi ha una escola de primària que s’ha conservat per sort. La companya del meu amic estava al metro sota les torres bessones a l’hora exacte. No és que m’importi el Carreru Blancu, d’altres sí que m’importen, però em sembla una questió de prioritats en la llibertat d’expressió: un miserable pot despotricar del que vulgui i naturalment serà tractat com a tal. Per això penso que és possible que qualsevol amb una mica de manetes us enviï el bloc on la seva llibertat d’expressió li ho permeti.\n3 Abril 2006 a les 13:22\nPerdoneu que em fiqui on no em demanen, però crec que aqui tothom està quedant bastant retratat i, per tant, haurieu de pensar una mica abans d’escriure.\nEl post titulat “apologia del terrorisme”, francament, no fèia cap mena d’apologia del terrorisme i si de la nostra història no tan llunyana. Per tant, doncs, tot i que el títol era provocador, no ho era el post en si.\nQue un Carrero Blanco o un Franciso Franco morin és motiu de satisfacció i convida a la celebració. No parlem de personatges que et poden caure més o menys malament: parlem de gentussa que tenien completament dominat el pais. Parlem de gentussa que van eliminar qualsevol tipus de llibertat. Parlem, per tant, de gentussa que estan millor fora de circulació.\nL’atemptat sofert per l’almirall Luis Carrero Blanco va arrencar somriures i partidaris arreu. Fins i tot la gent més pacifista ho va cel.lebrar. I és que de no haver-se produït l’atemptat, qui sap si avui encara viuriem en una dictadura! Si ETA hagués abandonat les armes just després d’aniquilar el potencial dictador, avui potser tindria places dedicades. Però ETA, després d’allò, ja no té sentit.\nEl post penjat per un miserable, per tant, podia tenir alguna simpatia: en cap moment feia apologia del terrorisme, i si ens recordava una mort que no només va ser positiva per l’avenç del pais i les llibertats de les persones, sinó que va ser fins i tot cel.lebrada.\nEls comentaris que s’han anat succeïnt em semblen de molt mal gust. Sr. JCP, això d’amenaçar a trencar les cames, els insults, les desqualificacions i tota la resta d’amenaces si que són apologia del terrorisme. Si més no, ho són de l’incivisme, del mal gust i de la imbecilitat més profunda.\n3 Abril 2006 a les 19:20\nTorracollons, constato que intentes anar de “torracollons”. Però per arribar-te a denominar així, primer ho has d’aconseguir.\nQuè tal si proves a dir-te “aspirant a torrecollons” fins que en sàpigues una mica més?\n21 Agost 2006 a les 5:35\n21 Agost 2006 a les 7:38\n21 Agost 2006 a les 8:07\n21 Agost 2006 a les 10:33\n22 Agost 2006 a les 5:12\n22 Agost 2006 a les 5:52\n22 Agost 2006 a les 9:50\n22 Agost 2006 a les 18:26\n23 Agost 2006 a les 10:26\n23 Agost 2006 a les 11:05\n27 Novembre 2007 a les 17:20\nhayden panettiere photos hayden panettiere fhm hayden panettiere pictures\n1 Desembre 2007 a les 1:18\nsalma hayek sex salma hayek porn salma hayek tits\n10 Desembre 2007 a les 19:44\n16 Desembre 2007 a les 13:05\n23 Desembre 2007 a les 9:38\nfucking traci lords traci lords hardcore traci lords movies\n3 Gener 2008 a les 18:13\n7 Gener 2008 a les 10:03\ndick smith electronics worlds biggest dick john cena`s dick\n13 Gener 2008 a les 2:10\nshakira si te vas shakira nude shakira ass\n30 Gener 2008 a les 16:58\nvida guerra posters vida guerra screensaver vida guerra wallpaper\n11 Febrer 2008 a les 9:21\nvida guerra sex vida guerra wallpaper vida guerra blogspot\n20 Febrer 2008 a les 9:26\n21 Febrer 2008 a les 19:26\n23 Febrer 2008 a les 16:14\nAnal anal anal anal anal anal anal raven riley videos anal.\n26 Febrer 2008 a les 0:59\nnelly furtado in god`s hands nelly furtado try nelly furtado wallpaper


Prova i error: Puig i Cadafalch, arquitecte de Catalunya\nÉs bo que un país honori la memòria dels homes i dones que l'han fet gran. És el que el Museu d'Història de Catalunya ha fet amb Josep Puig i Cadafalch, en l'ocasió del 150 aniversari del seu naixement.\nPuig i Cadafalch va ser un home polifacètic. D'una banda, va ser un arquitecte i urbanista reconegut. De l'altra un polític compromès amb el seu país. Igualment va ser un expert en restauració artística de monuments, especialment romànics, i en història de l'art.\nCom arquitecte, moltes de les seves obres (Casa Ametller, Casa de les Punxes, ...) són avui visitades de forma concorreguda pels amants de l'arquitectura i pels turistes, i han deixat petjada tant a casa nostra com en la història del modernisme.\nCom urbanista, una de les seves actuacions va ser la promoció i preparació de l'Exposició Universal de 1929, que va incidir en la remodelació de la zona de Montjuïc. Una de les seves realitzacions, les quatre columnes, van ser enderrocades l'any 1928, abans de l'Exposició, pel dictador Primo de Rivera, que volia esborrar tot signe de catalanisme. L'any 2010 han estat restituïdes.\nCom a polític, va ser la mà dreta d'Enric Prat de la Riba, amb qui va col·laborar en la creació de la Mancomunitat de Catalunya, que entre 1914 i 1925 va constituir la institució d'autogovern de Catalunya, precursora de la futura Generalitat restaurada, que va desenvolupar infraestructures, crear biblioteques, escoles i moltes de les institucions que vertebrarien el país (Institut d'Estudis Catalans, Biblioteca de Catalunya, ...). L'any 1917, en morir Prat de la Riba, Puig i Cadafalch va passar a ser president de la Mancomunitat, compromís que va assumir amb vocació i intensitat fins el 1924, quan Primo de Rivera va destituir el govern de la Mancomunitat, que va ser dissolta l'any següent.\nUna altra gran faceta de Puig i Cadafalch van ser les seves intervencions com historiador i com restaurador de monuments romànics; tant directament com com a impulsor de la política que va permetre fer actuacions notables en aquest àmbit.\nDesprés de la guerra civil va ser exiliat i en retornar, va ser represaliat amb la inhabilitació per a l'exercici de l'arquitectura. Els darrers anys de la seva vida va emprendre la reconstrucció de l'Institut d'Estudis Catalans, com a membre fundador i ex-president, i va seguir escrivint sobre l'art romànic a Catalunya.\nAquestes breus pinzellades ja ens fan veure que ens trobem amb un home excepcional, compromès amb el seu temps i amb Catalunya, a la que va servir i estimar. La mostra "Puig i Cadafalch. Arquitecte de Catalunya" ens dóna l'oportunitat d'acostar-nos més a la seva figura i a la seva obra, que mostra amb imatges, maquetes i records de diversos tipus; i que ben segur ens captivarà i emocionarà.\nPublicat per Josep M.Cortina a 1/10/2018


Presentació a la Seu d'Urgell de la campanya 'Casa nostra, casa vostra' - FÒRUM.ad\nPresentació a la Seu d’Urgell de la campanya ‘Casa nostra, casa vostra’\nOn: 04/02/17 10:00\nLa Seu serà escenari aquest cap de setmana de la presentació al Pirineu de la campanya ‘Casa nostra, casa vostra’, que impulsen els col·lectius de suport als refugiats a nivell de Catalunya. L’acte està previst per aquest diumenge, 5 de febrer, a les sis de la tarda, a la sala de la Immaculada.\nL’activitat programada a la Seu comptarà amb les intervencions del periodista Ricard Ustrell i de dos membres de la Plataforma Suport Refugiades Alt Urgell: Agnès Aguilera, voluntària als camps de Grècia, i Bernat Lavaquiol, coordinador de la campanya al Pirineu. També hi oferiran les seves explicacions els coordinadors generals de ‘Casa nostra, casa vostra’, Laura Costafreda i Rubén Wagensberg.\nPrevious Post: Cuidar els genolls\nNext Post: L’AUCer incorpora a la Universitat d’Estiu cursos de fotografia amb mòbils i de vins d’alta muntanya


Polèmica per la distribució dels diputats a les comissions arran de la baixa de Gordó de JxSí\nEl nou repartiment d'escons hauria de fer perdre un representant de la coalició, que passaria a la CUP, però els socis de govern prefereixen mantenir l'acord pres a l'inici de la legislatura\n2 min. Barcelona 12/07/2017 10:59\n651x366 Els diputats de JxSí parlen amb els de la CUP a la Junta de Portaveus del Parlament, el 23 de febrer de 2017 / RAFA GARRIDO Els diputats de JxSí parlen amb els de la CUP a la Junta de Portaveus del Parlament, el 23 de febrer de 2017 / RAFA GARRIDO\nEl pas de Germà Gordó a diputat no adscrit ha provocat un conflicte entre els grups per la distribució dels diputats en les comissions parlamentàries. JxSí, que ha passat de 62 a 61 escons, hauria de perdre un representant als grups de treball que passaria a la CUP, però la formació anticapitalista "no veu gaire bé" obtenir un nou membre, segons fonts parlamentàries.\nEl grup socialista va sol·licitar a la mesa del Parlament que procedís al canvi i aquest dimarts s'havia d'aplicar, però no ha sigut així. El motiu és que la coalició de Govern va presentar un escrit a la mesa en què exposava la seva preferència de mantenir la distribució actual per la manca de consens a l'hora d'implementar la modificació i per mantenir l'acord pres a l'inici de la legislatura. Tanmateix, si s'accedís a canviar la representació dels escons a les comissions, JxSí va proposar que el nombre de diputats passés de 21 a 19 als grups de treball, de manera que seria JxSí però també Cs qui perdria un representant.\n"És una cacicada", han apuntat fonts de Cs, que han acusat la coalició sobiranista d'inventar-se les lleis en funció del que li "convé" al seu full de ruta. Segons la formació taronja, l'estratègia de JxSí respon a la voluntat de preservar la majoria independentista sense dependre de la CUP. Amb el repartiment que pertocaria per la baixa de Gordó, si la CUP decidís no prendre part d'una comissió les forces sobiranistes perdrien la majoria davant Cs, PSC, CSQP i el PP.


Pastisset de Lletres: 02/03/2017\n0 Autor/a: Riera, Pedro\nHavíem viatjat fins al petit poble de Clayton perquè el pare prengués les mostres dADN i esbrinés si aquella dona, Aurora K. era la «mare del meu pare». La biològica. I remarco això de la «mare del meu pare» perquè, per a mi, aquella dona mai no seria la meva àvia. La meva àvia era laltra, la de tota la vida, la que muntava multitudinàries partides de cartes amb els cosins, la que em feia crestes de pollastre per al meu aniversari, la que ens explicava aquelles històries sorprenents sobre la vida a Turènia abans de la guerra? I cap prova dADN ho canviaria. Tant mera que la seva sang no corregués per les meves venes, ni la de lavi, ni la dels cosins. Ells eren la meva família. Jo era i seria sempre una Pekar. Però em temo que ja mestic embolicant? El pare no es cansa de repetir-me que les històries cal començar-les per linici. I aquesta història és massa extraordinària, així que començaré un altre cop. Des de linici?


Per un Teatre Fòrum de la “anàlisi concreta” – Julian Boal | Forn de teatre Pa'tothom\nPer un Teatre Fòrum de la “anàlisi concreta” – Julian Boal\n13 juliol, 2020 Denuncia, Discriminació, Escola arts escéniques, Formació - taller de Teatre de l'Oprimit, Premsa i publicacions, Teatre fòrum,, Teatro del oprimido"Forn de teatre Pa'tothom", Julián Boal, Teatro del oprimido\nPer un Teatre Fòrum de la “anàlisi concreta” / Discriminació\nA càrrec de: Julian Boal\nMoltes vegades veiem Teatre fòrums que individualitzen problemes que sorgeixen en realitat de les estructures mateixes de les nostres societats.\nAquesta individualització condueix a almenys dos problemes.\nPrimer, suggereix que les opressions sorgeixen del lliure arbitri o de les perspectives personals dels malfactors. Però, per descomptat, l’opressió no funciona d’aquesta manera; Un blanc durant l’Apartheid, per exemple, es va beneficiar del racisme sense importar si va sostenir conscientment opinions personals racistes. En segon lloc, individualitzar els problemes implica que és responsabilitat dels individus lluitar contra opressions que són de major abast que ells mateix. Per exemple, destacar el que una dona específica pot fer en el moment mateix en què està sota l’amenaça de ser colpejada pel seu marit reforça la perillosa idea que ella és personalment responsable d’aquesta violència o de detenir-la per si mateixa.\nAquest taller, a través de jocs, exercicis i tècniques, s’enfocarà a trobar maneres de retratar els sistemes opressius en lloc de simplement denunciar a les persones amb l’anomenat comportament “dolent”. En aquest taller, els participants guanyaran experiència amb una varietat de metodologies de Teatre de l’Oprimit, crearan escenes originals de Teatre-Fòrum i debatran el paper de la figura del comodí.\nJulian Boal ve del Brasil per a fer aquest workshop a Barcelona. Julian Boal és actualment un dels ideòlegs més importants de Teatre de l’Oprimit del món. Treballa amb l’Escola\nDates: divendres 4 de setembre 19h a 22h. Dissabte 5 i diumenge 6 de 10h a 13h i de 15 a 19h\nTotal hores: 17 hores\nPreu per a estudiants de TIS al març (que els hi va tocar la pandèmia): 190€


Els 9 positius de coronavirus al centre sociosanitari de Lloret de Mar passen a 22 - RÀDIO MARINA 100.3 | RÀDIO MARINA, sempre al teu costat\nEls 9 positius de coronavirus al centre sociosanitari de Lloret de Mar passen a 22\nDes de la Corporació de Salut del Maresme i la Selva informem que han donat positiu, aquest divendres, en la prova de Covid-19, 13 nous pacients a l’Hospital Sociosanitari de Lloret de Mar després que se’ls practiqués el test. Amb aquests nous casos detectats, actualment hi ha un total de 22 pacients afectats. I 11 professionals del centre, que ja han estat confinats.\nA l’igual que s’ha fet amb els altres pacients positiu, des de la direcció del centre s’han pres les mesures pertinents i s’estan seguint els protocols dictats pel Departament de Salut. S’han aïllat els pacients afectats a les seves habitacions i es procedirà a traslladar-los en una mateixa planta, protegint d’aquesta manera la resta de pacients que no estant afectats.\nS’està fent un seguiment acurat dels casos positius i també dels contactes. I s’està vigilant de prop l’evolució per tal de poder aplicar les mesures pertinents en cada moment.\nDes de la Corporació de Salut del Maresme i la Selva informen que han donat positiu, aquest dijous, en la prova de Covid-19, 8 nous pacients a l’Hospital Sociosanitari de Lloret de Mar després que se’ls practiqués el test perquè havien estat contacte del primer cas confirmat que hi va haver al centre el passat 3 d’abril. Amb aquests nous casos detectats, actualment hi ha un total de 9 pacients afectats.\nA l’igual que es va fer amb el primer pacient positiu, des de la direcció del centre s’han pres les mesures pertinents i s’estan seguint els protocols dictats pel Departament de Salut. S’han aïllat els pacients afectats a les seves habitacions i es procedirà a traslladar-los en una mateixa planta, protegint d’aquesta manera la resta de pacients que no estant afectats.


Junta de Facultat - Facultat de Biblioteconomia i Documentació. Universitat de Barcelona\nSou aquí: Inici > Organització > Òrgans de govern > Junta de Facultat\nLa Junta de Facultat és formada per un total de 31 membres - 16 representants del professorat funcionari dels cossos docents universitaris, 3 representants d'altre personal docent i investigador, 9 representants d'estudiants, inclosos els de doctorat, i 3 representants del personal d'administració i serveis. La composició actual de la Junta, que és presidida pel degà del centre, és la següent:\nProfessorat ordinari: Ernest Abadal, Sílvia Argudo, Mònica Baró, Ángel Borrego, Maite Comalat, Núria Jornet, Mario Pérez-Montoro, Carina Rey, Pedro Rueda, Anna Rubió,Marina Salse, Lydia Sánchez, Andreu Sulé, Miquel Térmens, Cristóbal Urbano i Anna Villarroya.\nAltre personal docent i investigador: Carlos Aguilar, Javier Guallar i Anna Marquès.\nPersonal d'administració i serveis: Albert Planas, M.Carme Rebellón i Jordi Solà.\nAlumnes: Lara Bautista, Laia Capellas, Helena Colom, Laura Delgado, Paula Mykhaylychenko, Alícia Moreno, Helena Olivé, Hector Rico i Adriana Sabariego.\nA les sessions de la Junta hi són membres convidats la cap de Secretaria del centre, la cap de l'Administració de centre, la cap de la Secció de Biblioteconomia de la Biblioteca de la Universitat, el professor coordinador de les aules informàtiques i el professor coordinador del Pla d'acció tutorial, en el cas que no siguin membres de la Junta.\nSón funcions de la Junta:\na) Fer les propostes d'ensenyaments i titulacions, determinar i revisar els objectius formatius i fixar els plans d'estudis.\nb) Coordinar les activitats docents dels ensenyaments que s'hi vinculin i les dels seus caps d'estudis.\nc) Organitzar els serveis necessaris per al desenvolupament de l'activitat acadèmica.\nd) Aprovar la distribució del pressupost assignat, així com el retiment de comptes anual.\ne) Proposar les despeses d'obres i gestionar les de manteniment.\nf) Coordinar els cursos d'extensió universitària.\ng) Organitzar activitats complementàries i dinamitzadores de la vida universitària.\nh) Organitzar totes les altres activitats que li siguin atribuïdes per les disposicions vigents.\nPer a més informació sobre el funcionament de la Facultat, vegeu el Reglament de la Facultat.


Trenta-cinc anys (Antoni Vives)\nANTONI VIVES Actualitzada el 17/09/2012 00:00\nHan passat trenta-cinc anys entre les manifestacions de l'Onze de Setembre del 1977 i la de dimarts passat. El crit d'aleshores era "Llibertat, amnistia, Estatut d'Autonomia". El clam de l'altre dia era "Independència". En contra del que diuen els mitjans espanyols, i en contra del que pensa alguna gent, aquest canvi de clam no respon a anys d'adoctrinament nacionalista a les ikastoles catalanesques. Tampoc no respon a una conjuntura desfavorable, a un moment baix dels catalans. Seria com dir que els catalans i les catalanes som una colla d'immadurs manipulables. Res més lluny de la realitat. Vista amb un punt de distància, la manifestació respirava obertura de mires, joia de compartir, ganes de futur, diversitat i color. Ni secta, ni conjuntura; sí, en canvi, un gran consens. Un consens nou, un nou centre polític que deixa els extrems per als que no creuen en el dret a l'emancipació nacional de Catalunya, i per als que no volen exercir-lo perquè estan millor dins de l'Espanya que ens nega. Ara els extrems són ells.\nEls consensos acostumen a respondre a processos llargs, que fan solatge entre les persones en el si de les converses familiars, als llocs de treball, en la soledat de les reflexions dels que han de prendre decisions, en la desesperació dels que no se'n surten, en els dubtes dels que han de triar entre els camins que ofereix la vida. El consens independentista sorgeix del convenciment majoritari que la diagnosi de l'any 1977 era errònia: l'Estatut d'Autonomia no garantia la pervivència de la nació. No parlo d'una nació-entelèquia, sinó de la Catalunya ideal de convivència i de qualitat de vida, lloc físic i lloc espiritual on desenvolupar les nostres vides en igualtat de condicions a la resta de nacions de la Terra. L'any 1977 estàvem condicionats pel consens generat per la Transició i pel record difús del somni frustrat de la República. ¿Recordeu com les banderes catalanes anaven flanquejades en moltes ocasions per banderes tricolors? Era la combinatòria teòricament perfecta: Catalunya integrada en una Espanya nova. Hi havia trampa. Primer perquè no hi va haver somni republicà. La guerra ho va condicionar tot. Després perquè qualsevol cosa era millor que el desastre del dictador. La Transició naixia confonent-nos, fent-nos creure que la diagnosi correcta era la de l'encaix tranquil en una Espanya que per fi comprenia que tot ho havíem de fer junts. No era cert. El somni era només català: ells seguien en el pecat original, pensant que els catalans som seus, però que no som dels seus. El derecho de conquista a la civilitat. Des del 1977 Espanya ha mirat de desdir-se del consens constitucional engegant a dida tota possibilitat de construir res junts. El moment àlgid del procés el vam tenir durant els governs Aznar i Zapatero, quan va quedar clar que no hi havia camí. D'aleshores ençà Espanya s'ha dedicat a negar l'evidència amb arguments falaços. Em refereixo als editorialistes, intel·lectuals, persones influents de l'Estat que han comparat els nostres arguments objectius, lògics i justos, als arguments dels nazis. Em refereixo als economistes, juristes i polítics que han amagat la veritat i que ens han acusat d'insolidaris i de no estar a l'altura de la resta dels espanyols... Qué bonita seria Cataluña sin los catalanes ...\nEls últims trenta-cinc anys han donat la raó als vells independentistes amb qui vam començar a militar fa gairebé els mateixos anys. També han donat la raó als nacionalistes que van optar per sumar tothom al país. Dimarts passat es manifestava gent de tota mena de cognoms i de tota mena d'arrels familiars. Compartim un somni comú, ancorat en un futur sota el signe de l'emancipació. La raó del catalanisme és haver construït un sol poble, tots junts, sense exclusions. Cap dels nostres fills no entendria que ara no féssim el que cal fer per caminar plegats cap a l'exercici dels nostres drets col·lectius. Ens hi va alguna cosa més que l'orgull compartit, prou important, com s'està veient. Ens hi va la possibilitat de seguir construint una societat justa, digna, forta i orientada al bé comú. Havien pensat que això ens ho podia donar una Espanya renovada, però es van equivocar. La llibertat, l'amnistia i l'Estatut d'Autonomia responien a una lògica caduca, com s'ha anat veient, que ens ha dut a l'explosió conscient i madura d'enguany. Ara són ells els que hauran d'acceptar l'evidència: el poble català ha perdut la por. Ells passaran per un procés dolorós, segur, però necessari. Han de madurar. Seria bo que fos un procés ràpid, per no perdre temps innecessari. Nosaltres sabem què som i què volem. Ells, no n'estic segur. Se n'hauran d'anar convencent. Tenen feina.


Un Cedevita Olimpija Ljubljana llançat, pròxim repte per a Valencia Basket\nValencia Basket tanca el capítol d'eixides en la fase de grups de la 7DAYS Eurocup visitant la pista de l'equip més en forma de la competició, el Cedevita Olimpija Ljubljana (dimecres 30, 20:00h, Arena Stozice, DAZN) en un encontré de la jornada 17 de la 7DAYS Eurocup. Amb una posició entre els quatre primers del grup B i el factor pista a favor en huitens ja garantit, l'equip taronja tindrà a Eslovènia la primera oportunitat d'aconseguir el triomf que necessita sumar (siga en este encontre o en l'última jornada davant ratiopharm Ulm) per a assegurar-se una de les dues primeres places del grup i mantindre vives les seues opcions de ser primer (per al que necessita guanyar els dos partits que li queden i que el Gran Canària els perda els dos). No ho tindrà fàcil per la ratxa positiva del seu rival i per les absències en la rotació exterior en la qual l'eslové Klemen Prepelic, operat el dilluns d'una fractura de cúbit i ràdio al braç esquerre i baixa per al que queda de temporada, s'unix a les absències ja conegudes de Sam Van Rossom i Neno Dimitrijevic. Els joves de L’Alqueria del Basket completaran de nou la convocatòria per a este partit. Valencia Basket visitarà per quarta vegada l'Arena Stozice, on té un balanç d'una victòria (en la seua última visita en 2016) i dues derrotes, encara que serà la primera vegada que visite esta pista des de la fusió que va generar este nou club en 2019. L'equip taronja ocupa actualment la segona posició del grup B de la 7DAYS Eurocup amb un balanç de 11-5.\nEl Cedevita Olimpija Ljubljana arriba a este partit com un tir, amb una ratxa oberta de 15 victòries consecutives entre 7DAYS Eurocup, Lliga Adriàtica i la Copa eslovena, amb la millor ratxa de la competició europea amb sis victòries consecutives i invicte a casa en estes competicions des del 24 de gener. I ve de sumar un convincent triomf diumenge passat davant el Partizan NIS Belgrade per 81-79. Eixa dinàmica li ha fet pujar fins a la quarta posició del grup, amb un balanç de 9-7, i buscant allargar la seua ratxa actual per a mantindre obertes les seues opcions d'escalar fins a eixa segona posició que actualment ocupa el quadre taronja. El quadre eslové és l'únic equip de la competició que té a huit jugadors en dobles dígits de valoració, encara que tots ells van descansar en el partit de lliga eslovena que el conjunt verd es va portar ahir dilluns en la pista del Helios Domzale per 64-75.\nJoan Peñarroya i Josep Puerto analitzen el partit\nL'entrenador taronja assenyalava en la prèvia que “anem al camp d'un dels equips que més en forma està a Europa sens dubte. Porten 15 victòries consecutives jugant Eurocup, jugant la ABA League, amb rivals com Estrella Roja o com Partizan, al qual guanyaren el diumenge passat. 15 victòries consecutives a este nivell parlen d'un equip que està absolutament en forma, amb jugadors molt enxufats, que corre el camp de manera brutal amb molt de jugador incisiu i amb un nivell de confiança molt alt. És un partit de màxima dificultat en el qual ells apuren les seues opcions de quedar entre els quatre primers i nosaltres encara necessitem una victòria més per a estar entre els dos primers, encara que ens agradaria arribar a l'última jornada amb possibilitats d'acabar fins i tot primers, encara que és una cosa que no depén de nosaltres”.\nPer part seua, l'aler Josep Puerto comentava que “jugarem contra un equip que està molt en forma, sobretot des de l'arribada de Dragic. Tenen molta amenaça exterior amb jugadors com Ferrell o Pullen i bons penetradors. I en el joc interior jugadors com Auguste que pot jugar per damunt de l’anella i Omic que et dona moltes coses. Estan molt en forma, venen de guanyar al Partizan i a Europa cada partit fora és un repte, així que tenim moltes ganes”.\nPrepelic s'unix a les baixes en el joc exterior\nL'escorta eslové Klemen Prepelic serà l'absència més significativa en este encontre, el primer que es perdrà després de lesionar-se de gravetat al braç esquerre en la pista del UCAM Murcia i ser intervingut el dilluns per a corregir una fractura de cúbit i ràdio que li farà perdre's la resta de la temporada. La seua absència s'unix a la dels bases Sam Van Rossom i Neno Dimitrijevic, per la qual cosa la convocatòria que esta vesprada viatjarà a Ljubljana i que realitzarà una sessió de tir prèvia a l’encontre estarà completada per Guillem Ferrando, Millán Jiménez i Alejandro Bellver.\nUn triomf per a assegurar una de les dues primeres places del grup\nMalgrat la derrota en la pista del Frutti Extra Bursaspor en el partit anterior, els resultats de la jornada 16 van garantir al Valencia Basket un lloc entre els quatre primers del grup B i per tant l'avantatge de camp per a l'eliminatòria de huitens de final que jugarà el 19 o 20 d'abril a la Fonteta. Amb un 11-5 en el seu caseller, l'equip taronja busca un triomf a Eslovènia amb un doble objectiu. El primer és el d'assegurar-se una de les dues primeres posicions del grup B, una cosa que aconseguiria si suma almenys un triomf més (siga este dimecres en l'Arena Stozice o el dimarts de la setmana que ve davant el ratiopharm Ulm a la Fonteta) i que li donaria també el factor pista en una hipotètica sèrie de quarts de final. A més este partit li mesura contra un dels equips que opta per aconseguir eixa segona posició, ja que un triomf dels eslovens els deixaria a un triomf de distància amb el basket-average particular guanyat. El segon objectiu és mantindre les seues opcions d'aconseguir la primera plaça del grup, per al que necessitaria sumar la victòria en els dos partits que li queden en la fase de grups i que el Gran Canària perdera les seues dues trobades restants.\nPrimera visita a este club, però no a l'Arena Stozice\nValencia Basket visita este dimecres una pista en la qual ja ha jugat en tres ocasions en el passat però que visitarà per primera vegada des que es convertira en la pista principal d'este nou club que es va crear en 2019 de la fusió del Cedevita croat i el Union Olimpija Ljubljana eslové. L'última vegada que l'equip taronja va visitar l'Arena Stozice va ser el 7 de desembre de 2016, per a mesurar-se al Union Olimpija previ a la fusió en un encontre de la fase de grups de la 7DAYS Eurocup que es va emportar per 72-75 amb 20 punts de Pierre Oriola com a principal estilet taronja. També va passar per allí per a disputar el partit de la jornada 3 de la fase de grups de l'Eurocup 2013-14 i va caure derrotat per 67-64 amb 18 punts de Stepheson com a millor jugador local i 13 de Sato i Lafayette com a millors anotadors del quadre taronja. La primera vegada que el Union Olimpija va rebre al Valencia Basket en este escenari va ser el 17 de novembre de 2010, amb l'Arena Stozice acabat d'inaugurar, en un partit de la fase de grups de l'Eurolliga 2010-11 que es va emportar l'equip eslové per 72-68 malgrat els 16 punts de De Colo.\nVictòria eslovena en la primera volta\nL’encontre de la primera volta va ser una demostració de la maquinària ofensiva de l'equip eslové abans d'agafar la velocitat de creuer que porten actualment, liderats pels 24 punts de Jaka Blazic, per a emportar-se el triomf per 85-97. Dos jugadors absents en l’encontre de demà, Van Rossom amb 13 punts i Prepelic amb 12, van ser els millors anotadors de l'equip taronja en aquell’encontre jugada el 21 de desembre a la Fonteta.\nUn rival que arriba llançat i amb la millor ratxa de la 7DAYS Eurocup\nEl que és segur és que es trobarà a un rival absolutament on fire, que en la vesprada del diumenge va allargar amb un triomf amb remuntada inclosa davant el Partizan NIS Belgrad per 81-79 una ratxa que ja és de 15 victòries consecutives entre 7DAYS Eurocup, Lliga Adriàtica i la Copa eslovena. Des que perdera en la pista del Buducnost Voli Podgorica en Lliga Adriàtica el 30 de gener, no ha tornat a assaborir la derrota en cap d'estes competicions. El seu triomf en l'Arena Stozice davant el Frutti Extra Bursaspor per 103-86 va obrir una ratxa de sis triomfs consecutius en competició europea (la millor del torneig) que va seguir amb triomfs en Ulm (96-104), davant Buducnost Voli Podgorica (92-78) i Promitheas Patras (98-84), en la pista de la Virtus Segafredo Bologna (74-86) i davant Umana Reyer Venice (105-90). En Lliga Adriàtica encadena altres sis triomfs i va guanyar els tres partits de la Copa d'Eslovènia per a proclamar-se campió guanyant en la final per 99-80 al Helios Domzale i afegir un altre títol en el seu palmarés. Tot això allarga la seua ratxa a 15 triomfs consecutius en estes tres competicions i no perd com a local en cap d'estos tornejos des que el Crvena Zvezda li va guanyar per 82-83 en Lliga Adriàtica per 82-83 el passat 24 de gener.\nDos dels millors atacs de la competició, cara a cara\nL’encontre de la nit del dimecres posa cara a cara a dues dels millors equips en atac de la 7DAYS Eurocup, per la qual cosa l'espectacle ofensiu sembla garantit en l'Arena Stozice. El quadre eslové és el segon equip que més punts convertix (87,2) i el conjunt valencià el tercer que més fica (86,5) encara que el Cedevita Olimpija és millor en l'eficàcia. Els verds són el segon millor equip en percentatge de tir de dos (57,3% per 56,5% del Valencia Basket) i el cinqué que millor llança de tres (37,9% per 36,4% del quadre taronja), amb Valencia Basket sent millor des del tir lliure (78,2% per 74,1%). Un altre dels aspectes decisius en este encontre en el qual tot apunta al fet que es jugaran moltes possessions serà la lluita baix les anelles. Es mesuren un Valencia Basket que és el millor equip de la competició en rebot ofensiu (12,9) i rebots totals (39,3) contra un Cedevita Olimpija que és el que més rebots defensius captura (28). L'equip taronja és a més l'equip que menys rebots totals i defensius permet als seus oponents i el segon que menys rebots ofensius concedix. Tots dos equips compartixen que estan entre els pitjors de la competició en recuperacions, taps i pèrdues provocades i tindran que controles les pèrdues pròpies, ja que són dues dels equips que més pilotes perden (14,4 per als eslovens i 13,6 per al quadre taronja).\nEl rival: Cedevita Olimpija Ljubljana\nL'equip eslové va realitzar una profunda remodelació de la plantilla amb la temporada en marxa que li ha donat la volta a una dinàmica que li va portar a vindre a la Fonteta en la primera volta fora dels llocs de Playoff amb 2-5 a ara tractar de buscar un triomf que mantinga les seues opcions de baixar a l'equip taronja de la segona posició del grup. L'última peça que ha encaixat per complet el puzle va ser l'arribada de Zoran Dragic, que en els huit partits de competició europea que ha disputat acredita una targeta de 10,8 punts, 4,6 rebots i 2,1 assistències per a 12 crèdits de valoració eixint d'inici. L'internacional eslové és només un dels huit jugadors per damunt de la desena de valoració que té el Cedevita Olimpija Ljubljana. Al costat d'ell formen habitualment en el quintet tipus el base Yogi Ferrell (15,8 punts, 2,2 rebots i 4,7 assistències per a 17,1 de valoració) i Jaka Blazic (15,6 punts, 5,1 rebots i 3,8 assistències per a 17,9 crèdits que li convertixen en el millor jugador europeu de la competició) per a completar la rotació exterior i Melvin Ejim (10 punts i 4,5 rebots per a 10,5 de valoració) i Alen Omic (8,5 punts, 6,5 rebots i 2 assistències per a 14,7 crèdits per encontre) en la rotació interior. Des de la banqueta apareix la pólvora ofensiva de Jacob Pullen (13,8 punts i 3,6 assistències per a 10,8 de valoració) i mantenen el ritme en les rotacions la polivalència d'Edo Muric (10,8 punts i 5,4 rebots per a 12,9 de valoració) i la potència de Zach Auguste (8,4 punts i 5,4 rebots per a 10,3 de valoració). L'únic jugador amb presència habitual que no arriba als dobles dígits de valoració és Marko Radovanovic (3,8 punts i 2,9 rebots en 13:44 minuts en pista) mentre que la resta de jugadors com Hodzic, Duscak, Scuka o Habot tenen més protagonisme en Lliga Adriàtica i especialment en els partits de lliga eslovena en els quals descansen la majoria dels jugadors més importants.\nPLANTILLA CEDEVITA OLIMPIJA LJUBLJANA\nÀRBITRES: PASTUSIAK, FOUFIS, CICI


Pla de Màrqueting per Restaurants | Agencia Gourmet\nIncrementa i fidelitza la teva clientela\nEl món digital d’avui dia, és tan complet que no és suficient amb tenir una pàgina web, com a targeta de visita. Des de l’Agència Gourmet recomanem treballar una combinació de canals de captació i fidelització de clients, així com protegir i cuidar al màxim la reputació online de tot negoci com si fos nostre.\nPosem a la teva disposició els nostres coneixements i èxit en altres locals, per a impulsar el teu negoci a fites que no havies imaginat.\nEl pla de màrqueting, ja sigui digital o general, és el mapa per a prendre com a referència a on vols dirigir la teva empresa. És necessari independentment de la dimensió i estructura del teu negoci. Serveix per a tenir un major coneixement, tant de la nostra empresa com de la competència que tenim en la nostra àrea d’influència.\nApartats pla de màrqueting:\nÍndexs de seguiment i revisió del pla.\nCampanyes en Google Adwords\nCampanyes geolocalitzades en Google Maps\nOrganització d’esdeveniments per a generar branding\nDisseny Pla Xarxes Socials\nGestió mensual de les xarxes socials\nAlta i manteniment dels perfils en xarxes\nContent Màrqueting i Email Màrqueting\nGestió i manteniment en TripAdvisor\nGestió i manteniment en Google MyBusiness\nEl teu aparador al món\nTenim experiència gestionant comptes de negocis, en Instagram, Facebook, Google i TripAdvisor per aconseguir fidelitzar al nostre públic objectiu i enamorar-lo mitjançant les creativitats i continguts audiovisuals. Dissenyem i gestionem esdeveniments, més altres mecanismes de generació de valor pel local, motivant experiències als teus potencials clients que van més enllà d'un tràmit gastronòmic.\nDesenvolupem plans de xarxes socials, així com, la gestió mensual dels teus comptes en les principals xarxes. També, fem formació del personal dins de la mateixa empresa.\nAuditoria de la nostra marca. DAFO i objectius empresarials.\nBenchmarking amb la competència.\nEstratègia i objectius del pla.\nImplementació del pla del màrqueting. Calendari en xarxes socials i pla de continguts.\nSeguiment i evolució del pla. Definició de KPI’s amb valor afegit.\nGestió de crisi reputacional.\nGeneració de comunitat\nEls teus clients són els teus millors ambaixadors, per això, és important generar imatge de comunitat en les xarxes socials.\nContinguts orientats a la teva audiència\nAmb les estadístiques de les xarxes socials, pots conèixer al teu client i els seus hàbits per a obtenir ràpids resultats i optimitzant la inversió.\nMitjançant eines actuals, pots agrair als teus clients la seva fidelitat, amb cupons de fidelització, promocions especials de consum, etc.\nAprofita la teva reputació\nUna gestió activa en les xarxes socials pot diferenciar-te de la competència, i posicionar-te millor que ella.\nLes opinions, l'ingredient secret\nAnalitzem les valoracions i comentaris del teu local, en les diferents plataformes socials i gastronòmiques.Una gestió actualitzada i professional en aquests perfils pot fer-li aparèixer abans o després de la competència. Respostes pròximes, escolta activa als clients i amb la immediatesa que les xarxes socials requereixen.\nAlgunes plataformes com, per exemple, TripAdvisor, o altres guies, atorguen premis i certificats, com el Certificat d'Excel·lència, i és molt important que aquestes notícies, siguin compartides en les xarxes socials.\nLa millora de la reputació és un procés lent, incentivant que els usuaris el puntuïn, i vagi millorant les teves puntuacions en les xarxes socials. En cap cas, recomanem la compra d'opinions per a pujar ràpidament, perquè pot ser pitjor el remei que la malaltia.\nCaptiva públic de la teva zona\nCAPTACIÓ DE CLIENTS / Potenciar el negoci local\nComencem tot projecte generant una auditoria de la imatge digital del nostre client, valorant el pressupost i objectius marcats per a traçar un pla estratègic efectiu i eficient.\nEl treball de màrqueting local és molt important per a tots els negocis de restauració. Creem i optimitzem els perfils de Google MyBusiness, TripAdvisor i altres xarxes afins per a maximitzar la visibilitat dels nostres clients. Potenciem la teva presència en Google Maps a través d’estratègies de Google Adwords amb segmentació geogràfica.\nÉs molt important, disposar d’una pàgina web actual i visual, per a poder orientar els anuncis realitzats en Google o altres plataformes a la web, perquè està molt relacionat amb l’èxit de la campanya. A vegades, és millor realitzar pàgines landing noves si la usabilitat i conversió són majors, per això, és necessari una anàlisi del nostre equip especialitzat en Adwords.


Victòria del CE Manresa per tancar la lliga regular – Xiulet Final\nCE Manresa 2 – Terrassa FC SAD 1\nJosé Antonio Sánchez | 28/03/2021 19:30\nEl Manresa desperta del malson d’empats i dues derrotes en tota una volta, convertit en ‘un monstre’ que es cruspeix un dels favorits.\nFeia dos mesos i mig que el Manresa, d’ençà que va guanyar a l’Olímpic de Terrassa, havia entrat en un malson en què la trajectòria anterior havia anat perdent llum i tornant-se fosca. Empat rere empat, i amb dues derrotes pel mig, el pitjor moment del malson arribaria el 21 de març, a Valls, on l’equip blanc-i-vermell, lluny de fer pinya a la terra dels Castells, va fer figa.\nAquest diumenge, quan es va despertar, no va trigar gaire a adonar-se que s’havia convertit en un monstre semblant al que va descriure Kafka ara fa més de cent anys. El Manresa s’havia convertit en ‘un monstre’ amb molts tentacles, capaç d’arribar a tot arreu amb cadascú d’ells; amb uns ulls molt grans, capaços de veure qualsevol racó per on l’enemic volgués entrar al seu cau; amb un parell d’ariets que assestessin cops mortals en cas de necessitat i amb una mena de closca d’acer infranquejable, capaç de resistir els cops més durs del seu rival.\nAmb aquestes armes, el Manresa va fer front a la visita del Terrassa, un dels grans favorits per l’ascens, i les va saber emprar en cada moment d’un enfrontament que va agradar, i molt, a una parròquia entregada als seus en una graderia del Congost que feia goig. Malgrat que el Terrassa va saber donar-li el primer cop a un Manresa que tot just acabava de despertar, quan va engreixar la ‘maquinària’ va saber aprofitar els dos ariets per deixar noquejat el seu rival.\nNoah feia pujar la temperatura a una graderia agenollada als seus peus, just una setmana després d’haver complert 200 partits amb la camiseta del Manresa. Els interminables set minuts d’afegit no van variar ni un bri el guió perfecte: el Terrassa va ser víctima de ‘la metamorfosi’ d’un Manresa que ha tornat als seus orígens i que començarà la segona fase amb il·lusió renovada.\nDesprés que Ortega atrapés una pilota que anava a l’esquadra, encara que amb poca força per sorprendre’l (9’), a la següent jugada el Terrassa obria el marcador. Una jugada per la banda dreta de l’atac egarenc acabava amb una passada perfecta sobre l’arribada de Jaume perquè aquest afusellés Òscar Pulido, que debutava aquesta temporada a la porteria manresana (10’). No obstant, el Manresa va fer com si sentís ploure, sense que l’afectés gaire aquell cop, i tres minuts després aconseguia eixugar l’avantatge visitant amb un gol de Noah després d’una jugada enrevessada en què el davanter blanc-i-vermell va estar porfidiejant la pilota fins que va posar la punteta del peu dret enmig dels dubtes d’Ortega i els seus centrals. Vaselina perfecta i tornar a començar.\nDe sortida, a la represa, el Terrassa semblava que donava un pas endavant. Però va ser un pas efímer. El Manresa, a cada minut que passava, anava guanyant terreny a un rival que, poc a poc, quedava empetitit per la ‘multiplicació’ dels deixebles de Ferran Costa, que eren a tot arreu. Aquesta actitud, al llarg de la represa, va quedar palesa amb una dada inqüestionable: mentre que el debutant Òscar Pulido va passar pràcticament inadvertit, Ortega, el porter visitant, va tenir molt a veure en què el seu equip no marxés del Congost amb més gols al sarró (al sarró de gols encaixats, clar).\nUna possessió llarga amb tints ‘guardiolistes’, que es va iniciar a la defensa local, la culminaria Toni Sureda amb un xut sec al primer pal que Ortega, amb dificultats, va atrapar arran de gespa (53’). Cinc minuts més tard, Noah rebia una pilota en profunditat, a l’esquena de la defensa visitant, i es presentava tot sol davant Ortega; el mà a mà el resoldria el porter amb un peu miraculós que evitaria el 2 a 1 (58’). Un 2 a 1 que es va cantar des de part de la grada quan Toni Sureda (60’), arran d’un llançament de falta llunyà, va fer passar la pilota fregant el pal dret defensat per Ortega. La pilota es va estavellar a la xarxa posterior i va donar la impressió que havia sigut el desitjat segon gol manresà.\nUn segon gol del Manresa que, ara sí, arribaria un parell de minuts després. Pilota penjada a l’olla que Toni Sureda remata de primeres, a boca de gol; refús que recull Noah, amb la canya a punt, per tornar a obrar el miracle de convertir els peixos en gols (62’). L’afició, embogida i agenollada davant un davanter que s’acosta ‘perillosament’ al centenar de gols amb la camiseta del Manresa.\nDesprés del gol, una mica de pausa i el Terrassa, encara que li va costar redreçar la situació, a cremar les naus. El Manresa, per la seva banda, tentacles i ulls per tot arreu i aprofitant els espais que deixava la defensa visitant per crear pànic cada cop que s’acostava als dominis d’Ortega. Toni Sureda va fer passar la pilota a prop de l’esquadra als 79’, mentre que el mateix jugador veia com el porter rival evitava el 3 a 1 després d’un xut seu dins l’àrea (85’). Per la seva banda, els jugadors de Juanjo García topaven, una i altra vegada, amb un Manresa excels en defensa i tan sols una falta penjada a l’olla, que va relliscar a la calba d’Amantini i que va fregar el pal esquerra d’Òscar Pulido, i una rematada de cap després d’un corner tret al minut 96 i 45 segons (quan s’havien decretat 5’ d’afegit), podien haver deixat l’immens treball i joc del Manresa sense el premi de la victòria.\nUna victòria que va arribar després d’una volta sencera (la darrera va ser a l’Olímpic de Terrassa) i després de trenta-cinc anys sense guanyar el clàssic (l’any 1986). Una victòria aconseguida després de ‘la metamorfosi’. Ah! Una dada: el Manresa va acabar el partit amb dos jugadors juvenils sobre la gespa del Congost: Àlex Iglesias i Biel Rodríguez. Algú ho havia de dir.\nCentre d’Esports Manresa: Òscar Pulido, Amantini, Nil Pradas, Àlex Sánchez (Castanyer, 71’), Cuello, Noah (Èrik Rafael, 85’), Izan Checa (Uri Pérez, 71’), Toni Sureda (Solernou, 89’), Aleix Díaz (Biel Rodríguez, 89’), De Sande, Àlex Iglesias.\nTerrassa Futbol Club SAD: Ortega, Castillo (Agudo, 67’), Manu (Albert López, 45’), Lucas Viña, Àlex Fernández, Jaume, Lledó (Galeano, 67’), Mico (Luna, 78’), Salva, Pelegrín, Josu (Arranz, 78’).\n0-1 (10’) Jaume\n1-1 (13’) Noah\n2-1 (62’) Noah\nÀrbitres: Sr. Carlos Albelda Bárcena, de la delegació de BCN. Va estar assistit per Efrain Molina López (Girona) i Marcos Molina Martínez.


El millor, les riallades\nEl riure franc estimula gairebé tots els òrgans, sobretot si es té en compte l’increment de la circulació que segueix al massatge vibratori produït pels espasmes del diafragma. Gràcies a això, els òrgans funcionen millor i la seva resistència a les malalties és major.\nA més, durant l’acte de riure s’alliberen endorfinas, els sedants naturals del cervell, similars a la morfina. Per això cinc o sis minuts de riure contínua actuen com un analgèsic. Per aquest motiu s’utilitzi per a teràpies de convalescència que requereixen una mobilització ràpida del sistema immunològic. El riure immunitza contra la depressió i contra l’angoixa.\nMari Cruz García Rodera, amb més de 20 anys d’experiència, és la fundadora de la primera i única Escola del Riure a Espanya i de l’Associació Mundial del Riure. “Qualsevol riure no serveix per a obtenir els beneficis que busquem. Si la riallada no vibra i no és autèntica, no s’aconsegueix res. Ha de ser un riure sa.\nEncara que en més d’ocasió el riure pugui semblar una cosa intranscendent, s’ha demostrat que resulta molt favorable per a la salut, fins i tot té el seu propi lloc físic en el cervell. Aquest lloc es troba en una zona de la grandària d’una pruna, el còrtex prefontal. Aquesta zona és la part més humana del cervell, la que no desenvolupen altres animals. Segons els experts, en ella resideix la creativitat, la capacitat per a pensar en el futur i la moral. Per aquest motiu siguem els únics éssers amb capacitat de riure (no d’alegrar-se, que és molt diferent). El que succeeix quan riem és que el cervell processa la informació en una àrea diferent de l’habitual, que variarà segons la mena d’humor.\nAixò és tot el que es coneix de l’origen del riure, que és molt menys del que es coneix sobre els seus avantatges. La primera d’elles és el benestar immediat durant i després d’una riallada.\nAquesta sensació de benestar procedeix dels espasmes clònics del diafragma, el gran múscul que separa la cavitat pectoral de l’abdominal i un dels principals factors que intervenen en el procés. El diafragma es troba en íntima relació anatòmica amb tots els òrgans del cos que donen suport a la vida física. Sempre que hi hagi moviments convulsius en el diafragma aquests òrgans es veuen afectats e manera positiva pura, intensa i projectada des de dins. “El riure maliciós o burleta no serveix”, explica l’experta.\nVes a la pàgina anterior: « Per què és bo riure's\nVes a la pàgina següent: Reconeixement mèdic de la risoterapia »


El post del divendres, sobre el funcionament del cervell dels homes en mirar les dones, va tenir un cert nombre de comentaris i vaig prometre un segon post sobre un altre estudi que toca temes similars. Als comentaris de divendres, hi havia l’opinió general que la resposta dels homes enfront imatges de noies en biquini era previsible, però que la situació inversa seria més interessant i complexa.\nEn general hi ha un cert acord en que els homes som més simples, en el sentit que una imatge d’una noia espectacular la trobarem excitant, mentre que les dones són més complexes i caldrà tenir en consideració molts més matisos. I dic “simples” i “complexes” en sentit literal, és a dir, segons el nombre de variables a considerar. No hi ha cap valoració amagada ni despectiva ni positiva.\nPerò un altre estudi que s’ha fet sembla indicar que el que afirmen la majoria de noies no és veritat. O al menys, que les coses, una vegada més, són més complicades del que pensem.\nLa Meredith Chivers és una professora de psicologia de la Universitat de Queens que estudia la sexualitat humana. Però un estudi que ha fet no s’ha centrat, com la majoria, en les respostes sexuals d’homes i dones sinó en que és allò que desencadena aquestes respostes. En altres paraules, que és el que ens excita a uns i altres.\nPer fer-ho l’experiment va consistir en presentar a una sèrie de voluntaris vídeos de contingut sexual que podien ser de parelles heterosexuals, de parelles homosexuals (homes o bé dones), d’individus sols, (també homes o dones) i finalment, de bonobos, que són un tipus de ximpanzés.\nDesprés de veure les escenes els preguntava si allò els havia semblat excitant. Però no només això. També va mesurar el grau d’excitació que realment presentaven els individus. Uns aparells que es fan servir en estudis de fisiologia permetien mesurar el flux sanguini i la pressió que exercia el penis, i en el cas de les dones, un altre aparell mesurava el flux sanguini i el grau de lubricació de la vagina. La gràcia de l’estudi era comparar si el que diem coincideix amb el que el nostre cos diu.\nDoncs en el cas dels homes, la concordança era total i previsible. Els homes heterosexuals deien que trobaven excitant qualsevol escena en la que sortissin noies. Tant hi feia si era amb un altre home, amb una altra dona o soles. Les parelles de gais no els despertaven res i els bonobos tampoc. D'altra banda, si els individus eren gais, la resposta era semblant, però canviant dones per homes, és a dir trobaven excitant qualsevol situació on hi sortís un home.\nI la valoració física coincidia plenament amb les respostes. Allò que deien que era excitant... els excitava realment.\nPerò les coses en les dones van resultar ser completament diferents. Simplement no hi havia cap concordança entre el que deien i el que deien els seus cossos. Per exemple, la majoria deien que escenes lèsbiques no els feien res, tot i que els seus cossos deien una altra cosa. També hi havia resposta física, tot i que menor, en veure parelles d’homes. Per altra banda, les imatges de parelles heterosexuals afirmaven que les trobaven excitants, però segons el seu cos, tampoc n’hi havia per tant. De fet, fins i tot els bonobos els van induir una lleu, però mesurable resposta encara que cap ho va reconèixer.\nAquest estudi, ja ho podeu imaginar, ha donat peu a unes quantes bromes tipus “com podem saber el que volen les dones, si ni elles mateixes ho saben!”. Però en realitat ofereix unes quantes dades interessants i molt obertes a diferents explicacions.\nEn principi sembla que si que hi ha una dada clara. Els homes responen a situacions relacionades amb el sexe i amb l’objecte del seu desig, sigui una dona o, en el cas dels homosexuals, un altre home. En les dones, en canvi, semblaria que el que troben excitant són les situacions relacionades amb el sexe, mentre que l’objecte del seu desig és menys important.\nPerò també podria ser que fem servir la paraula “excitant” d’una manera diferent els homes i les dones. En els homes la resposta física i la mental van molt lligades. En canvi, sembla que en les dones les dues respostes estarien molt més dissociades. Podria ser que les situacions que tenen a veure amb el sexe si que els indueixin una resposta física, però per induir excitació mentalment (que després de tot és el que compta) cal alguna cosa més. Des d'aquest punt de vista les dones de l’experiment no estarien mentint. Simplement no identificarien la resposta física com “excitació”, en el sentit que ho fan els homes.\nAl final constatem una obvietat. Els diferents sexes són realment diferents. Tampoc ens queixarem per això, més aviat al contrari. Però potser interpretar les respostes o les actituds dels uns segons els conceptes dels altres no és un bon camí per entendre's.\nReconeixer que el sexe entre dones,les pot aportar un alt grau d'excitació, no és fàcil en moltes dones.\nNo és extrany que es "mullin" amb escenes eròtiques lèsbiques. El que veuen els ulls, són moltes carícies, petons,etc, en resum, sensualitat molt desitjable,per la majoria.\nNo sé si tindrà gaire a veure, però un dia em vaig adonar que tenia molt clara la forma del cul de l'home que m'agradava quan el vaig confondre d'esquenes amb el seu germà. Per la forma del cul vaig veure que no l'era! I jo que hauria negat haver-li mirat mai!! Només creia que em mirava els seus ulls...\nSi és que, realment, els homes som molt simples, segurament per això ens costa tan saber que volen realment de nosaltres, és que som curtets...\nJo seguiré provant allò del vestit d'Stormtrooper... ;)\nDoncs l'explicació dóna una resposta coherent.\nDe fer servir mones en aquest tipus d'experiments n'havia sentit alguna cosa, de totes maneres és ben interessant l'estudi.\nostres, que interessant! M'ha encantat el post ^^\nEn realitat, el fet de que la resposta física i la mental no tinguin una connexió tan directa no sabria dir si és un avantatge o un inconvenient...\nLes dones tenen la gran capacitat de practicar el sexe amb plenitud o per conveniencia , mentre que nosaltres hi posem sempre tots els sentits . Potser es això el que ens fa més simples .\nCrec que puc afirmar per experiència pròpia que la psicologia sexual i afectiva de les dones és més complexa, perquè tot té diferents capes. No reconeixen coses, no perquè no vulguin fer-ho sinó perquè hi ha molta més complexitat. Podriem parlar de que els homes funcionem en binari i que en canvi, la funció que explicaria la funció femenina és una corba ben sinuosa (matemàtiques i sexe, sublim!). No sóc pas un Don Juan però és que o és això o canvio de vorera ara mateix...\nAnònim. Homeee, tampoc serà tant. però gràcies! :-)\nAgnès. La sensualitat, del tipus que sigui, es estimulant oi?\nViolette. Això deu indica que una cosa es el que miraves i l'altra el que veies ;-)\nCarquinyol. Doncs un striptease amb el vestit de stormtrooper té moltes possibilitats! :D\nAlasanid. Però saps molt be que no n'hi ha prou amb que les respostes siguin coherents. Cal demostrar-les. I això sempre es més complicat.\nLaia. Doncs imagino que segons la ocasió serà per a millor o no. Tot té dues cares.\ngarbí24. En qüestió de capacitats no hi ha color. Nosaltres fem el que podem i prou, que no es poc.\nArcangelo. Mmm bona similitud. Elles són analógiques i nosaltres simplement binaris.\nM'ha fet molta gràcia, per variar, el teu article ^^\nDoncs perquè una tarda, digerint el dinar, davant la tele a punt per la migdiada, vaig topar amb un documental sobre els bonobos.\nVaig flipar conills!!\nMascles amb femelles, femelles amb femelles, adults amb criatures, i tot entre família...!!\nVaig quedar tan bocabadada, i a més van dir tantíssimes coses que em van xocar, a part del comportament sexual d'aquesta espècie, que no vaig tenir gaire temps d'adonar-me que m'havia excitat.\nEn tot cas, m'estranya. Sóc del parer que moltes dones no coneixen bé el seu cos.\nEncara que als temps actuals les noies ja sàpigues que tenen tres forats entre les cuixes, moltes no han experimentat mai plaer per sí soles. I quan arriba el moment amb un home, fins i tot en poden arribar a saber més ells que elles.\nPer tant, potser estaria bé investigar si no és que les dones no tenen una relació forta entre l'excitament mental i el física perquè no es coneixen prou.\n(El que m'estranya no és les conclusions de la investigació de la qual parlaves, evidentment!!)\nSembla que m'he posat nerviosa i tot.\nM'he tornat a equivocar escrivint... uu'\n(El que m'estranya són les conclusions de la investigació de la qual parlaves, evidentment!!)\nJo també sóc del parer que la sexualitat en homes i en dones res a veure...això ens complementa? I desconeixement en els homes no ho sé, però en dones tan com vulguis, m'afageixo a l'opinió de la Júlia...\nJulia. ostres. Pensava que ningú hauria sentit a parlar dels bonobos!\nEl que dius que els resultats poden ser perque les dones no es coneixen prou... doncs no ho se, però sospito que no serà per això. mes que res per un problema de biaix a l'hora de fer aquests estudis. Normalment les persones que es presenten voluntàries és coneixen prou be. Qui no es coneix, tampoc acostuma a prestar-se a treballs com aquests.\nPerò això només és una suposició!\nI...calma! No ens posem nerviosos! :D\nThera. Suposo que justament son les diferencies les que ens complementen. Falta que sapiguem com fer-ho.\nÉs evident que som diferents i molt curiosa la reacció de les dones. Molt interessant, com sempre!


City Garden Apartments Split Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nOmiska 8, Split Centre, Split, Croàcia, 21000 - Veure al mapa\nMés informació sobre City Garden Apartments\nAl visitar Split, vosté es sentirà com a casa a City Garden Apartments, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un ambient ben cuidat i la seva proximitat a Agencia de Viatges i Turisme, Bačvice, Palau Papalić donen a aquest hotel un encant especial.\nCity Garden Apartments també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Split. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, habitació familiar, àrea de fumadors.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, insonorització, despertador, llits extrallargs (> 2 metres) a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, City Garden Apartments no troba competidors en cap categoria.\nCal que informeu el City Garden Apartments de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Ecodiari: Els temporals d'enguany han afectat la nidificació de la gavina corsa\nAguaita.cat | Actualitzat el 25/05/2020 a les 14:23h\nUn total de 2.827 parelles de gavina corsa (Larus audouinii) han niat a Catalunya el 2020, segons dades de l'últim cens elaborat per la Xarxa de Rescat de Fauna Marina, i personal tècnic del Departament de Territori i Sostenibilitat, amb el suport dels ports de Barcelona i Tarragona.\nDel total, 2.516 parelles han niat a les Terres de l'Ebre i el Camp de Tarragona, la majoria, 2.066, al delta de l'Ebre. 311 parelles han niat a Barcelona.\nLa xifra global del 2020 suposa una nidificació de 728 parelles menys que el 2019 i 927 menys que el 2018. El personal expert atribueix esta baixada al temporal Gloria i al fet que va afectar el territori abans de Sant Jordi. Així, tot i que el confinament i la paralització de l'activitat humana dels últims mesos ha ajudat moltes espècies d'ocells a niar, les xifres d'enguany de nidificació de la gavina corsa a Catalunya han quedat per sota de l'any passat\nLa colònia més gran, al delta de l'Ebre\nEl delta de l'Ebre és l'indret que més nidificacions acull, amb 229 parelles a les Salines de Sant Antoni (la Tancada) i 1.837 a la Punta de la Banya. El cens, que s'ha fet amb grans dificultats pel precari estat de la barra del Trabucador que dona accés a la colònia de la Banya, mostra una translació de parelles cap a la tradicional colònia de la Banya, esta sí beneficiada per l'aïllament derivat de la trencadissa temporal del Trabucador i la manca d'activitat de la COVID-19. No obstant, els números globals del Delta de l'Ebre són estables els darrers anys.\nPer la seua banda, al Port de Tarragona, on només s'ha pogut accedir recentment, el temporal d'abans de Sant Jordi va inundar l'esplanada habitual de la colònia, la qual cosa va provocar la seua fragmentació en tres grups. Amb tot, l'espai disponible ha estat limitat i la població total ha caigut de les 1.043 parelles de 2019 a les 450 de 2020.\nLa colònia a Barcelona\nLa població de gavina corsa a les comarques de Barcelona s'ha distribuït històricament entre el Delta del Llobregat i el Port de Barcelona, amb una relació directa entre els dos indrets. Inicialment va niar al Delta del Llobregat i, a partir de 2013, va mostrar alts i baixos fins que el 2016 es va establir al Port de Barcelona.\nTot i els últims esforços del Consorci del Delta del Llobregat per recuperar la nidificació de gavina corsa en este indret, el 2020 tampoc no s'ha aconseguit la recolonització de la zona. El mateix temporal d'abans de Sant Jordi i els efectes previs del temporal Gloria no hi han contribuït. El 2019 ja hi va haver un intent de recolonització, quan 67 parelles van fer niu, però cap va tirar endavant per l'abandonament de la colònia. Enguany s'ha registrat algun indici a l'abril, que finalment no ha fructificat.\nPel que fa al Port de Barcelona, les xifres de nidificació d'enguany arriben a les 311 parelles, un 10% menys que el 2019 (344). El 2017 aquesta xifra va pujar fins a 537, coincidint amb l'abandonament del Delta del Llobregat, i 582 parelles el 2018. El port també va quedar afectat pel temporal Gloria i la zona de la colònia, al dic Est, havia de ser arranjada i reparada tot just abans del confinament per la COVID-19, encara que es va acordar posposar les obres fins a la finalització de la cria de la gavina corsa.\nTanmateix, l'accés a la zona estos dies ha permès constatar la colonització d'un grup de gavines d'una zona en obres actives al moll adossat, on el 2020 s'han instal·lat 157 parelles. Estes, sumades a les 154 parelles més del dic suposen el total de 311. La tria de la zona nova estaria relacionada amb l'afectació del temporal Gloria al dic Est i a la paralització de l'activitat per la crisi de la COVID-19.\nCaldrà veure, segons els experts, si la paralització de l'activitat afecta a la cria en relació a la mida de posta i l'èxit reproductor, ja que la gavina, com altres espècies, s'aprofita dels descarts pesquers, i el descens de l'activitat pesquera de les darreres setmanes la podria haver afectat. Precisament, un equip científic del CSIC avaluarà aquests efectes, dins del seu estudi periòdic de l'espècie.\nUn ocell de la Mediterrània\nLa gavina corsa és l'únic làrid catalogat com a vulnerable que gairebé només es distribueix a nivell mundial dins la Mediterrània. Inicialment niava a illots mediterranis i després va colonitzar els anys 80 el delta de l'Ebre, que va arribar a acollir més de dos terços de la població mundial i un màxim de 15.396 parelles l'any 2006. Posteriorment, per un cúmul de circumstàncies, la població es va fragmentar i l'espècie va colonitzar alguns ports.\ngavinagavina corsaDelta de l'Ebrenidificacióaus


BMW X6 M Competition, un SUV que va a SAC\nLa marca bavaresa presenta les versions M i M Competition del nou X6, que ara arriba als 625 CV per menjar-se el món\nDesprés d’haver presentat el nou X6 aquest estiu, BMW finalment ha presentat les versions més picants del seu totcamí esportiu cupè, els X6 M i X6 M Competition, que es presentaran oficialment durant el saló de Los Angeles i que arribaran al nostre mercat el mes de maig vinent.\nBMW X6 M Competition / BMW\nEl nou X6 M destaca per una estètica encara més esportiva i musculada gràcies a diversos detalls, com la calandra enfosquida de color negre, les grans entrades d’aire davanteres, un nou aleró posterior i fins i tot un difusor esportiu posterior que allotja quatre cues d’escapament de titani de tall esportiu.\nBMW X6 M / BMW\nPel que fa als interiors, BMW ha millorat la qualitat percebuda dels materials utilitzats gràcies a uns nous seients esportius multifunció, un volant esportiu M i pedals d’alumini, entre altres. A més a més, el nou X6 M incorpora un nou quadre d’instruments digital BMW Live Cockpit Professional que millora la nitidesa de la resolució i la gestió del sistema d’infoentreteniment, i permet modificar els paràmetres i modes de conducció del cotxe i gestionar les informacions que vol rebre en el seu ‘head-up display’.\nSUV o SAC, qüestió de gustos\nA BMW han inventat un nou concepte que pot inaugurar tot un segment: els SAC. Els SAC (sports activity coupé) és com els de Munic anomenen l'evolució dels totcamins tradicionals maridats amb formes i dissenys de cotxes cupè de tall esportiu.\nUn dinosaure amb cor d’atleta\nMecànicament, el nou X6 M utilitza un motor V8 4.4 TwinPower Turbo que arriba als 600 CV, tot i que les versions X6 M Competition veuen incrementada la seva potència fins els 625 CV, mantenint el mateix parell de 750 Nm.\nDetall motor V8 / BMW\nAquest SUV cupè esportiu té una velocitat limitada electrònicament de 250 km/h, tot i que opcionalment pot arribar als 290 km/h en cas d’equipar el paquet M Driver’s Package, i una capacitat d’accelerar de 0 a 100 en 3,9 segons –3,8 segons en el cas de la versió M Competition.\nInterior BMW X6 M Competition / BMW\nLes dues versions M utilitzen de sèrie un canvi automàtic Steptronic de vuit relacions i el sistema de tracció total M xDrive, que envia més parell a l’eix posterior gràcies a un nou diferencial posterior. La gran novetat d’aquest sistema és que permet incorporar també dos nous modes de conducció anomenats 4WD i 4WD Sport, que mantenen l’eficiència i eficàcia d’un sistema de tracció integral però intenten garantir la motricitat i les sensacions més pures d’un vehicle de tracció posterior.\nDetall llandes BMW X6 M Competition / BMW\nA banda de les millores mecàniques, el departament BMW Motorsport ha millorat la rigidesa torsional del xassís i el sistema de direcció i suspensió per millorar l’experiència dinàmica i fer d’aquest totcamí gran un autèntic SUV esportiu.


Fundació Jacint Verdaguer - II Concurs de Corrandes de Folgueroles\nData inici 25.04.2022\nData finalització 08.05.2022\nLloc Escola municipal\nII Concurs de Corrandes de Folgueroles\n25 d’abril - 8 de maig Organitzat per l’Institut Escola Mn. Cinto\nLa convocatòria per participar al II Concurs de Corrandes s'obre el 25 d'abril i es tancarà el diumenge 8 de maig. Es tracta d'un concurs públic on pot participar tothom: l'alumnat de l'institut-escola, la gent de Folgueroles i la gent de tot arreu. Un concurs amb premis! L'ajuntament de Folgueroles col·labora amb el concurs i patrocina una sèrie de premis: 2 per la categoria de Primària, 2 per la categoria d'ESO i 2 per la categoria d'adults. D'aquest II Concurs de Corrandes de Folgueroles sortiran 1 Enfilador major (categoria adults) i 2 Enfiladors fadrins (guanyadors Primària i ESO).\nPer participar al concurs només cal enviar un vídeo d'uns 20 segons, gravat en horitzontal, cantant una corranda. Aquest any la temàtica del concurs és, en sintonia amb la Setmana Verdaguer, el mar i els cims. Per tant, totes les corrandes que es presentin al concurs han de tenir com a fil conductor aquest tema. L'encarregat de seleccionar les corrandes guanyadores és el Jurat del concurs, que aquest any està format per en Carolino i l'Àlex Pujols (experts glosadors de Folgueroles) i la Margarida Joanmiquel 'Meg' (glosadora de Figueres i professora de matemàtiques a secundària).\nDurant el termini tothom que vulgui podrà fer arribar el seu vídeo cantant una corranda amb la temàtica d’aquest any. A partir del dia del tancament, el jurat deliberarà i es comunicaran els guanyadors de les tres categories –primària, ESO i adults. Es comptarà amb en Carolino, glosador referent de Folgueroles, la Margarida Joanmiquel Meg i l’Àlex Pujols com a membres del jurat del concurs d’adults i com a jurat simbòlic de la mostra d’alumnes.\nParal·lelament, a l’institut escola el dia 13 de maig, de les tres a dos quarts de quatre de la tarda, es farà la I Mostra de glosa d’alumnes - Combat de corrandes, que s’hauran preparat a través d’uns tallers de glosa amb el Cor de Carxofa.\n#corrandesfolgueroles #corrandescarolino #concursiemossencinto\nBases II Concurs de corrandes de Folgueroles


Paloma ja és regidor d'Esports després del pacte a Olesa - Regió7\nPaloma ja és regidor d'Esports després del pacte a Olesa\nEl representant de JxO relleva en el càrrec Lourdes Vallès, de BO\n17·01·20 | 22:16\nDomènec Paloma, nou regidor d'Esports d'Olesa aj olesa\nEl regidor de Junts x Olesa (JxO), Domènec Paloma, ja assumeix les responsabilitats de la regidoria d'Esports de l'Ajuntament d'Olesa de Montserrat. Relleva en el càr-rec Lourdes Vallès, l'anterior titular d'Esports, que pertany al grup del Bloc Olesà (BO).\nEl regidor de JxCat d'Olesa, que a final de desembre va rubricar un pacte de govern amb el Bloc Olesà, s'ha marcat com a objectius la millora de les instal·lacions esportives municipals, el suport a la feina de les entitats i l'impuls de l'esport base i els equips sènior.\nLa millora de les instal·lacions esportives municipals, el suport a la feina de les entitats i l'impuls de l'esport base i els equips sènior. Aquests són alguns dels objectius que s'ha marcat el nou regidor d'Esports d'Olesa, Domènec Paloma, segons va donar a conèixer ahir el govern olesà.\nQuant BO i JxOlesa van anunciar l'acord de govern fins a la fi del mandat, ja es va anunciar que Domènec Paloma es faria càrrec de la cartera d'Esports, a partir d'aquest mes de gener. De fet, la trajectòria de Domènec ja el feia veure com un bon responsable de la cartera d'Esports, segons havia explicat Miquel Riera, alcalde d'Olesa pel Bloc Olesà. Domènec ha estat esportista en diferents disciplines.\nPaloma ha estat vinculat al Tir Arc Olesa (va guanyar diferents campionats), l'EFO i també ha estat delegat d'esportistes amb discapacitat física. A més a més, ha estat tres cops subcampió d'Espanya i dos subcampió de Catalunya en motocicleta en la modalitat d'enduro.\nDomènec Paloma va assegurar ahir que assumeix la regidoria amb moltes ganes de «treballar pel poble, per l'esport base i també pels equips sèniors». Pel que fa a les prioritats marcades per a aquest mandat, la millora de les instal·lacions esportives municipals és un dels reptes. Per exemple, segons Paloma, tot i que s'han fet reformes al pavelló Salvador Boada i al complex de les piscines municipals, encara queda pendent reordenar els espais i ampliar-los, amb l'ajuda d'altres administracions. Un altre dels equipaments que necessita millores, va dir, és el camp de futbol.\nUna de les instal·lacions renovades recentment ha estat la piscina coberta municipal, que, després de mesos d'obres en què han sorgit molts entrebancs, va obrir portes el dia 30 de desembre passat. Precisament, i sobre els nous vestidors d'aquest equipament, una de les queixes manifestades per persones usuàries era el fet que els vestidors per a persones amb mobilitat reduïda no tenien les dimensions adequades. En aquest sentit, el regidor ha assegurat que els vestidors compleixen la normativa i que ell mateix, que va amb cadira de rodes, ha comprovat que s'hi pot moure sense problemes. Ara bé, és cert, ha dit, que potser les mides són justes per a les cadires amb motor, una circumstància que es mirarà de solucionar amb una petita modificació.\nEl nou regidor també va anunciar que un dels objectius de l'Ajuntament és impulsar la construcció de nous equipaments a llarg termini.


La residència de la tercera edat d'Almassora realitzarà teràpies amb gossos\nEls usuaris de la residència de la tercera edat d'Almassora tindran, des de finals d'octubre, dos nous amics que els visitaran setmanalment. Es tracta del golden retriewer i del creuament de norfolk i terrier amb els quals duran a terme el programa d'intervenció assistida que el centre ha planejat per a aquesta temporada i que estarà adaptat a l'estat físic dels residents. Els animals han sigut ensinistrats per a interaccionar amb persones dependents i amb mobilitat reduïda i porten anys realitzant aquestes teràpies al costat dels seus monitors.\nEls objectius de la teràpia són treballar els àmbits socials i afectius, a través d'exercicis en grup i amb la introducció de nous estímuls, així com les àrees cognitiva i psicomotriu dels participants amb exercicis d'equilibri, coordinació i atenció. A l'inici de la teràpia, els professionals encarregats de realitzar-la valoraran les necessitats de cada usuari per a adaptar els exercicis a les seues necessitats i limitacions.\nLa regidora de Benestar Social, Diana Belliure, ha destacat el valor socialitzador d'aquesta activitat patrocinada per l'Ajuntament d'Almassora per als residents. “Per a les persones majors és fonamental mantenir les relacions socials i fins i tot crear nous vincles personals, alguna cosa que aconseguirem gràcies a aquesta activitat”. Belliure ha destacat l'immens treball que els professionals del centre realitzen perquè els ancians convisquen i compartisquen experiències amb persones de totes les edats. “Programes com el del 'Carnet TVI' o el de 'Arrels', que vam engegar l'any passat perquè els interns pogueren visitar els seus llocs de naixement, ens donen una idea de la importància que s'atorga la residència d'Almassora a mantenir activa la faceta social dels majors”.\nDes del propi centre afirmen que ja han tingut experiències puntuals en les quals els usuaris tenien contacte amb animals i el resultat ha sigut molt positiu. Els responsables de la residència de la tercera edat han confirmat que el personal del centre acompanyarà als majors durant les sessions i que realitzaran un seguiment de l'evolució de cadascun dels participants.\nEls assistents a aquesta activitat hauran de guiar als cans a través d'un circuit d'obstacles, una pràctica que es coneix com 'paragility' i que ha sigut utilitzada en nombroses ocasions amb persones afectades d'Alzheimer, síndrome de Down o dany cerebral sobrevingut. Els grups estaran formats per un màxim de 12 membres i les sessions tindran un durada d'una hora i cambra aproximadament.


El mòdul de cuina seguirà a Son Servera i es preveu que les noves instal·lacions estiguin dins el mateix IES Puig de sa Font\nEls batles de Son Servera i Sant Llorenç i la directora de l’IES Puig de sa Font, Mica Rosselló, entre altres representants municipals i educatius han assistit avui dematí a una reunió amb la directora general de Formació Professional del Govern, Maria Alorda per conèixer les accions que emprendrà la Conselleria d’Educació per solucionar la manca d’espai a l’IES Puig de sa Font pel curs vinent de mòdul de cuina 2016-2017.\nUn cop finalitzada aquesta importantíssima reunió per al futur de molts de joves del nostre municipi i d’arreu d’altres pobles que vénen a cursar aquesta especialització de la formació professional tan adient per a la nostra zona turística, aquesta Redacció es desplaçà fins a l’IES Puig de sa Font per saber de primera mà i en veu dels protagonistes quin serà el futur, fins ara incert, del mòdul de cuina.\nAbans de deixar-vos amb les declaracions, podem avançar la bona notícia que la Conselleria s’ha compromès a cercar-ne una solució i que es preveu que les instal·lacions estiguin enllestides per al curs que ve i que, encara millor, romandran al mateix centre escolar. Una bona notícia per als nostres joves, per al nostre municipi i per a molta gent de fora de poble que ve a cursar aquest mòdul tan fonamental per a l’única indústria que tenim a Mallorca, el turisme.\nMaria Alorda, directora general de Formació Professional del Govern\n«No preveim en absolut no oferir el mòdul de cuina en aquesta zona. La valoració de la reunió d’avui és positiva ja que totes les parts hem intentat cercar solucions que estan al nostre abast. Estam cercant un espai que puguem adaptar per tal d’instal·lar una cuina i que aquesta instal·lació sigui la definitiva per no fer apedaçaments d’un curs per l’altre. Consideram que el més oportú és fer la instal·lació per al mòdul de cuina dins el centre. No em planteig en absolut que per a l’any que ve desaparegui aquest mòdul, entre d’altres coses perquè els joves que han fet primer necessàriament han de fer el segon curs i, a més, no queda més remei perquè en aquesta zona turística és un cicle molt demandat, i des de la Conselleria hem de complir amb l’oferta que existeix en aquests moments.»\nNatalia Troya, batlessa de Son Servera\n«Per part de l’Ajuntament de Son Servera estam més que satisfets amb aquesta reunió. Fa dues setmanes anàrem a la Conselleria a xerrar amb la directora general i li vàrem proposar tres alternatives. Avui, després d’aquesta reunió, pareix que va cap endavant i l’alternativa que cobra més sentit -que és la que nosaltres també més consideràvem- és que el mòdul quedi dins les instal·lacions de l’institut. Valoram molt positivament que la formació professional tan demandada pels nostres veïnats no abandoni el nostre municipi. Ara per ara podem dir que els alumnes que feren primer podran fer segon i que l’any que ve els alumnes interessant podran iniciar els seus estudis en el mòdul de cuina a Son Servera.»\nMicaela Rosselló Miralles, Directora de l’IES\n«Estic molt contenta que es valori la possibilitat que es faci el mòdul dins el centre, ja que és una petició que duim demandant l’equip directiu de l’IES Puig de sa Font des de fa anys. I pensam que és la millor opció per a tots.»


Vadevi | Elisenda Bonet: "El vermut, sempre amb patates i olives" | Actualitat\nElisenda Bonet: "El vermut, sempre amb patates i olives"\nLa directora de 48h Open House, s'asseu amb el Tot Barcelona per fer un vermut i explicar detalls d'aquest macrofestival d'arquitectura\nper Meritxell M. Pauné diumenge, 27 d’octubre 2019 - 09:12h\nElisenda Bonet fa un vermut Miró amb el Tot Barcelona | Jordi Play\nAquest cap de setmana milers de barcelonins i visitants fidels al 48h Open House Barcelona faran la seva gimcana anual per entrar a espais singulars que normalment no són visitables. Habitatges de disseny, infraestructures ferroviàries, instal·lacions de gestió de l'aigua, fàbriques, palaus modernistes, institucions, sales de ball i fins i tot cuines de restaurant amb estrella Michelin: més de 200 indrets fan portes obertes i un guia n'explica de forma altruista tots els detalls i secrets.\nL'arquitecta Elisenda Bonet Saumench (Barcelona, 1965) és fundadora i directora d'aquest gran sarau, que compleix 10 edicions a la capital catalana. La d'enguany està dedicada a les dones arquitectes, que avui com ahir tenen menys visibilitat que els seus col·legues masculins. Coincidint amb la cita, l'hem visitat al despatx per fer un vermut i parlar del festival, de com evoluciona l'arquitectura de Barcelona i dels noms que han quedat eclipsats per Gaudí.\nEl 48h Open House Barcelona té un historial d'afluència brutal. Hi ha hagut edicions amb pluja, amb molta calor, amb la ressaca del referèndum de l'1-O… I sempre les cues han estat espectaculars. Què ens passa als barcelonins, que tenim tanta fam de portes obertes? Hi ha dèficit al llarg de l'any?\nPoder conèixer l'arquitectura entrant-hi és una fórmula interessant, que es va inventar Victoria Thornton fa 27 anys a Londres. Nosaltres vam entrar al festival el 2010, com a 8a ciutat i ha crescut exponencialment fins a les 46 ciutats del món que actualment hi participem. Per nosaltres és bàsic que algú t'expliqui l'edifici, forma part de l'experiència arquitectònica. A altres països l'Open House rep més públic amb menys edificis, perquè fan portes obertes sense guiatge. Aquí cada visita s'ha de fer en grups de 20 o 25 persones com a màxim. Com en totes les arts, si no te l'expliquen l'arquitectura s'aprèn per ciència infusa!\nMolts diumenges hi ha museus i institucions que obren portes de franc, però no atrauen la gentada d'esdeveniments com l'Open House o la Nit dels Museus. I ja no diguem anar-hi pagant entrada…\nA la gent li agrada unir-se a una festivitat: encara que els museus obrin tot l'any, fa més festa anar-hi la Nit dels Museus. I cada vegada se'n fan més, de portes obertes i itineraris. Per exemple participem també al maig a la Setmana de l'Arquitectura, que va crear fa tres anys l'Ajuntament. Però sí que és veritat que aquí ens costa ser generosos amb la cultura, mentre que vas pel món i veus que quan els museus fan portes obertes i posen una capsa de donatius acaba plena de bitllets. Som així, què hi farem. Al festival tenim la sort de comptar amb un públic fidel que ens compra cada any la guia, que costa 3 euros i no cobreix el cost d'editar-la, però és una manera de valorar l'arquitectura.\nUs fa por morir d'èxit? Les llargues cues s'han anat fent tan famoses com el festival.\nHi ha cues al centre de la ciutat, però si vas als districtes de Nou Barris o Sant Andreu no n'hi ha o molt poca. O si vas a altres ciutats participants, com Santa Coloma de Gramenet o l'Hospitalet de Llobregat, on pots veure des d'hotels contemporanis fins a masies tradicionals.\nEstan millor que abans, però no tan bé com els homes. És veritat que tant homes i dones troben avui dificultats en la professió i molts joves han d'anar a treballar a l'estranger. Però volem reivindicar la dona arquitecta perquè li ha costat molt tenir clients importants i ser reconeguda. Per exemple el mercat dels Encants el firma l'estudi B720 Fermín Vázquez Arquitectes, però és obra d'Anna Bassat. N'és sòcia fundadora i gairebé no se la coneix. Aquest any participa al festival una obra seva impressionant, l'escola maternal del Liceu Francès. Un altre exemple és Carme Ribas. Des del primer any participa al festival amb Pere Joan Ravetllat. Els vam proposar sortir en un vídeo sobre el mercat de Sant Antoni i va venir ell, així que l'any passat en incorporar un edifici d'habitatges per gent gran vam demanar explícitament que al vídeo sortís ella.\nÉs un cas realment curiós. Tant en el seu primer despatx com en el segon, ell era més anomenat que elles. També hi fa molt era una persona amb un magnetisme especial. Aquest any tenim visitable el centre Kàlida de Sant Pau, que és de la Benedetta Tagliabue però el firma amb el nom dels dos [EMBT]. De Pinós tenim un conjunt excepcional: la plaça Gardunya, l'escola Massana, el tancament de la Boqueria i l'edifici d'habitatges del davant, que s'ha acabat aquesta setmana.\nAlgun edifici que s'hagi resistit tota aquesta dècada i sigui la gran assignatura pendent?\nLa Casa de la Marina, un bloc de pisos racionalista de Josep Antoni Coderch a la Barceloneta. Ho hem intentat vàries vegades a través de diferents contactes i res, em penso que no l'aconseguirem mai! Però en canvi hi ha 17 edificis que repeteixen per 10a vegada, que també s'ha de valorar.\nDeu anys deuen haver evidenciat per on va el gust dels barcelonins: quin tipus d'edificis o de quin estil tenen més èxit?\nEls històrics que no pots visitar mai, com les Torres Venecianes o l'Arc de triomf. Són coneguts ja per fora i durant l'any no tens oportunitat.\nSi només tingués temps per visitar 3 dels edificis d'aquesta edició, quins no es perdria?\nM'agradaria anar als menjadors de la SEAT! Costa molt d'entrar-hi la resta de l'any i és un edifici xulo que encara està en actiu. I a més al costat s'hi pot veure la col·lecció privada dels vehicles que ha fet la marca al llarg de la seva història i algunes rareses. També aniria a la fàbrica ENMASA Mercedes Benz, perquè aviat començaran un projecte de reforma i així no es podrà veure més. I en tercer lloc, algun clàssic d'Antoni de Moragas, com els habitatges del carrer Gomis.\nÉs com als artistes, si els hi veus més els dones més reconeixement. Gaudí ha sortit tan publicitat arreu, que és molt conegut i eclipsa per exemple a Josep Maria Jujol, coetani seu. Per sort a Sant Joan Despí tenim la major concentració d'obra jujoliana per metre quadrat. Era un artista integral i avançat, com demostra la Casa Planells de l'Eixample: en ple modernisme ja era expressionista-racionalista. El mateix amb Rafael Guastavino quan va patentar la volta catalana: va veure una oportunitat de business i se li va tirar tothom a sobre! A Vilassar de Dalt va fer la cúpula amb volta catalana més gran de l'Estat. Va haver de fugir a Nova York i allà li passa com a Enric Sagnier aquí: hi té 400 edificis i quasi no se'n parla!\nGeni ho és. Però l'èxit és multifactorial. En va començar a parlar tothom quan el crític Kenneth Frampton el va treure en una guia d'arquitectura als anys 60. Fins llavors, ben poc! I quan Gaudí va fer la Pedrera tothom se li'n reia! Després de la guerra ningú parlava de cultura ni d'arquitectura i la gran massa turística no va venir fins als anys olímpics.\nUn dels problemes que tenim amb els turistes és que s'estan tan pocs dies a la ciutat –la mitjana són 2,1 nits en hotels i 4 en apartaments– que la majoria només visita els grans hits. Per exemple van sí o sí a la Sagrada Família, però la majoria no pugen a visitar Sant Pau. Com trenquem aquesta inèrcia?\nPer divulgar altres noms és molt important dir sempre l'autoria d'obra o una reforma. A vegades al·lucinem en veure notícies de la inauguració d'un edifici sense el nom de l'arquitecte! En canvi és impensable que es deixin el nom dels grups que han actuat al Primavera Sound o el del director d'una pel·lícula. Descentralitzar també ajuda a conèixer altres arquitectures: nosaltres hem pogut donar a conèixer altres noms quan hem fet el salt d'escala metropolità. Les institucions i i Turisme de Barcelona, a través dels seus webs i canals, també ajuden a difondre altres noms. Tot plegat ha de ser la gota que poc a poc fa forat.\nElisenda Bonet és la directora del festival 48h Open House | Jordi Play\nSí que interessa! L'any passat vam triar el GATCPAC com a Arquitecte de l'any, vam obrir-ne una desena d'edificis i van tenir molt més èxit que el tema de l'anterior, que eren els Jocs Olímpics. A les obres posteriors, dels anys 60 o 70, els passa el mateix que a l'arquitectura contemporània: ens falten referències històriques. S'ha inaugurat fa poc el poliesportiu CEM Turó de la Peira, que té una qualitat magnífica i és molt sostenible, però costarà que la gent vagi cap allà. Si ningú t'ha dit que això és boníssim o no sortia al teu llibre de text, és normal que et costi més anar-hi.\nDesprés dels excessos de la bombolla immobiliària, els edificis icònics o d'autor han caigut en desgràcia. És una bona notícia o una pèrdua pels barcelonins del futur?\nHa sigut una sort! La part positiva de la crisi és ens ha fet racionalitzar més i pensar bé què és necessari i què no ho és. Per exemple hi ha blocs recents d'habitatge públic molt interessants i amb pressupostos d'execució molt baixos. Aquest és el camí, no cal fer-ho tot de marca. A més, els grans noms internacionals sempre tenen un estudi aquí que és qui fa el projecte i l'execució.\nA la Barcelona post-crisi d'avui, quin tipus d'edificis acaparen el millor disseny arquitectònic? Hotels, oficines, habitatge de luxe…?\nEls hotels tenen més pressupost per cridar més l'atenció, sí, però la tipologia més complicada de fer és l'habitatge. De qualitat, a baix preu, estètic, amb espais interiors interessants… i fora dels estàndards! Per què la gent busca pisos 3 habitacions si les famílies ja no les necessiten? El ciutadà té en ment el pis tradicional, però potser li convenen més els espais flexibles. Moltes oficines també s'estan transformant en coworkings o ja construint-se directament així, amb espais privats i espais comuns. L'arquitectura va cap a la flexibilitat, però a la ciutadania encara li costa.\nBarcelona té cíclicament protestes per salvar de la piqueta algun patrimoni. No està prou protegida l'arquitectura que la gent estima o és que ho volem salvar tot?\nLes institucions tenen tantes necessitats per atendre en els pressupostos que el patrimoni no serà mai el primer. A més de ser complicat, perquè des dels romans que hem anat destrossant patrimoni: construint-hi a sobre, adossant… Tampoc és qüestió de fer pessebres, potser hem de viure a la realitat. A Barcelona hi ha bones pràctiques en fàbriques, com la Fabra i Coats, on les naus s'estan adaptant a diferents usos actuals. En masies no tant, moltes cauen. Meritxell Inaraja per exemple té un projecte excepcional en una masia, Can Colom, a l'Hospitalet tocant a Sants. Depèn del gestor d'aquell moment, de si és algú amb sensibilitat.\nM'encanta el Monestir de Pedralbes. L'entorn és fabulós i l'interior encara més. I és un espai a reivindicar, perquè és un espai de dones. El va fundar Elisenda de Montcada, les clarisses l'han conservat durant segles, l'Ajuntament de Barcelona fa les rehabilitacions… Josep Maria Julià, arquitecte municipal, hi fa una feina molt bona.\nDe l'espai públic molts llocs que no m'agradaven s'han refet molt bé, com el passeig de Sant Joan o la font de Carmen Amaya. Ara tenim com a punt calent Urquinaona, que és una anti-plaça! Ningú es posa allà a fer res, com jugar o llegir un llibre, perquè està rodejada de trànsit. Lesseps era un desastre i al final Albert Viaplana va aconseguir fer una plaça a la que la gent hi va, gràcies també al procés participatiu encapçalat per Itziar González. Podria ser de més qualitat, però tots ens volem poder moure en cotxe i ens costa renunciar-hi.\nEl gran edifici públic del que parlarem els propers anys és l'estació de la Sagrera. Com li agradaria que fos?\nVermuts Miró vermut català


Aprovat el Pla Econòmic de la UdL per als propers anys\nEl Consell de Govern va donar ahir llum verda al document que recull les estratègies per adaptar la institució al nou context econòmic i pressupostari de retallades\nE l rector durant la roda de premsa de presentació del pla / FOTO: UdL\nAmb 41 vots a favor i 8 en blanc, el Consell de Govern va donar ahir llum verda al Pla econòmic de la institució per al període 2011-2014 amb l'objectiu que la UdL, sense paralitzar la seua activitat, s'adapti al nou context econòmic i pressupostari. És per això que el document, que reafirma el compromís de la Universitat amb la situació de crisi que viu el país i la responsabilitat de la institució amb l'ús dels recursos públics, no assumeix el nivell de retallada pressupostària que proposa el Govern de la Generalitat per a la UdL, de 6,8 milions d'euros per al 2011, ja que "posa en perill els nivells de qualitat en la docència i la recerca".\nLes accions del Pla, que haurà de ratificar el Consell Social, s'agrupen en dos àmbits, l'increment dels ingressos (que inclou bàsicament les actuacions de tipus general, les taxes i preus públics i altres tipologies d'ingressos) i la reducció de la despesa. Pel que fa al 2011, l'augment dels ingressos es xifra en 1.293.033 euros, mentre que la disminució de la despesa programada per aquest any és de 2.837.626 euros. El Pla estima assumir 4,8 milions de retallada com a màxim i destinar els altres 2 a dèficit, amb el compromís d'eliminar-lo al 2014.\nEl document actua sobre les diverses fonts de finançament i d'obtenció d'ingressos, així com sobre els diferents programes que articulen la despesa pressupostària de la universitat, de tots els seus centres, departaments i serveis. Tot i així, el Pla posa de manifest que la UdL vol convertir aquesta situació en una oportunitat per implementar estratègies que cerquin la sostenibilitat econòmica i un ús més eficient, funcional, i racional dels recursos humans econòmics, sense renunciar a garantir el manteniment de la plantilla de personal de la institució.\nLa UdL vol convertir aquesta situació en una oportunitat per implementar estratègies que cerquin la sostenibilitat econòmica i un ús més eficient, funcional i racional dels recursos humans i econòmics\nD'altra banda, el Consell de Govern ha aprovat al calendari acadèmic per al curs acadèmic 2011-2012. Les classes s'iniciaran el proper 14 de setembre (ja siguin graus o titulacions antigues), tot i que el 12 i el 13 l'alumnat de primer de grau té programades les activitats d'acollida. Quant als graus, els dos semestres dels curs consten de 17 setmanes de classes i de 2 d'avaluació sense docència que marcaran cadascun dels centres. Hi haurà 2 setmanes de recuperació, 1 al febrer, i 1 al juliol, per a cada semestre. Medicina però tindrà un calendari específic, amb recuperació al setembre, que serà aprovat en les dos properes setmanes.


Exèrcit Roig era el nom que rebia la selecció nacional d’hoquei sobre gel de l’URSS, líder mundial d’aquesta disciplina durant anys. Gabe Polsky utilitza aquest fet per revisitar la Guerra Freda des d’una perspectiva poc comuna a Occident: l’esport tal com es vivia a l’altre cantó del teló d’acer. A través de material d’arxiu ingent, entrevistes actuals als protagonistes de l’època (sobretot al molt iŀlustrat Slava Fetisov) i un bon polsim d’ironia, el director mostra com l’URSS va convertir el seu Exèrcit Roig esportiu en la millor arma de propaganda dels mèrits del sistema comunista. Des dels enfrontaments a les pistes de gel, Polsky acaba resseguint també la canviant relació dels ciutadans amb el seu país des dels anys posteriors a la Segona Guerra Mundial fins al govern de Putin. I certifica que, per molt que diguin, l’esport està lligat a la política.


Em fan falta classes d'anglès.\nLessons anglès idiomes classes classes d'anglès\nNecessito ajut en temes informàtics.\nLessons informática classes ordinador\nHola busco quien nos pueda ayudar con las materias de matemáticas, física y tecnología de primero de bachillerato. Es urgente\nBon día, gent!!!! Us vull fer partícips de un dels meus somnis, i és el de poder viure a pagès, cuidant la casa com a lloguer. He somiat i somio al Ripollès o Cerdanya. Siiiiiii, algun@ sap de quelcom 🎉🌿🎉🥀🌳🌱🌾🎉🥀🌳🌱 Mooooltes gràcies!!! Us convidaré sempre que vulgueu 😍\nOther pràctiques creixement personal benestar relaxació intercanvi calma classes aprendre compartir\nParteixo de 0. Tinc guitarra però no me'n ensurto sola...\nLessons guitarra classes\nEm ve de gust fer tallers, en general.\nLessons tallers classes aprendre\nTinc interès a aprendre coses noves i originals.\nOther tallers curiositats aprendre classes\nM’agradaria aprendre a entonar i així poder cantar. Mil gràcies\nLessons interpretació recitar classes cantar veu\nAmpliar coneixements de dibuix i pintura\nLessons classes dibuix pintura\nQuan tenia 18 anys era molt bona en matemàtiques però ja no recordo res. M'agradaria rebre classes per tornar a tenir un bon nivell.\nLessons matemàtiques classes\nBusco algú, que faci classes de repàs, per a nens.\nLessons repàs classes\nVull aprendre informàtica.\nLessons informática ordinadors classes\nClasses de filosofia\nDes de jove que sempre m'ha agradat la filosofia i ara tinc ganes de tornar-m'hi a posar de forma autodidacta. M'agradaria que algú m'ensenyés a fer-me un itinerari d'estudi, em recomanés bibliografia...\nLessons classes filosofia\nRepàs escolar (ESO)\nM'interessa aprendre francès.\nLessons francès Idiomes classes\nVoldria aprendre pintura artística.\nLessons classes pintura\nLessons classes música instruments\nM’agradaria aprendre àrab.\nM’agrada molt el mon i la cultura musulmana. He estat amb molts països de parla àrab, i m’agradaria molt aprendre aquest idioma\nLessons ocio afició classes\nM’agradaria saber cosir a màquina\nNivell bàsic. Odio tenir que dur uns pantalons a fer uns baixos. M’encantaria saber ferme unes cortines.\nLessons classes afició