Ontinyent repeteix la fórmula d’èxit del Circuit Cafè Teatre\nEl circuit Cafè Teatre “Campus Ontinyent-Ociversitari” torna aquest mes de febrer a la capital de La Vall d’Albaida amb una variada programació que tindrà com a cap de cartell i colofó l’actuació de Luis Piedrahita, i que consolida dijous com a dia de les actuacions.\nSerà la quarta temporada d’una iniciativa impulsada per la Fundació Campus Ontinyent, l’Ajuntament, Caixa Ontinyent i l’Associació d’Hostelers AHVAL, que des del 8 de febrer i fins al 24 de maig inclourà 8 espectacles gratuïts a diferents restaurants locals.\nLa programació començarà el 8 de febrer amb l’espectacle “No es por mí, es por ti” , de Rafa Alarcón al restaurant Aitana; per a seguir el 22 de febrer amb Patricia Sornosa i “desaparezca de aquí” al restaurant Monterrey. El 8 de març Pablo de los Reyes portarà el seu espectacle “No sóc freaky, pero ho intente”, i el 22 de març Sil de Castro actuarà al Tinell de Calabuig amb “Estamos jugando, no te olvides”.\nEl 5 d’abril serà torn per a Pablo Carrascosa i “Lo que te ronqué mientras te hacías la dormida” al restaurant El Taulell; i el 26 a Càrol Tomàs i “Pensat i fet” a la Societat de Festers amb sopar a càrrec de Casa Seguí. El 10 de maig Diego Varea parlarà de les “7 etapes” al restaurant Paixixi, i “Las Mosquitas Muertas” posaran en escena el seu show “entre las piernas” al bar Jauja. Aquest seguit d’espectacles, tots a partir de les 23:00 hores, tindran com a colofó l’actuació de Luis Piedrahita el 14 de juny a la mateixa hora al Teatre Echegaray.


Tela i més Tela: de maig 2013\nPublicat per Anna a 9:45 8 comentaris:\nEl dia de St. Jordi va néixer el Ramon, i la Sandra li ha fet un arrup. Li ha quedat molt bonic amb les aplicacions que li ha posat, una avioneta i el reu nom. Sempre es bonic que et facin un regal fet a ma i a mes si t'ha quedat preciós.\nA mes també li ha fet un conillet molt mono\nEs el de la dreta...\nEtiquetes de comentaris: arrup, nadó, ninos\nAquests dies no paro de fer coses per recent nascuts. Aquí teniu un conillet molt mono i el seu pitet-porta xumets de conjunt.\nI per acabar el meu germà ha fet un englobat amb les dues coses, també podeu veure els seus treballs a Evolució Globera.\nEtiquetes de comentaris: globofexia, nadó, ninos, pitets\nAvui quan els he vist no m'ho podia creure, he fet un bloc de patchwork i no hi he posat el meu primer treball!!! Doncs aquí està, vaig començar fent dos coixins. No m'ho pensava pas que de tot allò en sortirien coixins. Els vaig fer al vilabors amb la Carol i la Mercedes.\nAra els te la meva mare a casa seva. Espero que us hagin agradat.\nAquest es el segon que faig, el primer encara no l'he donat per això no el puc ensenyar. Des del primer dia que el vaig veure, vaig pensar que era genial: un pitet i a sobre t'aguanta el xumet!!! Ideal per un nadó.\nI per posar-hi un toc especial el regalarem dins d'un globus, el meu germà i jo fem un equip perfecte, EVOLUCIÓ GLOBERA .\nI així ho hem donat.\nPublicat per Anna a 12:52 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: globofexia, nadó, pitets, regals\nLa Montse de les mil i una idees fa un sorteig!!! Si ho heu llegit be, un sorteig. Quan arribi als als 250 seguidors, o sigui, que entreu al seu bloc i feu-vos seguidors que estareu dins el bombo.\nFas coses molt boniques Montse.\nHe anat fent cosetes de trapillo, puff, cistells petits, cistells grans... I aquesta vegada... han sortit flors!!\nEtiquetes de comentaris: globofexia, Trapillo\nNo tinc perdó... fa dies que va ser l'aniversari de la Laura, moltes felicitats!!!\nLi vaig fer uns petits detallets, va estar molt contenta.\nPer començar un clauer.\nUn petit moneder per posar la targeta de la feina i alguns calerons...\nI per últim un cistellet de trapillo\nAquí teniu tot el kit juntet.\nEtiquetes de comentaris: clauer, moneder, Trapillo


Torras i Lozano esperen veure “el millor Barça” a Antequera - FC Barcelona\nHomeSeccionsFutbol SalaPrimer EquipNotíciesTorras i Lozano esperen veure “el millor Barça” a Antequera\nTorras i Lozano esperen veure “el millor Barça” a Antequera\nEls blaugranes han viatjat a primera hora de la tarda rumb a Màlaga, per després traslladar-se amb autocar fins a Antequera El FC Barcelona Alusport és l’únic equip que ha guanyat aquest títol, que aquesta temporada celebra la seva segona edició\nEl FC Barcelona Alusport ja és camí d’Antequera. L’equip blaugrana vola amb un xàrter cap a Màlaga, on arribarà als voltants de les 18.00 hores. Des de Màlaga es desplaçarà per carretera fins a la localitat d’Antequera, con s’allotjaran en el mateix hotel que el rival en la gran final, El Pozo Múrcia.\nL’equip viatja amb els 12 jugadors del primer equip –Fernandao i Gabriel inclosos, malgrat que seran dubte fins a darrera hora- i amb la presència dels dos joves del filial que ja van ser presents a la Copa d’Espanya disputada a Logronyo –Eric Martel i Marc Tolrà-.\nEl Barça Alusport ha entrenat avui de 12 h a 14 h a la Ciutat Esportiva Joan Gamper i, posteriorment, ha dinat a la pista de gel de les instal·lacions del Palau Blaugrana. Al voltant d’un quart de quatre han pujat a l’autocar per desplaçar-se cap a l’aeroport del Prat.\nDimarts, roda de premsa i partit\nLa Federació Espanyola de futbol ha decidit que aquest dimarts, el mateix dia de la disputa del partit, hi haurà la roda de premsa de l’entrenador del FC Barcelona Alusport i del seu capità, Javi Rodríguez. Això serà al voltant de les 12.30 h, un cop l’equip hagi acabat la sessió d’entrenament que tindrà demà al matí per tenir una primera presa de contacte amb la pista blava que se sol muntar en aquestes ocasions.


Nules dona la benvinguda al Nadal amb l'encesa de l'arbre | Castelló Extra\nNules dona la benvinguda al Nadal amb l'encesa de l'arbre\nNules ha donat la benvinguda al Nadal amb l’encesa de l’arbre i l’enllumenat decoratiu dels seus carrers, un acte que ha estat protagonitzat per la reina de la Vila, Jèssica Gozalbo, i que ha comptat amb la presència d’una de les dames de la Cort d’Honor, Zaila Ferrer, i de diferents membres de la Corporació Municipal.\nA més, s’ha fet coincidir l’encesa amb el començament de la campanya de Nadal dels comerços de la zona centre que, com cada any, han celebrat la “Nit Oberta” en la que han participat diferents comerços amb el tradicional sorteig de regals per les compres que s’han fet en les botigues participants en aquesta campanya.\nDes de la regidoria de Comerç, Susana Tusón, assenyala que “el que es vol és dinamitzar el nostre comerç i que la gent isca al carrer i gaudeixca d’aquesta jornada passejant pel centre i pels seus comerços amb les garanties i seguretat que ens ofereixen en aquest temps de pandèmia”.\nL’acte ha servit també per a promocionar l’espot “Som la Llum del Nadal” que ha realitzat l’Ajuntament de Nules per a donar suport a la campanya nadalenca dels comerços i serveis de proximitat de la localitat, i que s’emmarca en la campanya Activa Nules.\nDe fet, s’ha aprofitat l’encesa per a realitzar un dels sortejos d’aquesta campanya, amb la que es repartiran 20.000 euros en premis, 5.000 euros cada mes des del mes de setembre fins al mes de desembre. Els premis consisteixen en 50 vals de 100 euros cadascú per a consumir en els comerços i empreses adherits a aquesta campanya.


"La lluna en un cove", revista literària en català: Editorial del número 47 de "La Lluna en un Cove"\n(Fragment abreujat): Si ens preguntéssiu què tenen en comú les peces que hem inclòs en aquest nou número (el 47) de “La Lluna en un Cove”, la resposta seria ben senzilla i ben simple: res en absolut. I, realment, és així com sona. És tan gran la disparitat de la selecció de textos que publiquem en aquesta ocasió, que, finsitot a nosaltres, que tenim, quant a temàtiques i estils, l’heterogeneïtat com a divisa, ens resulta, sincerament parlant, difícil justificar una tal tria. Hem procurat, això sí, fer com sempre hem fet: seleccionar el material més interessant d’entre totes aquelles propostes (no poques) que han arribat a la nostra redacció llunàmbula. Hi ha, a més, moltes novetats: algunes coses acaben, i altres comencen; nous cicles i noves il·lusions. ¿Què és el que acaba? Molt fàcil: la novel·la de Xavier Serra “Un nou començament”, que us hem ofert per capítols des del primer fins a l’últim. Així doncs, finalitza aquesta trepidant aventura de ciència-ficció, que ens ha fet viatjar a la velocitat de la llum a través de l’espai, a dins de la nau New Eve. Aquells que us vau quedar sense alè amb els capítols que us vam oferir en l’anterior número, ara ja podreu respirar. Per cert, una notícia sobre aquesta novel·la: l’editorial El Toll ha previst publicar-la en format llibre i incorporar-la al seu catàleg de narrativa, cosa que trobem que és motiu de felicitació pera l’autor. -- Continuem: dèiem que unes coses acaben, i unes altres comencen: en aquest cas, són dues les obres que a partir d’ara formaran part de la secció de publicació per capítols. En primer lloc: “Anna Karènina”, de L. Tolstoi, amb una nova traducció directa al català. No caldria potser comentar que es tracta d’una de les novel·les més famoses de tots els temps, objecte de diverses versions cinematogràfiques. A partir d’ara, els seguidors de “La Lluna en un Cove” podreu gaudir de la versió íntegra de la novel·la, a raó de dos capitulets per número. En segon lloc: “La neu fosa”, de la jove escriptora Maria Guasch, que us recomanem molt vivament; una obra que va rebre un accèssit al “Premi de novel·la breu ciutat de Mollerussa” 2012. -- Més coses: secció de traduccions. Són també tres les peces que us presentem en aquest número (i un cop més volem incidir sobre la referència a la total disparitat del material ací aplegat): per una banda, Jordi Castellet, en la seva faceta com a traductor i curador de textos, ens envia “Dos sermons del mestre Eckhart”, de Johann Eckhart de Hochheim, filòsof alemany de l’orde dominicà, professor a París i a Colònia. ¿Filosofia i teologia medieval, en una revista literària?, us podeu preguntar. Bé, ¿i per què no? Al cap i a la fi, també això és literatura, encara que unes tals peces vinguin mancades (almenys d’antuvi) per una clara intencionalitat estètica. De qualsevol manera, potser a molts lectors d’entrada els sobtarà trobar aquests ‹sermons› medievals entre les pàgines de “La Lluna en un Cove” [...]. A aquests i a tots en general us recomanem que llegiu la nota introductòria que el traductor aporta pera presentar els textos; veureu que allà queden justificades moltes coses, si és que calia realment justificar quelcom. Per la nostra banda, a nosaltres no ens ha calgut cap raó particular pera incloure aquests textos en la revista; simplement els hem trobat interessants, i dignes d’atenció. -- Saltant ara a segles no tan llunyans del nostre, i recuperant intencionalitats que es decanten més aviat vers el concepte que tenim actualment sobre la literatura en sentit estricte, us presentem el conte “Una lliçó de mundanitat”, d’Anton P. Txékhov. La qual peça, si bé ho mirem, no deixa d’aportar també, com qualsevol text al cap i a la fi, la seva pròpia filosofia, en darrer terme; o bé, tal vegada, la seva pròpia ‹ordenació› del món segons una determinada escala de valors, que s’expressen explícitament o implícita. En aquesta ocasió, Txékhov ens parla, bàsicament, sobre la ingenuïtat i sobre el seu trencament a causa d’un determinat esdeveniment explicat en el conte. Pera elaborar l’argument, se’ns planteja una situació que, tot i estar ubicada temporalment en l’època de l’autor (s. XIX), ens sobta per la seva incontestable actualitat en aquests anys que ara corren: la cosa va sobre relacions de parella i sobre els tercers implicats: en aquest cas, els fills de la parella anterior. La narració arranca dibuixant una escena ben coneguda en els nostres dies: hi ha hagut una separació (sembla que traumàtica) d’un matrimoni que ha portat al món dos fills (bé, això dels ‹dos› fills ja no és tan normal en la nostra època, que té els índexs de natalitat que tots coneixem, però vaja...); la nova relació afectuosa més o menys formal que estableix la dona separada (a càrrec de la qual ha quedat la mainada) genera un seguit de problemàtiques a diverses bandes que desembocaran en la situació crítica que es descriu en el relat. Tanmateix, sembla que Txékhov vulgui posar la titlla sobre la innocent (i sagrada) ingenuïtat d’un infant (un dels protagonistes) que es sentirà traït amb roïnesa per un altre dels personatges que intervenen en la història. -- Continuant en l’apartat de traduccions, us presentem, per primera vegada en “La Lluna en un Cove”, una peça d’un altre dels grans mestres clàssics del relat: Edgar Poe. Potser no caldrien presentacions. D’ell ha estat dit a bastament que, amb la seva genialitat, va saber crear un estil de narració breu que marcaria un abans i un després pel que fa a aquest format; alhora, va desenvolupar i establir les bases per al gènere policíac o detectivesc; valorats són els seus poemes; i inoblidables són, per descomptat, els seus relats de terror, un dels quals tenim la satisfacció de presentar-vos ara i ací a tots vosaltres: “La caiguda de la casa Usher”, un autèntic malson amb ambientació gòtica, delirants presències fantasmagòriques, fets extraordinaris i un desenllaç apoteòsic i fulminant, anunciat al mateix títol. Però, atenció: ¡molt de compte! Tingueu present que aquesta peça, tot i que terrorífica certament, va molt més enllà d’un ‹simple› conte de por: sobretot en la primera part, Poe, amb molta habilitat i agudesa, es dedica a fer un seguit d’exposicions, destrament imbricades a dins de l’argument, sobre el funcionament de la psicologia humana: ens parla sobre les percepcions, sobre les impressions, sobre la memòria, sobre les evocacions, sobre el caràcter de les coses i dels subjectes i sobre la ‹inter-influència› mútua que existeix (o pot existir) entre ambdós... construint d’aquesta manera una mena de compendi ‹lúdic› (per la seva condició literària) del saber que en la seva època hi havia sobre el funcionament intern de la ment humana. Ens parla també sobre art, i molt especialment sobre art abstracte, en un moment (atenció: primera meitat del s. XIX) en què aquest encara no s’havia desenvolupat formalment com a tal; avançant-se, per tant, al seu temps i demostrant la seva genialitat, no només en l’aspecte purament narratiu, sinó també en l’aspecte conceptual. Molts crítics consideren que, de fet, “La caiguda de la casa Usher” és una de les narracions més complexes de Poe, tant pel que fa a l’exposició d’idees com pel que fa a l’estil, marcat per una exuberant i deliciosa prosa barroca. Els lectors de la revista teniu, per tant, el privilegi de gaudir d’aquesta nova traducció al català. -- En la secció de relats originals, tenim, per una banda... [...]. -- Per una altra banda tenim un bloc de ‹parides› (reivindiquem per tant la ‹parida› com a gènere literari), encapçalat per Juglans Regia, amb dues peces: “Nova selecció de parides” (‹nova› perquè aquest autor ja va publicar anteriorment en aquesta revista el recull “Tretze parides tretze”), i el microrelat “L’univers és infinit”, que no deixa de ser també una ‹parida›; aquesta, però, tan grossa que s’ha cregut convenient publicar-la a part, com a peça independent. Juglans Regia és en aquest cas secundat per un altre autor: Juli Vert, que aporta, en la mateixa línia, la petita obra “Quan morim anem al cel”, completant el bloc ‹paridístic› (amb l’arrel ‹parida› i el sufix ‹-ístic›, del llatí ‹-isticus›, del grec ‹-istikós›, es forma el neologisme ‹paridístic›, que és adjectiu i té per tant flexió de gènere i nombre, igual que ‹novel·lístic›, ‹assagístic›, ‹aforístic›, ‹periodístic› i altres). -- Per cert, recuperem en aquest número la secció dedicada als jocs verbals: hi ha un creuigrama, un sil·labarisme, i un missatge codificat. Observeu amb atenció aquesta secció perquè hi ha premis... -- Més coses: nova secció de la Marta Nin (autora dels relats “El meu país” i “L’or i la porpra”, publicats anteriorment en aquesta revista), que, des de Roma, ens ha promès enviar-nos un seguit de petits articles agrupats sota el títol “Una Roma particular”; ¡no us ho perdeu! -- Finalment, incloem també una extensa entrevista a Elena Villalba, autora del llibre d’assaig “Spock i jo. De la ciència-ficció a l’espiritualitat” (Llibres de l’Índex, 2011). -- Tanquem el número amb la secció dedicada a l’obra gràfica, on ja sabeu que trobareu il·lustracions basades o inspirades en relats publicats en números anteriors de la revista. ¿Voleu saber quin ha estat el relat que ha quedat il·lustrat per un artista gràfic, i qui n’és l’autor? Doncs és ben fàcil: mireu-ho vosaltres mateixos accedint a l’apartat “Obra gràfica”, al final d’aquest número. -- I bé, amics llunàmbuls: ¿veieu com teníem raó quan començàvem fent referència a la disparitat de peces seleccionades i publicades en aquest número? Teologia medieval, viatges futuristes a través de l’espai, novel·les tolstoianes, contes txekhovians, relats de terror gòtic de Poe, articles des de Roma, jocs verbals, entrevistes, parides, il·lustracions, relats originals en català de diversos autors... -- (Aquest és el fragment abreujat de l'Editorial del número 47 de "La Lluna en un Cove")


Jardineria Cuerba Domènech - Festes Catalunya\nJardineria Cuerba Domènech\n258 Partida els Barrancs, 43392 Castellvell del Camp, Tarragona\n627 566 135\nA Jardineria Cuerba Domènech son especialistes en el disseny i realització de jardins, regs per aspersió, podes, manteniments, poda i fumigació de palmeres, gespa artificial i treballs amb mini excavadores.\nTenen un gran equip de professionals, experts en el sector, que s’encarreguen de dur a terme tots els processos pel projecte del teu jardí, des del disseny fins a la construcció de l’espai verd. Es caracteritzen per ser totalment personalitzats i únics, d’acord amb les desitjos i necessitats del client.\nTambé s’ocupen de totes les tasques de conservació perquè la teva zona enjardinada estigui en perfecte estat en qualsevol moment de l’any.\nSom professionals seriosos i compromesos i utilitzen sempre matèria primera de primera qualitat per aconseguir excel·lents resultats en els seus treballs.\nContacta amb ells i demana pressupost sense compromís!


El Consell del Segrià imposa sancions i rescindeix contractes de transport i menjador escolar\nEl ple ordinari de juny, demà divendres, serà telemàtic per primera vegada i s'oferirà en directe pel canal de Youtube del Consell.\nEl Consell Comarcal del Segrià, donada l’excepcionalitat de\nla situació actual i davant la impossibilitat de desenvolupar la sessió de manera presencial,\ncelebrarà demà divendres, a les 10,00h, el ple del mes de juny per mitjans telemàtics via programa Zoom.\nEn aquest ple, el Consell, entre altres mesures, té previst ratificar l'imposició de sancions per infraccions greus en matèria de transport i menjador escolar, així com la rescissió de contractes en aquests àmbits.\n1. Aprovació de l’esborrany de l’acta de la sessió ordinària de 7 de febrer de 2020.\n4. Aprovació del Text definitiu del Conveni amb el Departament de Cultura per a la gestió del\npatrimoni documental del Consell Comarcal del Segrià i la comarca.\n5. Acord d’interpretació del contracte recollida selectiva illes: subministrament contenidors\nsoterrats al municipi d’Almacelles.\n6. Ratificació del Decret de Presidència núm. 179/2020, de segona pròrroga del contracte del\nservei de teleassistència que presta l’Associació de paraplègics i discapacitats físics de Lleida\n7. Donar compte del Decret de Presidència núm. 193/2020, d’aprovació de la liquidació del\npressupost comarcal exercici 2019.\n8. Donar compte del Pla anual control financer exercici 2020.\n9. Donar compte de l’Informe anual del Consell Comarcal del Segrià relatiu a les resolucions\nadoptades contràries a les objeccions efectuades, les principals anomalies en matèria\nd’ingressos, els informes d’omissió de la funció interventora i els resultats del control dels\ncomptes a justificar i de les bestretes de caixa fixa de l’exercici 2019.\n10. Ratificació Decret de Presidència núm. 167/2020 de declaració de suspensió del contracte de\n11. Ratificació Decret de Presidència núm. 168/2020 de declaració de suspensió del contracte de\n12. Resolució fi d’expedient d’imposició de sancions per infracció greu: Servei Transport Escolar,\nlot 14, Hispano Igualadina SL Vigo Barcelona SA UTE.\n13. Acord d’imposició de sancions per infracció greu: Servei Transport Escolar, lot 19, Autocars\n14. Acord d’imposició de sancions per infracció molt greu: Servei Transport Escolar, lot 19,\nAutocars Ravigo, SL.\n15. Proposta d’acord d’incoació d’expedient d’imposició de sancions per infracció greu: Servei\nmenjador escolar, Alessa Catering SAU.\n16. Pròrroga de pròrroga del contracte del servei de transport escolar curs 2020/2021, expedient\n30/2016, lots núm. 10, 13, 15, 17, 18, 22, 24 i 25.\n17. Acord de fi d’expedient de resolució del contracte de servei transport escolar, lots 19 i 20,\n18. Acord de fi de l’expedient Revisió d’ofici expedient núm. 1/2018 de licitació del Servei de\nTransport Escolar, lot 1 i adjudicació del contracte.\n19. Ratificació Decret de Presidència núm. 238/2020 d’aprovació inicial de les bases reguladores\ndels ajuts de menjador per necessitats socio-econòmiques del curs escolar 2020/2021.\n20. Declaració Institucional conjunta per a la especial consideració de les zones rurals respecte\nl’impost d’emissions de CO₂.\nEl ple ordinari de juny del Consell Comarcal del Segrià, que per primera vegada serà telemàtic i s'oferirà en directe pel canal de Youtube del Consell: https://www.youtube.com/channel/UCbTRkBA3T3PLZt85JJdb6Vw\nEl passat divendres ja es va fer d'aquesta manera el Consell d'Alcaldies -a la imatge-, amb l'objectiu de complir les mesures de seguretat en l'actual situació de crisi sanitària i de prevenció de la Covid-19.


Challenge Allianz – 98a Jean Bouin\nPàgina inicial/Challenge Allianz\nLa carrera Jean Bouin comptarà un any més amb un Challenge Allianz\nPer Vuitè any, Allianz Seguros comptarà amb una classificació pròpia per a clients, treballadors i mediadors de la companyia a la cursa Jean Bouin Gran Premi Allianz, que se celebrarà el diumenge 28 de novembre de 2021 a Barcelona.\nAixí, en aquesta 98 edició, a més d’assegurar a tots els corredors, Allianz disposarà de nou d’un ranking propi per a les curses de 10 i 5 Km, anomenat Challenge Allianz. D’aquesta manera, els tres millors runners Allianz en les categories masculina i femenina d’ambdós recorreguts rebran un premi a les instal·lacions de la companyia de Barcelona. Cada any, més de 2.000 persones participen en el ranking Challenge Allianz de la Jean Bouin.\nAllianz Seguros patrocina aquesta cursa popular des de 2011 i porta anys assegurant als més de 12.000 corredors. Mitjançant aquest patrocini, la companyia expressa el seu compromís amb l’esport, la vida saludable i la cultura de l’esforç. Allianz vol animar a tots els clients, mediadors i treballadors a que participin en aquesta cursa i siguin ambaixadors d’Allianz, ja que la Jean Bouin comparteix amb la companyia valors com l’experiència, l’esperit de superació i l’orientació a resultats.\nLa cursa Jean Bouin Gran Premi Allianz és la més antiga del calendari atlètic espanyol i una de les primeres curses urbanes organitzades a Europa. Des de 1920 més de mig milió d’atletes han participat en aquesta competició que se celebrarà pels carrers de Barcelona. Aquesta prova té categories per a nens, amateurs, professionals i persones amb capacitats diferents.


Golejada de pretemporada a Ripollet | FC Martinenc\nInici » Futbol » Primer equip » Golejada de pretemporada a Ripollet\nEl FC Martinenc segueix carburant i ahir a Ripollet va golejar per 0-5 al conjunt local en un partit on es va demostrar que l’intens treball físic comença a donar els seus fruits. L’equip va oferir una molt bona cara en totes les línies i segueix treballant pel debut el proper de setembre contra la UE Sants.\nEl central Marc Martínez va demostrar la seva fortalesa en la pilota aturada i va marcar el primer de cap en una falta lateral al minut 11. El 0-2 va ser obra de Roland Garros de penal, que va provocar bé una internada de Miki Poveda. Amb el 0-2 i bones sensacions, tot i que Barragán va haver de lluir-se en diverses ocasions, es va arribar al descans.\nA la represa, Miguel López va moure tota la banqueta i es va mantenir un bon ritme de treball. Roland, bigolejador, va anotar el tercer en una acció de davanter centre i el jove Adri Felius -una autèntica bala- va fer el quart després d’una jugada de barret d’Adri Ruiz. Per acabar-ho d’arrodonir Eric Blasco es va estrenar amb la samarreta del Martinenc amb un gol de cap.\nUn bon test del Martinenc on es van veure coses molt interessants. L’equip de Miguel López segueix treballant.\nEl FC Martinenc estrenarà la temporada oficial 2017-18 al Municipal del Guinardó (12h) davant del…\nEl FC Martinenc ha caigut en el derbi contra el CF Montañesa per la mínima…


10 escenes de sexe per despertar pel·lícules per escalfar-se per a una nit de sexe\nVoleu gaudir de la bona estona per gaudir d'un vespre? Hem arrodonit 10 escenes de sexe de pel·lícules de xafogor per aconseguir que tots estiguin calents, molestos i de bon humor.\nSi bé a les persones els agrada fer relacions sexuals, hi ha un tipus de plaer diferent i, de vegades superior, derivat de veure que altres persones participen en un acte. No heu d’anar a grans llargs, com assistir a un programa de sexe en directe o fer una visita al moment privat d’una parella; el cinema us proporcionarà aquest tipus d'entreteniment.\nEl sexe ha estat un aparell de cinema durant dècades i és aquí per quedar-se. Imagineu el vostre blockbuster romàntic preferit amb tot el drama cursi ... però sense els moments íntims. L’evolució del gust del públic i la creativitat del guionista ha canviat la manera de representar el sexe a les pel·lícules. Abans, podia esperar xoc i indignació per la lleugera aplanada de la pell, però ara la gent s'avorreix fàcilment per la regularitat de l'amor a Hollywood. Bones notícies, però: els productors sempre saben lliurar als seus consumidors sempre més exigents.\nEscenes eròtiques per anar-hi\nAvui us oferim un resum de diverses escenes de sexe interessants al cinema. Si vosaltres i la vostra parella som cinefils i no hi trobareu res a veure, feu un pop als DVD i aconsegueu educar-vos amb aquest repertori d’escenes carregades de forma eròtica tant en el cinema principal com en el independent.\n# 1 Sexe per primera vegada a White Bird in a Blizzard (2014). Tenir relacions sexuals per primera vegada és memorable per a la majoria de la gent. Aquest ha estat un tema comú en la majoria de les pel·lícules en edat avançada, i White Bird in a Blizzard ofereix un interessant retrat de tal despertar sexual. La pel·lícula tracta l’adolescent Kat Connors * retratada per Shailene Woodley * quan descobreix la seva sexualitat i el seu primer gust de relació enmig d’un misteri que envolta la seva família.\nEscena: malgrat que la pel·lícula és un thriller suspense carregat de flashbacks durant la major part de la seva carrera, la primera delícia arriba quan Kat finalment té relacions sexuals amb el seu jove i simpàtic xicot, Phil * Shiloh Fernandez * després de nombrós i salvatge maquillatge. trobades que van culminar dins del seu dormitori. L’escena en què s’allunyen nus al llit, que s’acosten al punt de no tornar, tots dos fan una pausa i el noi pregunta: “Estàs segur d’això?” ?? retrata perfectament com és el sexe per primera vegada.\nSexe per primera vegada: 7 noies de mites haurien de deixar de creure\n# 2 Passa el sexe del vaixell a Watchmen (2009). Watchmen és una pel·lícula de superherois ambientada durant els moments més tensos de la Guerra Freda, on un grup de superherois jubilats es troben amb el perill de ser eliminats com a part d’una gran conspiració. Diversos membres del grup decideixen abandonar la seva vida civil i tornar a fer les seves velles disfresses mentre redescobren vells conflictes, tornen a relacionar-se i s’enfronten al perill que els presenta.\nEscena: l'escena implica dos membres de Watchmen, Silk Spectre * Malin Akerman * i Nite Owl * Patrick Wilson * dins de l'avançada nau voladora d'aquest últim. La nit abans de rescatar un camarada, decideixen passar un moment íntim que es dedica a despullar-se els vestits i fer malbé els controls del vaixell, ja que ho fan en diferents posicions dins d’una nau que flota per sobre de la ciutat. L’escena s’acaba quan Silk Spectre empeny accidentalment un botó a la consola, provocant que l’artista disparava un raig de foc, donant com a resultat una eufemística exhibició de focs artificials per als espectadors a sota d’ells.\n# 3 Prècep de ceràmica a Ghost (1990). Ghost ofereix una de les escenes de sexe de cinema més emblemàtiques de tots els temps. La pel·lícula tracta l'esperit terrestre de Sam * Patrick Swayze *, ja que protegeix a la seva xicota, Molly * Demi Moore * d'una conspiració que el va fer matar. El tema romàntic de la pel·lícula prové dels esforços de Sam de fer front a la seva existència fantasmal i de trobar una manera de passar el temps amb Molly.\nEscena: la pel·lícula és popular per l'escena on Patrick Swayze entra i emboscada amb cullera Demi Moore mentre la interromp del seu treball de terrisseria amb pessigolles, xiuxiueig seductora, pinzellades de l'orella i el sabotatge final de la seva obra per formar un tràfag fàl·lic. d’argila. El sexe real va ocórrer més tard, però ningú no pot discutir amb la bellesa i la tendresa del preexercici en forma de fang durant la reproducció de Unchained Melody.\n11 pel·lícules nocturnes de cites per aconseguir que la teva parella tingui un mal humor\n# 4 Una escena sexual per primera vegada diferent a Blau és el color més càlid (2013). Si voleu un altre tipus de sexe per primera vegada, no hauríeu de suposar * un tipus de sexe per primera vegada, segurament heu de veure que el blau és el color més càlid. Aquesta pel·lícula tracta el descobriment de la identitat sexual d'una adolescent francesa anomenada Adele * Adele Exarchopoulos * i la seva relació amb Emma * Lea Seydoux *. La pel·lícula és coneguda –i criticada– pel seu retratat del sexe lesbiana, amb una de les tres escenes que es van allargar més de set minuts.\nEscena: fidel a la bellesa del primer, Emma, més gran, guia Adele en la seva primera experiència d’acció noia. Segur, Adele no és verge, però és verge lesbiana. L'escena en si és bastant senzilla i no aprofundirem en els detalls.\n# 5 Trio final a Y Tu Mama Tambien (2001). Y Tu Mama Tambien és una pel·lícula mexicana sobre un parell de nois adolescents, Julio * Gael Garcia Bernal * i Tenoch * Diego Luna * i el seu viatge a una platja de ficció que van inventar per seduir a la recent casada Julia * Maribel Verdu *. La pel·lícula fa crits fantasies de puma, amb nombroses escenes de sexe entre Julia i els dos nois.\nEscena: Mentre que la trama propicia trobades eròtiques, la part final va aconseguir que els dos nois tinguessin un conflicte gelós pels seus avenços amorosos cap a la Julia més gran. Julia descobreix l’engany i es nega a mantenir relacions sexuals amb els dos nois. A la escena final, en una habitació d’hotel després d’una nit de copes, els tres es reconcilien i s’embarquen en un tros borratxo on els dos nois es besen mentre Julia els ofereix sexe oral.\nLa guia pas a pas per convidar algú a unir-se a tu per a tres\n# 6 “Fer-me sentir bé” ?? escena a Monster's Ball (2001). Monster's Ball segueix la història d'un pres de la presó jubilat, Hank * Billy Bob Thornton * i Leticia * Halle Berry *, que es va quedar vídua després de l'execució del seu marit. La pel·lícula narra com van mantenir una relació, malgrat les seves circumstàncies, una de les quals és el racisme de la família de Hank.\nEscena: Leticia, sent miserable per la pèrdua del seu marit i el seu fill, juntament amb els seus problemes financers, entra en un frenètic sexual amb Hank a la seva sala d'estar, mentre gemega "em fa sentir bé". ?? Hank, que té alguna cosa per ella, respon i s’enrosseguen a la sala d’estar amb una pantalla sexual gràfica i bruta. És important tenir en compte que es tracta de la primera pel·lícula que va convèncer l’actriu Halle Berry de fer una escena sexual completament nu.\n# 7 Planta defloració a The Dreamers (2003). El triomf és calent, però la pel·lícula Dreamers la porta a un nou nivell amb un gir incestuós i incestuós. La pel·lícula tracta de l'estudiant nord-americà Matthew * Michael Pitt * i la seva introducció a les aventures hedonistes de bessons de caire lliure, Theo * Louis Garrell * i Isabelle * Eva Green *. Mentre Matthew segueix convivint amb ells, desenvolupa una infatuació amb Isabelle, però es manté per ell mateix, fins a mantenir una foto d’ella a la roba interior.\nEscena: la pel·lícula està plena de escenes eròtiques i de sexe implicat entre els bessons * una escena mostra a Matthew atrapant els bessons dormint nus junts *. La millor escena, però, és quan Isabelle descobreix els sentiments de Matthew per ella i, després de donar la persecució, ell i Isabelle es despullen i fan sexe al terra de la cuina mentre Theo els mira mentre cuinen l’esmorzar.\n# 8 Escena de sexe sense límits a Rust and Bone (2012). Rust and Bone segueix la història d’Ali * Matthias Schoenaerts *, un pare solitari que treballava com a rebot i lluitador de premis, i Stephanie * Marion Cotillard *, una antiga empleada del Parc Marí que es recupera d’un accident que li va agafar les dues cames.\nEscena: En una escena de la pel·lícula, Ali i Stephanie es relacionen amb relacions sexuals casuals perquè s’ajustin al nou cos. Si bé és realment una raó altruista per obtenir-ne algunes, la seva relació evoluciona cap a una relació sexual més casual. No pareu gaire atenció als efectes CGI, cosa que fa que les cames de Marion Cotillard siguin invisibles a la pantalla i gaudiu de com els actors van aconseguir retratar el sexe amb una d'elles sense les dues cames.\n# 9 Gairebé totes les escenes de 9 cançons (2004). El títol de la pel·lícula prové de les nou pistes de concerts en directe enregistrades entre les escenes amb Matt * Kieran O'Brien * i Lisa * Margo Stilley *. La pel·lícula descriu la relació entre tots dos durant el transcurs de nou mesos i mostra sexe majoritàriament no estimulat entre les transmissions de cançons.\nEscena: tota la pel·lícula té moltes escenes de sexe, per la qual cosa pot ser difícil escollir-ne una. Tanmateix, la que destaca és l'escena de temàtica parcialment de servitud, on Matt cega i reté Lisa en el llençol i fa un olor suaument a tot el seu cos, mentre que li demana que s'imagini un escenari de fantasia que vol que sigui. A Lisa se li mostra gaudiu de la previsió fins que no la pogués sostenir més temps i li va demanar a Matt que tingués relacions sexuals amb ella.\nLes 50 idees més importants que val la pena provar almenys un cop a la vida\n# 10 Foodie sex in Diet of Sex (2014). Aquesta producció espanyola és relativament recent a la nostra llista de pel·lícules eròtiques amb escenes sexuals atractives. Diet of Sex és la història d’una jove parella casada, Agata * Raquel Martinez * i Marc * Marc Rodriguez *, ja que tracten el no gaudi d’Agata del sexe normal. Tots dos consulten a un especialista, que els aconsella que facin servir la fascinació d’Agata per la cuina per condimentar la seva vida sexual.\nLes escenes: Aquesta pel·lícula té moltes escenes de sexe bones, que presenten relacions sexuals explícites. El motiu principal és l’ús d’ambients culinaris com a mitjà d’exercici. En una de les escenes es mostra la parella jugant literalment amb menjar i guarnint els cossos dels altres com un pastís d'aniversari abans de prendre relacions sexuals caloroses i vaporoses. Després dels seus diversos experiments amb cuina sensual, Agata supera el seu problema i celebren tenir relacions sexuals crues i no estimulades en una platja abandonada.\nAl final, tot es redueix a això: les persones estimen el sexe, sobretot en el cel·luloide. Tot i que es pot deixar de banda com a sexe fals entre els agents de pagament, és el sexe on el director té un control complet. En altres paraules, és artístic, bonic i ideal. Fa una gran diferència, perquè el sexe a la vida real no sempre és bonic; podria acabar malament o no passar per res.\n13 pel·lícules eròtiques no pornogràfiques que segur que us deixaran realment divertides\nMentre que una persona despullada amb cos calent davant teu o una carinyosa sensació et poden encendre, mirar una escena de sexe de pel·lícules ben coreografiada desperta no només instàncies, sinó una passió romàntica i una creativitat en el dormitori que pot inclinar les escales en una experiència sexual més impressionant. .\n25 Idees realment romàntiques per fer que el teu amant es fongui!Relacions interculturals: 5 pensaments que cal recordarQuè volen les dones dels homes en una relació?Com fer front a persones autocentrades sense perdre la mentCunnilingus Pro: 16 consells per utilitzar la llengua i bufar la ment


Truca'ns: +34 93 398 04 88 / +34 638 551 886Tenda online: Visites concertades\nTió de Nadal totes les mides\nImants, Llapis i Pinces Nadal\nTió amb Motxilla i Pals\nCaga Tió Personatges\nSuro i Fustes\nVesc, rams per regalar\nAccessoris per Halloween\n> Tió de Nadal>Tió de Nadal totes les mides\nVenda online de tió. Aquesta és una de les tradicions nadalenques de Catalunya. Aquí trobaràs la major col·lecció de caga tió del món amb tots els complements: barretina, manta i bastó per fer-lo cagar. El nostre caga tió més especial és el de la cara blanca: el Tió Bufó; un caga tió bonic que acanseguirà el somriure dels més petits. Compra onli...\nVenda online de tió. Aquesta és una de les tradicions nadalenques de Catalunya. Aquí trobaràs la major col·lecció de caga tió del món amb tots els complements: barretina, manta i bastó per fer-lo cagar. El nostre caga tió més especial és el de la cara blanca: el Tió Bufó; un caga tió bonic que acanseguirà el somriure dels més petits. Compra online el teu tió i gaudeix d'\nTió de Nadal totes les mides Hi ha 25 productes.\nTióna per nadal vol la igualtat 31 X 14\nLa Tióna per nadal vol la igualtat 31 X 14 cm. Compra en línia una tióna pintada a mà. Fer cagar el tió o una tióna és tradició més bonica del nadal a Catalunya. Una tiona bonica i simpàtica amb tots els seus complements farà les delícies dels menuts i dels grans, la tiona du un gran llaç vermell, manta i basto. Fes un regal original i gaudeix d'aquestes...\nCaga tió i la seva familia\nEl Caga tió i la seva familia.Tións ideals per jugar i decorar el Nadal de la teva llar.Mides: Papa i mama 18 x 6 a 8 de diàmetre. Nadó 8 x 3cm.Amb manta, pal, barretina o llaç\nTió d'Alzina amb Barretina 40 X 18 cm Manta i Pal. La compra online el cagatió pintat a mà y amb tots els complements: barretina, manta i bastó. El cagatió és una de les tradicions de Nadal a Catalunya.\nTió gran familiar complet 54 x 22cm\nEl Tió gran familiar Complet 54 x 22cm, El Nadal amb cançó per a fer cagar al Tió tronc gran perquè participi tota la família. Compra online un cagatió, els pintem a mà i els lliurem amb tots els seus complements: Cançó, barretina catalana, manta i pals\nPals per a pegar fer cagar al tió\nEls Bastons per picar al tió. Compra online els bastons per fer cagar el cagatió. Aquesta és una de les tradicions de Nadal a Catalunya. Pals per pegar al Caga tió Pals per pegar al tió mentre li cantes la cançó, caga tió avellanes i ...\nTió Grassonet amb pal i manta a quadres ¿Tió o na? A l'realitzar la teva comanda trobaràs espai per a notes, on pots escriure els teus desitjos\nCagatió amb Barretina 17 x 6cm\nEl Cagatió amb Barretina 17 X 6 cm. Compra en línia un cagatió únic, artesà i completament pintat a mà. El tió és una de les tradicions de Nadal a Catalunya. Aquesta és la col·lecció més gran de cagations del món. El cagatió va acompanyat de tots els seus complements: barretina catalana, manta i pal per a fer-li cagar.\nTió amb barretina pal i manta 24x10 cm\nEl Tió amb barretina pal i manta 4x4 cm. Compra en línia un cagatió artesà i pintat a mà. El Fer cagar el tió és tradició de Nadal a Catalunya. Un tió bonic simpàtic amb tots els seus complements del tió: barretina catalana, manta i pal.\nVull comprar un tió nena\nLa tiona de Nadal amb llaç vermell. Vull comprar un tió nena, una Tiona gran mida familiar complet 54 x 22cm, El Nadal amb la tiona per la igualtat, tronc gran perquè participi tota la família. Compra online un cagatió, els vam pintar a mà i els lliurem amb tots els seus complements: Llaç vermell amb adorn, com la barretina catalana, manta i pals\nTió de nadal molt gran 66 X 26\nEl Tió de nadal molt gran 66 X 26. El cagatió és la tradició de Nadal més popular de Catalunya. Compra online un tió bufó amb tots els complements. Fes un regal original i gaudeix d'aquestes festes.\nTió amb rodes arrossegui joguina artesana\nTió amb rodes arrossegui joguina homologada. Un Tió Joguina tió de Nadal amb rodes ideal per a nadons ja que aquesta Tió homologat com a joguina d'arrossegament molt divertit per sobre taula com a joguina Caga Tió de Nadal.\nRF: 402/Ruedas P\nTió de nadal buit per dins 40 x 18cm\nEl Tió de nadal buit per dins 40 x 18cm, Llibret amb la cançó per a fer cagar al Tió. Compra online el Tió buit per dins la qual cosa et facilités la càrrega dels regals, nostres Tions els pintem a mà, aquest model el lliurem amb tots els seus complements: Cançó, barretina catalana, manta i pals\nTió que creix quan menja pack de 3\nEl Tió que creix quan menja pack de3? Quan el Tió arriba a casa és petitó i cal donar-li de menjar cada dia el tió de Nadal en uns dies t'adonaràs que, el Tió és una mica més gran més i més gran, fins que de sobte ja el Tió gran per poder-li apegar i pel ja es el Tió gran de Nadal el Tió caga molts regals complint la seva comesa\nRF: 403 Pack de 3\nEl cagatió més gran del Nadal\nEl cagatió més gran del Nadal. El somrient Tió portara l'alegria a molts nens i nenes, perquè en ser tan gran necessita menjar molt i apareix en festes de col·legis i residències, celebrar el Nadal amb el caga Tió a Catalunya. I cada vegada són més les persones que gaudeixen en família de la nostra bonica festa i fan cagar el Tió i comprar un Tió online...\nTiona gran mida 70 x 28\nTió regal per cagar el tió\nUn regal per cagar el tió.Ideal regal per als nens que peguen a el tió, un record d'aquests moments màgics\nTió de mida bo, per fer cagar\nEl Tió de mida bo per fer cagar. La mida ideal del Tió el dia de la nit de Nadal deu ser prou gran perquè, en pegar-li i cantar-li la cançó per fer cagar Tió pugui portar regals per a tots els nens assistents. Tingues en compte que com és molt vergonyós per a aquest moment has de posar-li una gran manta que els nens només poden aixecar-la per ficar la mà...\nTronca de Nadal tió caganer 40 X 18 cm\nTronca Tió sense potes 40 X 18. Tronc de nadal sense potes, amb suport de mig tronc que és un suport perfecte i segur perquè els més petits es puguin pujar al llom i jugar amb tota seguretat, tot realitzat amb la mateixa fusta de surera. Tió el regal perfecte amb bossa de jute amb joguines de fusta, compra-ho en El Tió Bufó\nTió Nadal Gegant 75-80 X 28-30 Aprox\nEl Tió Nadal Gegant 75 X 28-30 Aprox. Aquest Tió encara que li pegen pals el sienpre aquesta somrient, el Tió portés l'alegria a molts nens i nenes, en festes de col·legis i residències que celebren el Nadal amb la festa de fer caga tió segun la tradicion catalana que viatja per tot el món. els seus regals a base de pals i de cantar. Comprar un Tió online\nTió amb joguines 40x18\nEl Tió amb joguines 40x18. Tió el regal perfecte amb bossa de jute amb joguines de fusta, compra-ho en El Tió Bufó . Rep-ho còmodament a la teva casa, compra un Tió online amb pal, manta, barretina i cançó. Librito d'adopció amb la cançó en cata-la, castellà i angles, per a fer cagar al Tió, en la nit bona de les llars de Catalunya\nTio Bonic i barat per Nadal\nEl Tio Bonic i barat per Nadal. Tió de nadal amb barretina catalana fer cagar el tió a força de pals mentre el canten caga tió o et donaré un cop de bastó "caga regals" És super divertit per a nens ... i no tan nens. Una tradició Catalana cada dia mes coneguda arreu del món, ja que qui té la sort de viure-la en una llar de catalunya ja per sempre com a...\nCaga Tió complet 10 x3 cm\nEl Caga tió amb Barretina Catalana 10x3 cm aprox. Compra online un tió pintat a mà. El tió és una de les tradicions de Nadal a Catalunya. Un caga-tió Bufó bonic amb tots els seus complements.\nTió de Nadal gran 120 x 40 aprox\nTió de Nadal súper gran. Un Tió, encara que li peguin pals, el sempre aquesta somrient, Tió que portés l'alegria a molts nens i nenes, ¿Perquè és tan gran? doncs perquè menja molt, per dur molts regals a tots els que li peguen mentre canten. El Tió ideal per a festes d'Ajuntaments col·legis on hagin de celebrar el Nadal amb molts nens i nenes al voltant...\nConte del el naixement del Tió Bufó Et conte un conte?\nTelefoneu-nos ara: +34 93 398 04 88 // +34 638 551 886


Els centres d'esplai, ara i aquí\nEsplai, lleure i esport inefc 260913 by Fundacio Catalana... 433 views\nEnquesta Esplai satisfacció famílie... by apinasorg 522 views\n"Els centres d'esplai: funcions soc... by Fundacio Catalana... 778 views\nEnquesta de Joves Barcelona 2015 by Ajuntament de Bar... 1393 views\nResum de la presentació del llibre "Els centres d'esplai, ara i aquí", editat per la Fundació Catalana de l'Esplai l'any 2009\n1. Els centres d’esplai, ara i aquí, Les 10 qüestions per impulsar l’educació en el lleure1. Qui som i què volem? Missió Educar en valors a infants, joves i famílies en el seu temps lliure, i esdevenir un espai de formació i participació comunitària amb voluntat de transformació social\n2. Els centres d’esplai, ara i aquí, Les 10 qüestions per impulsar l’educació en el lleure2. Quins reptes presenta la societat catalana actual? • Cohesió social • Immigració • Identitat catalana i pertinences múltiples • Ciutadania i democràcia • Tecnologies de la informació i la comunicació\n3. Els centres d’esplai, ara i aquí, Les 10 qüestions per impulsar l’educació en el lleure2. Quins reptes presenta la societat catalana actual? • El medi ambient • Valors i estils de vida • Vida familiar • Educació de qualitat per a tothom • Temps lliure\n4. Els centres d’esplai, ara i aquí, Les 10 qüestions per impulsar l’educació en el lleure Resum de les idees més rellevants 4 idees en forma de transicions Un model desplai Molts models desplai Una identitat educativa Una identitat educativa i social Els infants i joves Els infants, joves, famílies, monitors i com a destinataris bàsics comunitat, com a destinataris múltiples Treball endogàmic Treball en xarxa\n5. Els centres d’esplai, ara i aquí, Les 10 qüestions per impulsar l’educació en el lleure3. Què aporta el centre d’esplai a la societat? • Participació democràtica i ciutadania activa • Benestar social i qualitat de vida • Identitat catalana • Inclusió social i prevenció de la marginació • Salut i consciència ambiental\n6. Els centres d’esplai, ara i aquí, Les 10 qüestions per impulsar l’educació en el lleure3. Què aporta el centre d’esplai a la societat? • Integració de les persones amb discapacitats • Lideratge i empreniment juvenil • Conciliació de la vida laboral, escolar i familiar • Prevenció del fracàs escolar • Accés al dret al temps lliure educatiu\n7. Els centres d’esplai, ara i aquí, Les 10 qüestions per impulsar l’educació en el lleure4. Quins models de centre d’esplai podem impulsar? El centre desplai és una entitat educativa i social alhora, que pren molts models de funcionament diferents Perquè... • La realitat territorial és plural • Les necessitats de la població són canviants • Els esplais solen ser híbrids\n8. Els centres d’esplai, ara i aquí, Les 10 qüestions per impulsar l’educació en el lleure4. Quins models de centre d’esplai podem impulsar? Principis irrenunciables en els models de gestió • Enfocament deducació integral i enfocament social • Dimensió comunitària i arrelament al territori • Entitats sense finalitat de lucre • Generació de voluntariat\n9. Els centres d’esplai, ara i aquí, Les 10 qüestions per impulsar l’educació en el lleure5. Quines àrees dactuació té el centre desplai? Hi ha una infinita diversitat d’activitats que poden tenir sentit en un centre desplai Perquè... El que caracteritza lesplai no és una activitat concreta… sinó lenfocament i la metodologia de treball\n10. Els centres d’esplai, ara i aquí, Les 10 qüestions per impulsar l’educació en el lleure5. Quines àrees dactuació té el centre desplai? Principis metodològics en les activitats educatives • Educació integral amb èmfasi en leducació en valors • Projecte de grup • Equilibri individu-grup • Participació i protagonisme dels infants i joves • Obertura a lentorn\n11. Els centres d’esplai, ara i aquí, Les 10 qüestions per impulsar l’educació en el lleure5. Quines àrees dactuació té el centre desplai? Principis metodològics en les activitats educatives • Dimensió de servei a la comunitat • Relació i comunicació • Barreja generacional • Estímul cultural • Qualitat\n12. Els centres d’esplai, ara i aquí, Les 10 qüestions per impulsar l’educació en el lleure 6. A qui ens adrecem? Població destinatària Prioritària Bàsica Secundària Infants, Famílies Comunitat adolescent s i joves i monitors\n13. Els centres d’esplai, ara i aquí, Les 10 qüestions per impulsar l’educació en el lleure7. Què aporta el centre d’esplai als nois i noies? • Aprendre a ser • Aprendre a fer • Aprendre a conèixer • Aprendre a conviure\n14. Els centres d’esplai, ara i aquí, Les 10 qüestions per impulsar l’educació en el lleure8. Què aporta el centre d’esplai a les famílies? • Activitats de lleure familiar • Espai de relació social • Formació de mares i pares • Espai de participació corresponsable en l’educació dels infants, adolescents i joves\n15. Els centres d’esplai, ara i aquí, Les 10 qüestions per impulsar l’educació en el lleure 9. Quin equip ho fa possible? La doble perspectiva Monitors/es Aprenen Fan un servei Lesplai els forma Eduquen els infants Lesplai és una experiència daprenentatge servei per als monitors/es\n16. Els centres d’esplai, ara i aquí, Les 10 qüestions per impulsar l’educació en el lleure10. Quina mena de treball en xarxa necessitem? Raons per treballar en xarxa • Perquè els reptes educatius són massa complexes per abordar-los en solitari • Perquè la cooperació millora la cohesió social i la qualitat de vida al territori • Perquè la cooperació reforça els projectes particulars de cada entitat\n17. Els centres d’esplai, ara i aquí, Les 10 qüestions per impulsar l’educació en el lleure10. Quina mena de treball en xarxa necessitem? Interlocutors socials per fer xarxa • Lescola • Les entitats del barri • LAjuntament • Les altres entitats de lleure\n18. Els centres d’esplai, ara i aquí, Les 10 qüestions per impulsar l’educació en el lleure\nEsplai, lleure i esport inefc 260913\nEnquesta Esplai satisfacció famílies 2014\n"Els centres d'esplai: funcions socials i educatives en la societat actual. A...\nEnquesta de Joves Barcelona 2015\nPresentació Fundació Catalana de l'Esplai_Girona\nProva optativa 1 Gimcana Solidària de l'Estiu 2013


'Educacions. 40 veus sobre educació i societat' - El Diari de l'Educació\n‘Educacions. 40 veus sobre educació i societat’\nQuan vam posar en marxa El Diari de l’Educació, ara fa poc més d’un any, proclamàvem que una de les seves finalitats, entre moltes altres, havia de ser explicar el món de l’educació a la societat que l’envolta i potenciar el compromís educatiu per part de tota la ciutadania. Per alguna raó el lema del diari és que “l’educació és cosa de tots”.\nEn aquesta línia anunciem la publicació d’un llibre, Educacions. 40 veus sobre educació i societat (editorial Icària). Es tracta d’un projecte editorial coordinat per El Diari de l’Educació i en el qual hi han participat fins a 40 autors. El llibre busca reivindicar el paper de l’escola com a agent transformador de la societat, i, a la vegada, la responsabilitat de tota la societat, des de cadascun dels seus àmbits, en l’educació dels nostres infants. Selecciona 20 qüestions d’actualitat i rellevància social –l’economia, el gènere, la democràcia, la ciència…– i els analitza des des dels dos punts de vista: des de dins de les aules i des de fora. Amb les ulleres de mestre i amb les d’activistes i experts de fora l’entorn escolar.\nSubscriu-te a El Diari de l’Educació per rebre Educacions. 40 veus sobre educació i societat i també ‘Ed – La Revista d’El Diari de l’Educació.\nHa de quedar clar, tanmateix, que aquest no és un llibre sobre els grans reptes de l’educació avui. Hi ha entitats, professionals i investigadors que han aprofundit darrerament en qüestions cabdals com la relació entre la família i l’escola, els currículums, horaris, metodologies o el paper del lleure educatiu. No s’ha d’entendre aquesta publicació com un tractat sobre el futur de l’educació, sinó com unes pinzellades sobre com veu la societat la nostra escola i viceversa.\nA continuació reproduïm el sumari del llibre amb tots els temes i articulistes.\nSumari del llibre\nJoão França i Pau Rodríguez: L’educació és cosa de tots\nAda Colau. Educació crítica i empoderament ciutadà per una democràcia real\nJordi Mir. La democràcia sorgeix de la formació i la participació\nJoan Subirats. Participar i fer\nJoan Domènech. Com fem una escola més democràtica?\nSara Berbel. Coeducació, l’assignatura imprescindible\nMarina Subirats. Parlem de coeducació\nFran Ferri. El repte de l’educació sexual\nJaume Funes. L’escola i el sexe\nJosep Manel Busqueta. Economia, una ciència per entendre el món o per dominar-lo?\nSònia Farré. Economies a l’escola\nArcadi Oliveres. Consum responsable? Encara no com voldríem\nCarles Sedó. El consum que ens devora\nAlbert Recio. Educació, treball i capitalisme.\nSalvador López Arnal. Els cicles formatius i la deshumanització dels futurs treballadors\nCare Santos. Alguns apunts sobre literatura i els joves\nJaume Cela. La necessitat de la literatura\nPepa Plana. Tocats per l’art\nNúria Sàbat. Gaudir de l’art de cada dia\nManel Alías. L’educació ja és sexi\nXavier Serra. I si eduquéssim en comunicació audiovisual?\nTecnologia i xarxes\nCarles Capdevila. Els papa-nates, els pare-noics i el nen savi que assenyala la lluna amb el dit\nJordi Jubany. Les TIC a l’educació\nAnna Grau. El cel és blau, però encara no sabem el perquè\nSandro Maccarrone. Has fet alguna bona pregunta avui?\nHeike Freire. Educar per cuidar la vida\nAssumpta Duran. La natura és encara un repte per a l’escola?\nPep Martí. La ciutat com un conjunt d’interessos canviants\nEsteve Barandica. Ciutat i educació, binomi indissociable\nPau Vidal. Ensenyar el Proficiency amb el nivell B\nOlatz de Bilbao. En estirabot correcte direm…\nJoaquim Prats. Usos i abusos de l’ensenyament d’Història\nTeresa Terrades. Les històries i la Història\nJoan M. Gual. Ha esclatat la bombolla educativa?\nLaia Benito Pericas. Els comuns a l’escola\nMohammed El-Amrani. Visc al nord i sóc del nord\nPilar Ugidos. Integració social, el gran repte del present\nFrancesc Mateu. Cooperació internacional a l’escola?\nMila Domeque. Educació per a una ciutadania global: connectant mons\nAlbert Sales. Austeritat, sistema educatiu i la reproducció social de les desigualtats\nJoan Maria Girona. Societat desigual, escola desigual. Es poden compensar les desigualtats?\nJaume Carbonell. Escola i societat: una relació imprescindible


Sèrie LTDR – Tecfluid - Equips de mesurament de cabal i nivell\nLíquids amb baixa reflectivitat com olis o hidrocarburs, líquids viscosos, enganxosos, adhesius, recobriments. Aplicacions amb condicions d’alta pressió i temperatura.\nTransmissor de nivell TDR radar guiat per a líquids.\nInnovadora anàlisi de senyal i capacitat de supressió d’interferències. Mesurament de nivell en continu de forma directa, precisa i altament fiable per pràcticament qualsevol líquid i per a la majoria dels sòlids. Excepcional rendiment amb líquids amb baixa constant dielèctrica sent especialment idoni per a aplicacions on poden existir canvis en les propietats del producte. Excel·lent relació rendiment/preu.\nSortida analògica 4-20 mA.\n1 x sortida transistor programable per a detecció de nivell.\nVareta simple 100 … 3000 mm\nSonda coaxial 100 … 6000 mm\nSonda cable 100 … 20000 mm\nRosca G 3/4”\nAltres sota demanda\nMuntatge superior al dipòsit o lateral mitjançant càmera by-pass o en combinació amb indicador de nivell Serie LT\nVersió ATEX disponible sota demanda\nContacte, Zona classificada, Zona segura\n4 fils, DC


La millor versió a domicili | Sabadell - Web Oficial\nLa millor versió a domicili\nEl CE Sabadell posa les ocasions a Lleida i només falta el gol per trencar la igualtat inicial (0-0)\nEl Centre d'Esports Sabadell ha tancat avui la primera volta de la temporada 2017/18 en un escenari de nivell com és el Camp d'Esports de Lleida fent una nova demostració de totes aquelles coses que domina a la perfecció. L'equip, sòlid com una roca, no ha concedit cap ocasió de clar perill al Lleida Esportiu en el seu propi terreny de joc i ha generat el suficient com per a desequilibrar la balança. El gol, però, s'ha resistit i serà la gran assignatura de la segona volta per determinar les aspiracions arlequinades.\nNovament, el desplegament tàctic i defensiu dels homes de Toni Seligrat, en un partit especial per a ell, ha estat pràcticament immillorable. Per moments s'ha dominat la possessió de la pilota i quan la tenien els de la Terra Ferma, els arlequinats han estat un mur impenetrable. Però tot el perill ha passat per la porteria de Diego Rivas. Només havien passat tres minuts quan Óscar Rubio, que també tornava a casa, ha donat el primer ensurt rematant massa alt de primeres una centrada de Josu. La més clara, però, ha arribat poc després de l'equador del primer temps. Ni Pol Moreno primer, ni Migue després, amb tota la porteria a favor seu, han estat encertats.\nA la segona part s'han equilibrat més les forces i l'afició del Camp d'Esports, nerviosa, li reclamava més al seu equip. Però ha estat el Sabadell qui ha seguit posant les ocasions més clares. Marc Martínez ho ha intentat amb un xut creuat que ha sortit fregant el pal i Pedro Capó també ha avisat en una acció d'estratègia. Els de Gerard Albadalejo s'han apoderat de l'esfèrica en els últims minuts però el gol ha estat més a prop de caure del cantó arlequinat. En l'última acció del partit, Guillemenot ho ha provat en una acció personal. El xut del suís no l'ha atrapat en primera instància Diego Rivas però cap jugador del Sabadell passava per allà per empènyer la pilota.\nMés enllà dels 13 empats, la primera volta arlequinada ens deixa dades i sensacions per comparar el creixement de l'equip i de l'entitat respecte de la temporada passada. La vuitena posició suposa una millora de tres places i els 25 punts també en són dos més. De fet, l'equip, que només ha encaixat 14 gols, celebrarà el Nadal més a prop del playoff -sis punts- .\nAra toca carregar les piles i estar preparats perquè el 2018 comença amb un altre desplaçament, si cap, encara més complicat al Martínez Valero d'Elx.\n"No ens han generat res i defensivament hem estat impecables. Tinc cinc aproximacions amb perill del Sabadell i una amb interrogants seva".\n"El que no vegi al Sabadell pensarà que surt a empatar, no xuta a porteria... Em sap greu pel meu equip perquè hem merescut més a molts partits".\nLleida Esportiu: Diego Rivas, Aitor, Pumar, Valiente, Eneko, Andriu, Javi López (Bojan, 77'), Manu Molina, Nierga (Martínez, 61'), Jorge Félix i Huertas (Iván Agudo, 67').\nCE Sabadell: Roberto, Óscar Rubio, Dani Gómez, Migue, Aleix Coch, Ángel, Pedro Capó, Pol Moreno, Marc Martínez (Arthuro, 83'), Migue García (Guillemenot, 58') i Josu (Víctor, 70').\nÀrbitre: Ibai Rezola Etxeberria (col·legi basc). Ha amonestat el local Pumar i el visitant Migue García.\nCES / J19 2º División B


L’acusat de l’atropellament del McAuto i els familiars de la víctima negocien un acord extrajudicial - Altaveu el diari digital d'Andorra\nL’acusat de l’atropellament del McAuto i els familiars de la víctima negocien un acord extrajudicial\nLes dues parts han recorregut contra la sentència del Tribunal de Corts, que inicialment condemna el metge que conduïa el tot-terreny que va envestir un ciutadà argentí resident al país a quatre anys ferms de presó\n10/06/2022 (23:27 CET)\nL’entorn de l’acusat -un metge hispano-iranià de 64 anys- de l’atropellament mortal que hi va haver el 21 d’agost del 2020 a l’avinguda Tarragona d’Andorra la Vella, a l’altura de l’accés al McAuto, i els familiars directes de la víctima, un ciutadà argentí de 50 anys resident al Principat, negocien un acord extrajudicial que donin per bona, a tot estirar, la condemna de primera instància i que, alhora, elevi una mica més les indemnitzacions acordades pel Tribunal de Corts.\nMentre no s’arriba a una entesa o, justament, per la falta d’aquesta, les dues parts han presentat aquest divendres sengles recursos contra la resolució inicial. Tant la representació lletrada del processat -empresonat des d’un parell de dies després dels fets- com els assessors legals de la mare i les germanes del finat mantenen les peticions que van formular al seu dia durant la vista. Això són, set mesos de presó per un homicidi per imprudència que pretén la defensa. I vint anys de reclusió per assassinat que sol·licita l’acusació particular. Aquest divendres quedava per veure si la fiscalia recorreria contra el veredicte inicial. El ministeri públic va demanar al seu dia setze anys de presó.\nLa sentència del Tribunal de Corts va resoldre el cas considerant-lo un homicidi dolós però atribuint una part de la culpa (a raó del 30% per a la víctima i el 70% per a l’acusat, que es consideraria que en part hauria reaccionat mogut per una por insuperable) al finat, que es va mostrar força violent fins poc abans de l’envestida. Per tot plegat, va situar la condemna en cinc anys de presó, dels quals només quatre ferms, molt menys dels setze que pretenia la fiscalia o dels vint que reclamava la mare i les germanes del mort.\nEncara que quatre anys de reclusió són molts per a la vida de qualsevol persona i més encara en un odontòleg de 64 anys, l’home ja en porta gairebé dos. Per tant, fredament, la sentència de primera instància és un petit triomf (per a l'acusat). El Tribunal de Corts va tenir en compte, també, en la seva resolució el fet que el processat havia fet tot l’esforç que havia pogut -amb el suport de l’asseguradora que tenia contractada, que també s’hauria alineat ara en la mateixa posició negociadora- per indemnitzar els familiars de la víctima.\nDe fet, la parella del difunt, en nom propi i en representació de la filla menor que tenien en comú, també s’havia personat com a acusació particular. I es va acabar retirant en arribar a un acord amb el processat i la seva asseguradora. Això mateix podria passar amb la mare i les germanes que, ara per ara, i almenys a través de la resolució del Tribunal de Corts, han vist com les seves pretensions han quedat molt per sota del que consideraven i el que van reclamar.


Els serveis joves de 14 ajuntaments, incloent el d’Olèrdola, organitzen l’Esquiada Jove — Ajuntament d'Olèrdola\nEls serveis joves de 14 ajuntaments, incloent el d’Olèrdola, organitzen l’Esquiada Jove\nEls serveis joves de 14 ajuntaments, incloent el d’Olèrdola, organitzen l’Esquiada Jove Hi poden participar joves menors de 18 anys, a partir de 1r d’ESO, i el període d’inscripcions s’obre el 9 de desembre http://www.olerdola.cat/news/els-serveis-joves-de-14-ajuntaments-de-la-comarca-incloent-el-d2019olerdola-organitzen-l2019esquiada-jove http://www.olerdola.cat/news/els-serveis-joves-de-14-ajuntaments-de-la-comarca-incloent-el-d2019olerdola-organitzen-l2019esquiada-jove/@@download/image/esquiadaJove.JPG\nHi poden participar joves menors de 18 anys, a partir de 1r d’ESO, i el període d’inscripcions s’obre el 9 de desembre\nParticipants de l'Esquiada Jove d'aquest 2013\nLa sortida a la neu que els darrers anys organitzaven conjuntament diferents municipis de la comarca ha tingut un impuls renovat, passant a doblar el nombre d’ajuntaments implicats. Així, fins a 14 serveis joves d’ajuntaments de la comarca, incloent el d’Olèrdola, s’han coordinat per a oferir l’Esquiada Jove pel 2014. Els preparatius ja estan en marxa. La sortida s’adreça a joves menors de 18 anys, a partir de 1r d’ESO. S’ha programat pels dies 1 i 2 de febrer a La Masella i les inscripcions es poden fer a partir del 9 de desembre. Miriam Mulinari, tècnica de joventut de l’Ajuntament d’Olèrdola, destaca aquest increment de municipis. (àudio)\nAquesta any s’ha escollit La Masella per les condicions que oferia el seu allotjament i per la proximitat de l’alberg amb les pistes.(àudio)\nTenint en compte que l’ Esquiada pel 2014 l’organitzen fins a 14 municipis, les places que s’han reservat també s’han incrementat i arriben a la xifra de 120.(àudio)\nEl preu de la sortida és de 114 euros, i inclou l'allotjament amb pensió completa, forfait de 2 dies, assegurança i transport. El lloguer de material és de 29 euros i 4 hores de classe val 23,80 euros. Aquells joves que no sàpiguen esquiar estaran obligat a fer classes, i en cas de no fer-ne, els pares o tutors hauran de signar un full de descàrrega de responsabilitats.\nLes inscripcions es poden fer del 9 al 20 de desembre. En el cas d’Olèrdola, les persones interessades poden posar-se en contacte amb Miriam Mulinari, al 647 41 68 64, o bé enviar un correu electrònic a l’adreça mulinaripm@gmail.com


Ràdio Balaguer - El col·lectiu Des de baix ha organitzat aquest divendres 6 de desembre a Balaguer un acte sota el nom de 'Enterrem el Règim del 78'.\nEl col·lectiu Des de baix ha organitzat aquest divendres 6 de desembre a Balaguer un acte sota el nom de 'Enterrem el Règim del 78'.\nEl Col·lectiu Des de baix ha organitzat aquest divendres 6 de desembre a 2/4 de 12 del matí un acte sota el nom de 'Enterrem el Règim del 78, incinerem la Constitució que no ens representa'. L'acte ha consistit en una processó funerària en un caire festiu que ha sortit des de l'estació de trens de Balaguer fins arribar a la plaça del Museu on s'ha incinerat el taüt que representava la Constitució.\nL'acte ha estat organitzat pel recent creat col·lectiu Des de baix, hi ha comptat amb el suport d'altres col·lectius com el Jovent Republicà, el Col·lectiu Llibertat, el CDR de Balaguer, l'ANC Balaguer i el Moviment Feminista de la Noguera.


Tequila José Cuervo Platino. Comprar tequila de Mèxic.\nInici > Destil·lats>Tequila i Mescal>Cuervo>Tequila José Cuervo Platino\nTequila José Cuervo Platino...\nCaracterístiques de Tequila José Cuervo Platino\nJose Cuervo Platino és un tequila 100% d'atzavara fet a mà usant un procés patentat en el qual el vapor es torna a recuperar per aconseguir més sabor abans que el tequila es filtri en fred. Aquest tequila neix de la col·lecció Reserva Privada de la Família, que originalment es produïa per a ús exclusiu dels membres i amics de la família Corb.\nPresentat en una exclusiva ampolla artesanal bufada a mà i amb una numeració manuscrita que indica l'any de l'edició limitada a la qual pertany.\nLa revista Bloomberg Businessweek ho va esmentar en la llista del 2009 dels millors 20 tequilas del món i se li va premiar amb la màxima qualificació per l'institut Bevearge Tasting Institute, "Excepcional".\nNota de tast Tequila José Cuervo Platino\nTast a la vista Totalment cristal·lí. Tast al nas Intens aroma a Atzavara Blava, amb lleugers tocs de vainilla i caramel, i suaus tons a clau, anís i notes afruitades Tast a la boca Suau i net amb sabor a Atzavara Blava, matisos de clau i pebre blanc, i notes lleus de canyella.\nAltres destil·lats de Cuervo


Polítiques d’igualtat de gènere | Davilans Consultors\nEl pla d’igualtat és obligatori per totes les empreses de més de 50 treballadors.\nLes dates límits per complir aquestes obligacions són:\nEmpreses de +150 treballadors → Abans del 8 març de 2020\nEmpreses de +100 treballadors → Abans del 8 de març de 2021\nEmpreses de +50 treballadors →Abans del 8 de març de 2022\nLa implantació del pla d’igualtat implica diferents etapes:\nCompromís de l’organització i constitució del comitè d’igualtat\nDiagnòstic de la situació en la que es troba l’empresa. S’analitzen 10 punts:\nCaracterístiques de l’empresa i cultura organitzativa\nComposició i distribució del personal\nAccés a l’empresa\nProtocol de prevenció i actuació davant l’assetjament sexual\nLlenguatge i comunicació no sexista\nPla d’acció, a determinar en funció dels objectius decretats a l’etapa 1 i del diagnòstic de l’etapa 2.\nFases d’execució dels objectius\nUna vegada finalitzat, es renova el comitè d’igualtat i es torna a engegar el procés. Un bon pla d’igualtat té una vigència d’entre 2-3 anys.\nPer últim, es registra el pla d’igualtat a la Generalitat de Catalunya.\nPROTOCOL CONTRA L’ASSETJAMENT SEXUAL O PER RAÓ DE GÈNERE\nLes empreses que estan desenvolupant el pla d’igualtat o que, tot i no tenir l’obligació legal, volen acollir-se a determinades subvencions i ajudes públiques, han de tenir un protocol contra l’assetjament sexual.\nEls aspectes a considerar són:\nResponsabilitats de l’empresa\nConstitució dels òrgans a l’empresa per aplicació de les mesures preventives\nEl protocol (detall de mesures)\nProcediment de resolució de situacions d’assetjament sexual o per raó de gènere\nPublicitat i aplicació\nÉs un element comercial, però obligatori de cara a optar a les subvencions que ofereix la Generalitat de Catalunya.\nEl document consta de 5 fases:\nPrincipis ètics i regles de conducta general\nEines de control i seguiment\nESTUDI DEL REGISTRE RETRIBUTIU\nDes de l’aprovació del RD 902/2020 el 13 d’octubre, és obligatori per totes les empreses, independentment de la seva mida, fer un pla d’igualtat retributiva entre homes i dones i un estudi de la bretxa salarial.\nAquest estudi es centra en vàries fases:\nDistribució de l’estructura de personal\nPercepció interna de les persones\nCom la política retributiva vetlla per la igualtat entre dones i homes\nRetribucions de dones i homes i càlcul de la possible bretxa salarial\nConclusions de l’àmbit retribució\nEines d‘avaluació i seguiment.\nSovint, per poder analitzar la bretxa és necessari fer una Descripció dels Llocs de treball, per determinar quins llocs de treball tenen valor similar.


Llengua i diversitat cultural | Interacció\nInici Apunts Llengua i diversitat cultural\nPublicat per Interarts el 11/01/2022 - 14:20\nEn una contundent declaració de la necessitat de repensar els sistemes educatius, la relatora afirma que cal canviar moltes perspectives i considerar la vida educativa i tots els recursos culturals com a bens comuns. Per exemple, segueix dient, el dret de totes les persones a aprendre i expressar-se en una o més llengües és indissociable de la preservació de la riquesa de les llengües i els valors de la diversitat.\nLes primeres polítiques culturals a Catalunya durant la Transició, son les polítiques lingüístiques: la Llei 7/1983, del 18 d’abril, de normalització lingüística, modificada després per la Llei 1/1998, del 7 de gener, de política lingüística. Son lleis que es poden entendre com “culturals” i que preveuen clarament un vincle directe amb els sistemes educatius: calia regular un model d’immersió de les migracions castellanoparlants que ha estat reconegut com a cas d’èxit arreu del món. Per fer-ho l’escola era essencial i vàrem ser exemplars en la regulació del català com a llengua pròpia i idioma oficial en la creació d’un model d’escola pública en català, més enllà de les crítiques que avui s’hi estan adreçant.\nEn aquestes darreres dècades, la realitat sociolingüística i cultural a Barcelona ha canviat de manera radical. De les dues llengües habituals, més o menys properes, hem passat a un escenari de gran diversitat cultural.\nNo obstant això, no hem cregut mai en el poder real de la cultura com a factor estructural de la nostra societat i d’aquí ens venen bona part dels mals actuals. Les llengües son vehicles d’expressió d’identitats que combinen amb d’altres llenguatges com la música, la dansa, el cinema, la fotografia, els videojocs, la literatura oral, la televisió…\nNo hem invertit esforços ni reconegut la rellevància d’aquesta producció cultural i sobretot, no l’hem vinculat a l’educació. Potser per això els nostres joves canten, creen, ballen, dibuixen i somien en castellà o en anglès i probablement per aquest motiu, ens estem perdent la possibilitat d’enriquir la nostra expressió artística amb l’aportació de tantes altres llengües i mirades culturals que avui son presents a la nostra societat.\nLes polítiques lingüístiques a Catalunya han estat un èxit, ara cal seguir avançant en la protecció de la diversitat lingüística amb polítiques d’interculturalitat i d’impuls a la diversitat d’expressions culturals. Les tecnologies aplicades a les traduccions i interpretacions seran fonamentals sempre i quan dialoguin també amb els llenguatges artístics.\nL’educació intercultural, nascuda fa ja uns anys a l’entorn americà, parteix de la diversitat com un valor positiu no centrat en la diferència i el caràcter estàtic de les identitats culturals, sinó en el procés de diàleg permanent entre individus i col·lectius. Com assenyalen Baricco (Baricco,2006) i Bauman (Bauman 2007, 2008), els joves del segle XXI no necessiten arrels sinó àncores, que els permetin navegar constantment per un món global. La interculturalitat és una condició vital i la diversitat forma part del seu propi ADN, individual i col·lectiu.\nAquesta és la nova realitat a què l’escola i l’educació, avui, s’enfronten i per a la qual no hi ha, encara, respostes crítiques. La interculturalitat com a perspectiva pedagògica, avui, reclama canvis significatius no només en els continguts i les formes escolars sinó també en la pròpia estructura educativa, que haurà de fonamentar-se en les cultures en plural, enteses com a processos continuats, individuals i col·lectius vinculats a l’educació formal, informal i al llarg de tota la vida.\nCom diu Edgar Morin: (…) Tenemos que enseñar no a oponer lo universal a las patrias sino a vincular concéntricamente nuestras patrias, familiares, regionales, nacionales, europeas y a integrarlas en el universo concreto de la patria terrestre. Todas las culturas tienen sus virtudes y experiencias, sus saberes, a la vez que sus carencia y sus ignorancias. (Morin, E., 2000)\nllenguatge i llengües, educació, diversitat, Catalunya\nCultura a la societat contemporània, Diversitat cultural, Participació cultural , Educació i Formació


Eleccions municipals 2015: Duran s’absenta d’una campanya de CiU marcada pel sobiranisme | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nDuran s’absenta d’una campanya de CiU marcada pel sobiranisme\nEl líder democristià es limita a fer campanya a través de les xarxes socials\nVic 14 MAI 2015 - 00:17\tCEST\nD'esquerra a dreta, Ramon Espadaler, Artur Mas i la candidata de CiU a Vic, Anna Erra. ALBERT GARCIA\nConvergència Democràtica i Unió, el seu soci de federació a CiU, s'han conjurat per evitar durant la campanya electoral les seves habituals topades a causa del procés sobiranista. Els partits d'Artur Mas i de Josep Antoni Duran Lleida deixen la inevitable batalla per concretar el programa independentista per després dels comicis del 24-M. Només una qüestió fa evident en aquesta campanya que alguna cosa no funciona a CiU: Duran s'ha esborrat del mapa i no assisteix a cap acte ni amb Mas ni amb altres dirigents de CDC. El democristià s'ha limitat a fer campanya a través de les xarxes socials.\nDuren deixa el seu càrrec en CiU en un moment clau del procés sobiranista (en castellà)\nRamon Espadaler, mà dreta de Duran i secretari general de CiU, fa el que està a les seves mans per suplir el buit de Duran en aquesta campanya. Ho fa seguint rigorosament els postulats de Duran: això és evitant referències al procés sobiranista més enllà de defensar sense concrecions el dret a decidir.\nOn és Duran? Oficialment el líder d'Unió està atenent els seus compromisos com a diputat al Congrés i com a president de la Comissió d'Exteriors. Dimarts passat va participar en l'Assemblea Parlamentària de la Unió pel Mediterrani.\nOn no hi ha ni rastre del líder democristià és en els mítings de CiU. A Convergència Democràtica els seus dirigents han optat per ignorar la figura de Duran i no comentar les seves sonores absències. “Està en un procés de reflexió i ho respectem”, es limiten a dir els principals dirigents de CDC. Es refereixen així a la gradual retirada que està fent el dirigent democristià, que l'any passat va abandonar la secretaria general de CiU després de múltiples xocs per l'abast del procés sobiranista. Duran ho ha deixat clar: no és independentista.\nLes úniques irrupcions que ha fet Duran en l'actual campanya han estat a través de les xarxes socials. I ho ha fet precisament per atacar Esquerra Republicana de Catalunya, que en teoria és el soci preferit de CiU per a pactes postelectorals i, sobretot, per mantenir el Govern de la Generalitat a partir del setembre. Duran, sempre implacable amb els republicans, reforça la idea que aquests no són ni socis de fiar ni tampoc capaços de governar els municipis.\nUnió està representada a la campanya de CiU bàsicament per Ramon Espadaler, que en actes com el d'aquest dimecres a Vic, ha defugit la qüestió sobiranista i se centra a defensar la consecució de majories sòlides que permetin governar sense grans lligams. Al seu costat, Mas també ha insistit en aquesta idea, a més de deixar caure la seva petició de formar consistoris sobiranistes que “donin suport al que volem fer després d'aquestes eleccions”. Aquesta és la fórmula que Mas utilitza en els seus actes amb Espadaler per evitar referir-se a la independència. D'aquesta manera, els dos socis poden seguir fent campanya sense grans sobresalts.\nA Convergència, els seus dirigents han optat per ignorar la figura de Duran i no comentar les seves sonores absències\nFora dels grans mítings Duran preveu fer algun acte puntual de suport a algun candidat de CiU la setmana que ve. Ja ho va fer divendres passat, quan va visitar Lleida. Amb tot, en aquella ciutat, no va protagonitzar cap acte electoral amb el candidat actual, el convergent Toni Postius. Sí que van coincidir en un acte institucional de les festes locals.\nTot això fa créixer els dubtes de què farà Duran després de les eleccions municipals. Unió decideix el 14 de juny en una consulta a la seva militància si eleva el to sobiranista i se suma clarament a l'independentisme. Per si de cas, Duran ja ha avisat que només es mantindrà al partit si manté les seves “especificitats”.\nEspadaler està treballant per evitar que la situació a Unió arribi a un atzucac per a Duran i per als dirigents que no són independentistes. Ho fa redactant el document que es votarà el 14 de juny i que haurà de ser suficientment clar com per aclarir el full de ruta d'Unió però al mateix temps suficientment ambigu per evitar desautoritzar Duran. El que és clar és que el que votaran els militants d'Unió no serà una simple pregunta de sí o no a la independència.\nAixò està sent utilitzant, i molt, per Esquerra Republicana, que incideix dia rere dia en la falta d'un posicionament global de la federació CiU respecte a la independència de Catalunya. Si a Barcelona el candidat republicà Alfred Bosch està explotant aquesta fórmula per recaptar suports independentistes, a la resta de la geografia catalana ERC es presenta donant per fet que és l'única formació nítidament independentista.


Conferència-col.loqui d’Ignasi Puig «L’art inèdit dels càtars a Catalunya». #esplugues\nespluguescom noviembre 6, 2014 Cultura 0 comentarios\nPresentació del nou llibre amb les 7 rutes càtares inèdites existents a Catalunya.\nActivitat organitzada pel «Cercle Artístic d´Esplugues», amb el suport de l´Ajuntament d´Esplugues de Llobregat, dins del context «Jornades Culturals 2014».\nCASAL de CULTURA «ROBERT BRILLAS»\ndivendres, 7 de NOVEMBRE de 2014. 19 h.\nPer ampliar la informació sobre cada activitat, demaneu-la a: [email protected] i us serà enviada puntualment.\nConsulteu també per a poder tenir els llibres sobre aquests temes:\nAnterior Entrada anterior: Xerrada sobre Patrimoni, educació i compromís local\nSiguiente Entrada siguiente: La Unió de Botiguers col.labora amb la difussió de la recollida d’aliments de l’Associació APM «Ángeles Guardianes» a #Esplugues


Gener de 2016: Lincoln Strategy Group\nCampanyes de pastures\t Gener 28, 2016\nAvui dia, per a moltes organitzacions tradicionals, la comunicació a través dels mitjans de comunicació pot ser una de les maneres més efectives d’arribar a les persones que realment necessiten escoltar els seus missatges. Per ...\nConsultoria Política\t Gener 26, 2016\nElecció del consultor polític adequat\nSi inicieu una campanya, contractar un consultor polític és una decisió intel·ligent. Com triar el consultor adequat per a la teva campanya? En primer lloc, és important entrevistar a fons ...\nNotícies\t Gener 20, 2016\nEmpresa de consultoria en gestió d’afers polítics i públics, Grup d’estratègia de Lincoln, llança un nou lloc web dissenyat\nEl nou lloc web del Grup Estratègia Lincoln incorpora marques actualitzades d’empresa, disseny de resposta mòbil i contingut addicional Phoenix, AZ. 20 de gener de 2016 - Empresa de gestió d’afers polítics i assumptes públics, Lincoln Strategy Group (www.lincoln-strategy.com), ...


Com tenim la defensa del CAP de Cappont? | Cap retallada al CAP de Cappont\n← El director del CAP es defensa d’algunes de les retallades\nEns tanquen el CAP a les tardes d’estiu! →\n17 Març 2012 · 23:18\nCom tenim la defensa del CAP de Cappont?\nAquesta és una nota informativa que l’Assemblea d’Indignades de Cappont hem difós les darreres setmanes al barri per compartir la valoració que fem del treball fet en defensa del CAP de Cappont.\nFa nou mesos l’Assemblea d’Indignades de Cappont vam començar a mobilitzar-nos en defensa del Centre d’Assistència Primària (CAP) del barri després de constatar una pèrdua progressiva de serveis i professionals com a conseqüència de les retallades del Govern de la Generalitat. Ara, després de recollir 2.347 signatures dels veïns per reclamar la millora de la qualitat de l’atenció sanitària, i que s’han lliurat als responsables polítics, ens pertoca explicar i informar a la ciutadania quin és l’estat actual d’aquest procés de reivindicació social. Pensem que el rendiment de comptes és el primer deure ètic que ha de complir qualsevol moviment social i que per desgràcia de tothom se n’obliden la majoria de governants, partits i sindicats del sistema.\nQuè diu l’ICS i el CAP\nEl passat mes de desembre (2011), membres de l’Assemblea d’Indignats ens reuníem amb representants de l’Institut Català de la Salut (ICS) i del CAP de Cappont amb un doble objectiu: d’una banda, reclamar i presentar una Taula de mesures per a la recuperació i optimització de serveis i professionals en aquest centre de salut, i d’altra banda, que aquests responsables ens transmetessin de manera directa els efectes de les retallades, els canvis i funcionament del CAP. Tot seguit detallem els principals arguments i informacions que ens va donar l’ICS i professionals-directius del centre durant la trobada.\n– En primer lloc, L’ICS i el CAP admeten que no havien sabut explicar als usuaris els efectes de les retallades, així com el nou funcionament i canvis al centre.\n– Reconeixen que amb un 10% menys de pressupost hi ha una reducció considerable dels serveis d’atenció als usuaris en un CAP com el de Cappont que rep 200 visites diàries.\n– No especifiquen la reducció en hores, contractació de substituts i personal, argumentant que es tracta d’un qüestió tècnica que “no tenen perquè explicar”, la qual cosa entenem que és una excusa que exemplifica manca de transparència vers la ciutadania sobre els serveis públics.\n– Asseguren que si els usuaris volen més prestacions sanitàries, els pacients hauran de pagar més, però no concreten quina quantitat de més abonarà el ciutadà per mantenir els serveis que existien abans de les retallades.\n– Certifiquen que l’Institut Català de la Salut continuarà essent públic però es podrà trossejar en petites empreses.\n– Justifiquen les llistes d’espera de dos mesos que havia al CAP a finals de 2011 per motius de bloqueig d’agendes en les vacances dels facultatius.\n– Situen les noves tecnologies i l’atenció telefònica com a eines que permeten agilitzar l’atenció mèdica i tranquil·litzar el pacient davant una consulta i malaltia; l’usuari no ha d’esperar els dies de demora, reclamar ser atès si es troba malament i explicar amb claredat el que li passa telefònicament per encertar i no retardar en el diagnòstic.\n– Asseguren que la normativa no permet concretar la proposta dels Indignats cap a la creació d’un Consell de Salut de barri ni un òrgan de participació dels usuaris en el CAP, però mostren interès per plantejar propostes en aquest sentit davant el Departament.\n– Els responsables de l’ICS i el CAP diuen que ells no són els qui han decidit impulsar les retallades perquè només són gestors i/o treballadors públics i per tant també les pateixen, la qual cosa els obliga a fer més esforços. Assenyalen els governants com els responsables polítics de les retallades.\nCom ho valorem i què diem els Indignats\n– L’Assemblea d’Indignats de Cappont valorem positivament la bona predisposició de l’ICS i els responsables/professionals del CAP de Cappont per a l’intercanvi d’informació davant un problema que atempta contra un dels pilars de la societat del benestar. No podem dir el mateix del Director dels Serveis de Salut a Lleida, Antoni Mateu que després de mesos de reivindicacions, lliurament de signatures, demandes, escrits, exposicions i sol·licituds davant la Delegació de Sanitat que dirigeix no s’ha dignat a atendre’ns a dia d’avui com a responsable polític i territorial d’un govern que es diu democràtic i català.\n– Que l’optimització de serveis i recuperació de professionals al CAP de Cappont vindrà a través de la retirada de les retallades que pateix el centre i amb les propostes que s’esmenten a la Taula de Mesures que vàrem lliurar als Serveis Territorials de Salut. De no ser així, entenem que el centre patirà una pèrdua progressiva de qualitat assistencial augmentant la càrrega de treball i pressió sobre els professionals que a la vegada afectarà molt negativament en l’atenció als usuaris.\n– Que si bé l’implementació de noves tecnologies i l’atenció telefònica poden optimitzar l’assistència sanitària en alguns aspectes, aquestes han d’anar acompanyades d’inversions i recursos professionals adients per tal que no s’incompleixi el Dret a ser atès dins d’un temps adequat a la condició patològica i d’acord amb criteris d’equitat tal com diu la Carta de Drets i Deures dels Ciutadans en relació amb la Salut i l’Atenció Sanitària de 2001.\n– Que darrera de les retallades hi ha una intencionalitat política i ideològica d’un govern (CiU) neoliberal privatitzador que defensa els interessos i negocis de les empreses sanitàries privades. I que els professionals del CAP, directius, gestors de la salut pública i usuaris no podem caure en la resignació perquè sinó ens enfonsarem en el pur voluntarisme i en la destrucció del sistema públic que tants esforços ens ha costat.\n– Que el Departament de Salut i el CAP de Cappont mantinguin degudament informats els seus usuaris i usuàries de tots els canvis que es produeixin en els serveis i organització del centre tal com és exigible en una societat democràtica i transparent.\n– Que cal avançar en la creació del Consell de Salut del barri de Cappont per a programes de prevenció i protecció de la vida i el medi ambient així com en la necessitat imminent en la participació comunitària dels usuaris en els afers del CAP.\n– L’Assemblea d’Indignats de Cappont continuarà sondejant entre els usuaris i veïns del barri el seu parer i valoració dels nivells assistencials del CAP d’acord amb la filosofia de treball de lluita, escolta i defensa dels drets fonamentals de la ciutadania sempre lluny de la cultura de l’electoralisme, les subvencions, les financiacions i les motivacions partidistes.\nPodeu trobar més informació, la Taula de mesures que proposem, el manifest que va impulsar aquesta iniciativa, les accions i actes celebrats, etc. al nostre bloc: https://capretalladaalcap.wordpress.com.\nLleida, gener de 2012


Oberta la convocatòria del Premi ICIP Alfons Banda 2021 - ICIP\nOberta la convocatòria del Premi ICIP Alfons Banda 2021\nAquest mes de juny s’ha obert la convocatòria del Premi ICIP Alfons Banda 2021, que té per objectiu recompensar els treballs de recerca de l’alumnat de segon cicle d’Educació Secundària Obligatòria (ESO) i d’educació postobligatòria (batxillerat i cicles formatius de grau mitjà i superior) centrats en la construcció de la cultura de pau, la vulneració o defensa dels drets humans i l’ús de la noviolència com a eina de transformació social.\nEl Premi ICIP Alfons Banda va néixer el 2017 i forma part dels Premis de Recerca Jove que convoca l’Agència de Gestió d’Ajuts Universitaris i de Recerca (AGAUR) amb l’objectiu de fomentar l’esperit científic del jovent.\nEls i les alumnes interessades en participar-hi poden presentar els seus treballs fins al dilluns 4 d’octubre a les 14:00 (hora local de Barcelona).\nCom en les edicions anteriors, s’atorgaran dos premis de 850 euros cadascun. En l’edició de 2020, el jurat ha premiat els treballs d’investigació “Tornen les serps però muden les pells” de Joan Subirachs Garcia, exalumne de l’Escola Daina Isard d’Olesa de Montserrat i “Les oblidades del conflicte oblidat”, de Maria Bouabdellah Shaim, exalumna de l’Institut Josep Brugulat de Banyoles.\nVídeo sobre l’esperit del premi i el llegat d’Alfons Banda en el camp de l’educació i la cultura de pau\nL'auge de l'extrema dreta i les lluites de les dones saharauis, treballs guardonats amb el Premi ICIP Alfons Banda 2020\nRenovem el concurs #HipHopPau, adreçat al jovent sensibilitzat amb la cultura de pau\nSuport unànime del Parlament a la tasca de l'ICIP\nNova convocatòria de subvencions per a treballs de recerca en l'àmbit de la pau


La pluja no va impedir la assistència de gent a l’acte de presentació del partit polític ‘Torre en Conill’ – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nLa pluja no va impedir…\nTot i que la pluja del passat dissabte va impossibilitar el desenvolupament normal previst de l’acte de presentació del nou partit polític ‘Torre en Conill’, un bon nombre de veïnes i veïns de la zona van acudir fins a la plaça Verdum per a coneixer el citat partit.\nRefugiats baix el porxe dels establiments de la plaça es trobaven els assistents i membres del partit intentant disfrutar de la jornada de la millor manera possible, ja que diuen que ‘al mal temps bona cara’.\nL’equip de Betera.com també va acudir per a parlar amb els màxims representants d’aquest nou partit, el qual està presidit per Manuel Chover i compta amb la vicepresidència de la regidora Gloria Campomanes. Segons ens van comentar, tant Manuel com Gloria, en breu tornaran a realitzar una altra convocatòria per a poder oferir una presentació com toca.\nTal com va explicar Manuel Chover, ‘Torre en Conill’ “és un partit hereu de l’antic CUBE per a enfocar més el treball del partit en la urbanització de Torre enConill i reivindicar les necessitats que tenen els seus residents”. En aquest sentit, “reivindiquem les demandes històriques per a la zona com són les inversions en matèria educativa, esportiva, culturals, d’oci i de serveis perquè la urbanització estiga al mateix nivell que el poble”, matissa Chover.\nA la jornada també van estar presents membres del partit de Mas Camarena, com Salvador Beltrán i altres representants, per a mostrar el seu suport. En aquest sentit, la vicepresidenta del partit i regidora de Mas Camarena-Cube, Gloria Campomanes va comentar que “tenim claríssim que ens va millor junts que separat i esperem seguir així de cara a la pròxima legislatura”.\n7 de novembre de 2018 at 2:23\nLa pluja no va impedir dissabte la inauguracio de l’escultura dedicada al riu Xuquer de Leonardo Borras, el parc dels Furs i l’avinguda 9 d’Octubre, en la qual va participar la Nova Muixeranga d’Algemesi i el fill de l’artista, Vicent Borras. A l’acte van assistir, entre altres, els familiars de l’escultor, quasi tots els membres de la corporacio municipal d’Alzira, regidores i regidors de l’Ajuntament d’Algemesi i visitants.\nRespon a EachelleEssan Cancel·la les respostes


Trobada 2018 | Club Rugby Tarragona\nLa catorzena edició de la Trobada d’Escoles de Rugby Ciutat de Tarragona va tenir lloc el dissabte 17 de març de 2018 i va tornar a ser un èxit. Malgrat que la pluja va fer acte de presència al migdia, això no va alterar el programa. Van ser deu els clubs de rugbi d’arreu de Catalunya que van participar en l’esdeveniment amb equips de nens i nenes d’entre 6 i 12 anys: el Rugby Club Sitges, el FC Barcelona, el Castelldefels Rugby Union Club, el Club Rugby Sant Cugat, l’INEF Lleida, el Poble Nou, el Badalona RC, el Santa Coloma RC, Los Taus d’Amposta i el Club Rugby Tarragona.\nProp de 400 jugadors i jugadores i gairebé una setantena d’entrenadors que es van aplegar en el Complex Educatiu de Tarragona acompanyats d’una bona quantitat de famílies que no es van voler perdre una jornada de rugbi i d’esbarjo a la nostra ciutat. 10 subcamps de rugby es repartiren entre els tres camps que compta la instal·lació per donar acollida als gairebé 80 partits que es jugaren entre les diferents categories i clubs; en concret 6 equips de Sub6, 10 de Sub8, 12 de Sub10 i 11 de Sub12. Els partits començaren minuts després de les 10 del matí i transcorregueren sense dificultats distribuïts entre els tres camps de joc que van ser habilitats perquè totes les categories i tots els equips disputessin partits amb un total de 50 minuts de joc per a cadascun.\nGairebé una vuitantena de persones col·laboradores del Club Rugby Tarragona endegaren tots els preparatius de bon matí, tant de la part esportiva, com de l’organitzativa, de manera que a les 8,30 h del matí tot estava a punt per a rebre als clubs participants que començaren a arribar a partir de les 9. Al llarg de la jornada hi hagué un servei permanent de restauració on es pogueren adquirir refrescos, entrepans i cafès que ajudaren a passar les hores als infants i joves participants i a les seves famílies. Hi va haver també la botiga de La Trobada on es pogueren comprar articles de marxandatge del Club Rugby Tarragona i no hi va faltar la zona d’esbarjo per als més petits amb castells d’inflables, tallers de treballs manuals i maquillatge. A les 12 del migdia ens visitaren les autoritats. Acudiren al camp de rugby la consellera d’esports de l’Ajuntament de Tarragona, Elisa Vedrina, Joan Plana, representant de l’Esport a Tarragona de la Generalitat de Catalunya i Estefania Serrano, presidenta del Consell Esportiu del Tarragonès que feren una passejada pels tres camps de joc en plena activitat. A les 13 h hi va haver zumba i a les 14 h actuació de la Colla Jove Xiquets de Tarragona que acomiadà la jornada aixecant un pilar sota pals al camp de rugby. Finalment, es lliuraren els obsequis als clubs participants.\nUna edició més d’aquest esdeveniment que des de fa catorze anys prepara el Club Rugby Tarragona i que pretén tenir una continuïtat en el temps encara que amb un format diferent. La Comissió de La Trobada té molta feina al davant per a definir i concretar en aquests 12 mesos com ha de ser la pròxima Trobada.