FITXA RESUM. ANÀLISI DE LES DADES DE L’ENQUESTA D’USOS LINGÜÍSTICS DE LA POBLACIÓ 2018. ÀMBIT TERRITORIAL DE L’EBRE – FILOSOFIA I VIDA\nFITXA RESUM. ANÀLISI DE LES DADES DE L’ENQUESTA D’USOS LINGÜÍSTICS DE LA POBLACIÓ 2018. ÀMBIT TERRITORIAL DE L’EBRE\nData: 13 Octubre, 2019Autor: Jordi Martí i Montllau 0 Comentaris\nEULP2018. RESULTATS ÀMBIT TERRITORIAL DE L’EBRE. DOSSIER DGPL\nEl català, com a llengua d’ús habitual a les Terres de l’Ebre, hauria experimentat una davallada del 20% en els darrers 15 anys, passant de ser la llengua habitual del 90% de la població més gran de 15 anys, a ser-ho de poc més del 72%, és a dir, poc més de 110.000 persones (més grans de 15 anys).\nEl castellà, com a llengua d’ús habitual a les Terres de l’Ebre, hauria passat de ser la llengua d’ús quotidià habitual del 7’5% de la població més gran de 15 anys en 2003 a ser-ho de l’11’5% en 2018. Una davallada de 3000 persones menys en 10 anys.\nEl percentatge de bilingües habituals català/castellà hauria passat de ser estatísticament irrellevant l’any 2008 a representar el 4’4% de la població ebrenca actual, cosa que representa unes 6.800 persones (una xifra molt semblant al nombre total de catalanoparlants habituals perduts).\nEl retrocés de l’ús exclusiu del català cap als usos mixtos hauria afectat a uns 4.000 parlants, mentre que n’hi hauria uns 2.500 que, partint d’una llengua inicial diferent de la catalana haurien avançat cap a usos més o menys paritaris del català i del castellà.\nSi bé una mica més del 72% de la població més gran de 15 anys a la regió de l’Ebre declararia tenir com a llengua habitual el català, aquets ús habitual decauria gairebé 20 punts percentuals a l’hora d’usar-lo per escrit i per a ús personal.\nCauses que expliquen la davallada de l’ús habitual de català:\nManca de relleu generacional per un creixement natural negatiu de la població catalanoparlant inicial i habitual.\nEn principi, la població efectivament bilingüe de les Terres de l’Ebre és només la catalanoparlant inicial.\nExistència de múltiples entrebancs a l’ús normal de la llengua catalana (que fa que, en molts àmbits aquest ús sigui pràcticament inexistent).\nArribada, les dues darreres èpoques d’un contingent molt elevat de població immigrada parlant de llengües diferents del català (i sovint parlant de castellà).\nTendència dels catalanoparlants a canviar de llengua quan el seu interlocutor no els respon en català, o fins i tot a interpel·lar-lo directament en castellà quan pressuposa que ha vingut de fora o, simplement, si no el coneix.\nConstatació per part dels nouvinguts que la llengua del poder és la castellana i que el català no passa de ser optatiu i opinable (consideració, aquesta darrera, que comparteixen amb molts catalanoparlants autòctons després de segles de condicionament lingüístic).\nEl darrer vintenni han arribar a les Terres de l’Ebre entre 30.000 i 35.000 persones procedents de fora dels territoris de llengua catalana (als quals cal sumar un percentatge significatiu de persones procedents d’altres àmbits del domini lingüístic català però de llengua habitual castellana).\nEntre nouvinguts de fora del domini lingüístic del castellà, la disminució de la transmissió de la llengua d’origen oscil·laria entre el 36% i el 38% en la primera generació (de manera aclapadora a favor del castellà).\nFins un 11’5% de la població més gran de 15 anys de les comarques del Baix Ebre, el Montsià, la Ribera d’Ebre i la Terra Alta declaren no saber parlar la llengua del país, cosa que representaria, en xifres absolutes, una mica més de 14.000 persones.\nDeu anys enrere, el percentatge de persones més grans de 15 anys residents a la regió de l’Ebre que declaraven no saber parlar català era 5’3 punts percentuals superior (16’8%) i arribava en xifres absolutes, a una mica més de 22.000 persones, és a dir, unes 8.000 persones més que en l’actualitat.\nUna mica menys del 4% del total de la població més gran de 15 anys la que declara no entendre la llengua del país, cosa que, en xifres absolutes representaria una mica més de 5.000 persones (una xifra molt semblant a la de 10 anys enrere).\nEls residents a l’Ebre més grans de 15 anys que no es declaren capaços d’entendre textos escrits en català representarien el 12’5% del total de la població més gran de 15 anys (és a dir, unes 15.500 persones), mentre que els qui declararien no saber escriure aquesta llengua arribarien al 29% del total dels més grans de 15 anys (unes 36.000 persones). En ambdós casos es constata una millora en relació amb les dades de 2008, quan els qui afirmaven no entendre el català escrit eren el 19’6% (més de 25.500 persones) i quan els qui asseguraven no saber-lo escriure superaven el 40’5% del total (una mica més de 62.500 persones, 25.500 més que en l’actualitat).\nEl català és la llengua inicial del 66’7% del total dels residents més grans de 15 anys. Aquest increment en xifres relatives, però, no es correspon a un augment real, ja que, en xifres absolutes, el saldo final apuntar una pèrdua de 2.300 parlants (atribuïble, principalment, al creixement natural negatiu d’aquest grup de població), situant-se actualment en gairebé 102.000 parlants inicials de llengua catalana.\nS’ha registrat pèrdua general de població a la regió de l’Ebre des de 2008 (període en què s’hi ha passat de 187.468, a primer de gener de 2008, a 178.156, a primer de gener de 2018).\nLa població resident a l’Ebre de llengua inicial castellana representaria el 15% del total dels més grans de 15 anys (gairebé 23.000 persones).\nLa població resident a l’Ebre que té com a llengua inicial una diferent del català i del castellà arribaria al 12% (gairebé 18.500 parlants).\nEl percentatge de població ebrenca que declararia tenir com a llengua inicial alhora la catalana i la castellana (bilingües inicials) seria estatísticament irrellevant.\nA diferència del que passa en el global de les províncies de Barcelona, Girona, Lleida i Tarragona, a la regió de l’Ebre, el nombre de persones residents més grans de 15 anys que identifiquen el català com la seua llengua pròpia (llengua d’identificació) és menor que el percentatge de catalanoparlants habituals, concretament uns significatius 4’8 punts percentuals menys (el percentatge total és de 67’4%, pràcticament idèntic al de parlants inicials), cosa que representaria 102.700 parlants (4’2 punts percentuals menys que en 2008, cosa que es tradueix en una minva de gairebé 12.000 persones).\nL’any 2018 apareix per primer cop un percentatge estatísticament rellevant de parlants que declaren identificar-se a l’ensems amb el català i el castellà, que arriba al 6’7% del total de més grans de 15 anys (quan, en 2008, l’àmbit de l’Ebre era l’únic en què aquesta identificació era tan escassa que ni tan sols se li assignava cap percentatge), percentatge que equival a 4.400 persones.\nHi hauria 7.000 parlants habituals de català que no tenen aquesta llengua com a aquella que identifiquen com a pròpia. La valoració de les dades apuntaria cap a un cert poder d’atracció del català que duria una part de la població immigrada a parlar-lo amb més o menys freqüència, però no a identificar-s’hi.\nEl percentatge de persones més grans de 15 anys que tindrien el castellà com a llengua d’identificació en 2018 seria del 12’4% (2’5 punts percentuals més que en 2008), cosa que es tradueix en gairebé 19.000 persones.\nEl percentatge de persones que declararien identificar-se amb alguna llengua diferent del català i del castellà arribaria al 10’7%.\nNomés el 60’9% de la població més gran de 15 anys de l’àmbit de l’Ebre que viu almenys amb una altra persona (gairebé 83.000 persones), afirma emprar a la llar, de manera exclusiva, el català (un 11% menys que 10 anys enrere).\nEn l’EULP18 apareix un 9’1% de parlants que declararien usar a casa més el català que no pas el castellà, un percentatge de població amb usos mixtos a la llar que no apareixia l’any 2008 que es tradueix en gairebé 12.500 persones.\nSi sumem aquesta dada amb la del punt anterior el resultat ofereix un saldo de 4.700 persones menys de les que afirmaven usar el català a la llar fa 10 anys (i que, a més, aleshores, afirmaven emprar-lo de manera exclusiva).\nUn 8’6% de la població (11.700 persones), declararia usar exclusivament el castellà a la llar.\nEl 4’9% del total dels parlants més grans de 15 anys (6.600 persones) declaren usar ala llar el castellà i una altra llengua (aquest grup era estatísticament irrellevant fa 10 anys)\nLa població que declara usar a la llar només una (o unes) llengües diferents del català i del castellà representaria, l’any 2018, el 7’4% de la població (10.000 persones), un 41% menys que 10 anys enrere (quan suposava un grup de més de 17.000 persones).\nLa transmissió intergeneracional seria favorable al català en un interval entre 1 i 3’2 punts percentuals, un increment molt baix i que no arriba a la mitjana de la CAC. Fa 10 anys en l’EULP08, la transmissió intergeneracional del català en un interval d’entre un 3’8 i 3’9 punts, és a dir, clarament superior a l’actual.\nEl percentatge total de població ebrenca més gran de 15 anys que declararia començar sempre o sovint les converses en català arribaria al 81’2% del total (i tres quartes parts d’aquests parlants declararien fer-ho sempre), davant del 52’5% que declara fer-ho en el conjunt de la Comunitat Autònoma de Catalunya.\nGairebé el 17% de la població estudiada declararia no fer-ho mai o poques vegades (una xifra que coincideix amb la dels qui es declararien no ser catalanoparlants habituals).\nLa convergència lingüística cap al castellà seria practicada pel 75% dels entrevistats, 4’5 punts percentuals més que en 2008, quan pràcticament un de cada quatre entrevistats declarava mantenir-se en l’ús del català.\nEl percentatge de parlants més grans de 15 anys que declara no canviar de llengua si comença a parlar en castellà i el seu interlocutor li respon en català no sobrepassa el 5% del total de la població estudiada (unes 6.700 persones), cosa que representaria 1’6 punts percentuals menys que 10 anys enrere\nLa convergència lingüística cap al català, que seria practicada pel 78’6% de la població (no detectant-se ningú que manifesti una actitud reactiva o bel·ligerant).\nA la regió de l’Ebre, els usos lingüístics en els interaccions efectuades mitjançant un parell de telefonia mòbil apuntarien a ús exclusiu o majoritari del català de gairebé un 48’4%, que representa més del doble que la mitjana general de la Comunitat Autònoma de Catalunya (CAC), mentre que l’ús exclusiu o majoritari del castellà i l’ús mixt del castellà i una altra llengua diferent del català resta en un 16’5%, és a dir, tres vegades inferior a la mitjana de la CAC. Pel que fa als usos paritaris català/castellà en aquest àmbit, el percentatge també és inferior al de la mitjana de la Comunitat Autònoma (9’5% en el cas de l’Ebre, davant d’un 13’5% del global).\nPràcticament el 50% dels residents a l’àmbit de l’Ebre més grans de 15 anys declaren usar exclusivament el català amb les seues amistats (cosa que representa una davallada de 18 punts percentuals, és a dir, una pèrdua de més del 25% de parlants exclusius, que suposa més de 32.500 parlants), mentre que gairebé un 20% més declara relacionar-se amb els seus amics sobretot en català, però també, en més i menys mesura, en castellà.\nGairebé un 12% afirmen relacionar-se només en castellà o en castellà juntament amb un altra llengua diferent del català (per tant, gairebé 18.000 persones, una xifra pràcticament idèntica a la dels qui declaren tenir el castellà com a llengua habitual).\nUn 9’5% dels entrevistats afirmem usar de manera més i menys paritària el català i el castellà a l’hora de relacionar-se amb les seues amistats. En conjunt, s’hauria produït un increment molt significatiu dels usos bilingües català/castellà en aquest àmbit (estatísticament irrellevants en 2008 i del 20% en l’actualitat, percentatge que suposa més de 37.500 parlants).\nPel que fa al percentatge de persones que declaren usar en l’àmbit de l’amistat el català i el castellà de manera paritària, veiem que s’ha més que doblat, passant d’una mica menys del 4’5% al 9’5% actual.\nL’ús del català com a llengua exclusiva de relació amb els veïns hauria caigut, en el transcurs dels 10 darrers anys, d’una mica més del 71% a només el 55’3% (una davallada de gairebé una quarta part), mentre que l’ús majoritari però no exclusiu d’aquesta llengua hauria passat de ser estatísticament irrellevant en 2008 a representar gairebé el 16% en 2018.\nL’ús bilingüe paritari català/castellà amb els veïns hauria passat de no ser estatísticament rellevant fa 10 anys a representar el 9% en 2018.\nMentre en 2008 el català era la llengua exclusiva d’ús de pràcticament el 70% de la població ebrenca més gran de 15 anys que cursava estudis, en 2018 aquest percentatge hauria caigut gairebé un 40%, situant-se en només el 42’3%.\nUn 25’3% de població ebrenca que cursa estudis, més gran de 15 anys, declara fer un ús majoritari d’aquesta llengua, però ja no exclusiu.\nEn la relació amb els companys de feina, la població que declara usar exclusivament el català més que quadruplica la que declara usar exclusivament el castellà (un 10’5% davant d’un 43’3%, 7 punts menys que en 2008), mentre que els qui declaren usos mixtos català/castellà arriben a una mica més al 30% de la població (més del triple que 10 anys enrere).\nPel que fa als usos lingüístics en del petit comerç, la població resident a l’Ebre més gran de 15 anys declararia usar-hi exclusivament el català representaria més del doble de la qui declararia usar només el castellà o fer un ús paritari del català i del castellà, mentre que gairebé un 22% de la població declararia usar-hi totes dues llengües però fer un ús prioritari de la primera.\nRespecte a 10 anys enrere l’ús exclusiu del català en el petit comerç (hauria perdut més de 38.500 parlants (és a dir, un terç del total).\nPel que fa als usos lingüístics en del petit comerç, els qui declararien emprar exclusivament el castellà no superarien el 13%).\nDos terços de la població més gran de 15 anys que afirmaria usar únicament o principalment el català en la seua relació amb les grans superfícies\nPel que fa a l’ús exclusiu o prioritari del castellà, en les grans superfícies representaria un 18’2% dels casos, mentre que els usos bilingües paritaris arribarien al 13’5%\nMentre que en 2008 prop de tres quartes parts del parlants més grans de 15 anys afirmaven usar exclusivament el català en la seua relació amb les entitats financeres, en 2018, aquest percentatge hauria davallat a encara no el 60%\nEls usos mixtos lingüístics mixtos en català i castellà en la relació amb les entitats financeres haurien passat del ser estatísticament irrellevants fa 10 anys al 20’2% actual.\nEn la relació amb els professionals de l’àmbit sanitari l’ús exclusiu del català ha davallat en més d’un terç, situant-se en encara no un 46% del total, quan en 2008 més del 70% declarava emprar-hi exclusivament el català i l’ús exclusiu del castellà restava en encara no un 25%.\nEls usos bilingües en la relació amb els professionals de l’àmbit sanitari haurien passat de ser estatísticament irrellevants en 2008 a representar un terç del total en 2018.\nEn l’àmbit de la relació amb l’administració de la Generalitat, la davallada en l’ús exclusiu del català hauria estat de 3 punts percentuals, mentre que l’ús del castellà s’hauria incrementat en 1 punt.\nEn l’àmbit de la relació amb l’administració de la Generalitat, els usos mixtos haurien passat del 9’7% a una mica més del 12%.\nEn l’àmbit de la relació amb els usos lingüístics amb l’administració estatal, hi observem una davallada de gairebé el 30% en l’ús exclusiu del català (que en 5 anys hauria passat del 44’7% al 34’9%), mentre que l’ús exclusiu o majoritari del castellà hauria passat del 20’4% al 27’3% (un increment de més d’un terç).\nEls usos mixtos en l’àmbit de la relació amb els usos lingüístics amb l’administració estatal no haurien experimentat cap canvi significatiu, mantenint-se en una mica més del 29%.\nLa població ebrenca més gran de 15 anys que manifesta desitjar per al català en el futur un ús únic o prioritari i, per tant, que podem pressuposar que estaria d’acord amb atorgar a aquesta llengua, en el seu domini històric, una consideració igual o semblant a aquella de la qual el castellà ja gaudeix en l’actualitat en el seu, arribaria al 54’2% del total, una xifra pràcticament idèntica a la de 10 anys enrere (54’6%).\nProp d’un terç de la població de l’Ebre més gran de 15 anys (31’7%) declara que, en un futur voldria que la seua llengua d’ús habitual fos només el català (poc més de 48.000 persones). Aquest percentatge suposa una pèrdua de gairebé 11 punts percentuals respecte a 2008, quan era el 44’5% de la població més gran de 15 anys la que manifestava aquest voluntat (cosa que representa una reculada, pel que fa a quest capteniment lingüístic assertiu de més de 12.000 persones en xifres absolutes).\nEn els darrers 10 anys, la ideologia bilingüista ha experimentat una difusió significativa en la societat ebrenca.\nEl castellà és l’única llengua que la totalitat dels residents a les Terres de l’Ebre afirmen entendre, l’única que arriba a un gairebé 99% de persones que afirmen saber-lo parlar, i l’única que sap escriure el 95% de la població, i també aquella en què la població que té totes aquests competència afirma dominar-la de manera excel·lent (força per damunt del domini que afirmen tenir en català aquells que s’hi declaren competents).\nanàlisi de els dadesàmbit de l'Ebrecatalàcomarques de l'EbreEbreEnquesta d'usos lingüístics de la poblacióEULPEULP2018fitxa resumllenguallengua catalanaregió de l'EbreSociolingüísticaTerres de l'Ebre\nAnterior Entrada anterior: ANÀLISI DE LES DADES DE L’ENQUESTA D’USOS LINGÜÍSTICS DE LA POBLACIÓ 2018. ÀMBIT TERRITORIAL DE L’EBRE\nSegüent Entrada següent: LA LLENGUA FRANCA DE LES TERRES DE L’EBRE


QUATRE PREGUNTES A...DIANA DAMRAU\nDiana Damrau és una de les sopranos més admirades arreu del món. Ara, torna al Palau de la Música Catalana juntament amb l'arpista Xavier de Maistre. No et perdis l'intimisme d'una veu única a la sala modernista.\nQuina sensació li produeix el Palau de la Música Catalana? I què en pensa de Barcelona?\nÉs la segona vegada que vinc per actuar al Palau de la Música Catalana, estic molt contenta i amb moltes ganes d'estar de tornada després del recital amb Helmut Deutsch i Jonas Kaufmann "Das Italienische Liederbuch". Per aquesta ocasió presentarem un programa molt interessant que crea una aura de constel·lació especial.\nDesprés d’interpretar l’Ofèlia del "Hamlet" d’en Thomas al Liceu, estic encantada de tornar a Barcelona, m’agrada pel seu art, la seva música però sobretot, per la seva gent.\nCom és estar a l'escenari amb en Xavier de Maistre? I amb un instrument tan especial com l'arpa?\nFa més de 10 anys que actuo amb el solista i virtuós de l’arpa Xavier de Maistre i ens complau presentar-vos el nostre cinquè programa completament nou!\nL'arpa és un instrument harmònic meravellós i prové de la lira, el primer instrument d'acompanyament. L’instrument és capaç de produir més sons dels que imaginem. Des del primer assaig i repassant cançons amb en Xavier, vaig quedar molt sorpresa i de seguida vam decidir crear un programa junts. De Maistre té una gran intuïció per a la poesia i els cantants i això el fa un company ideal a l'escenari.\nCantar amb l’acompanyament de l'arpa és diferent que amb el piano, t’exposes més com a cantant, pots fer qualsevol cosa i també tenir un espectre més gran en els sons més suaus, però també una "reverberació" més curta. No es pot tocar tot amb l'arpa (com per exemple partitures d’acords forts i repetitius com a "Erlkönig" de Schubert), però diria que potser el 85% del repertori de cançons es pot interpretar amb aquest instrument. Hem cantat, per exemple, el "Zigeunerlieder" de Dvorak, així com moltes cançons de Richard Strauss, un repertori que ningú el pensa per arpa, inicialment.\nCom descriuries el repertori que cantaràs?\nAquesta vegada el repertori és del vessant romàntic i dolç... Podríem anomenar-lo "souffle romantique". Hem escollit una selecció de cançons de Mendelssohn, Rakhmàninov, Vlàsov, Hahn, Ravel i Poulenc. Xavier de Maistre també interpretarà dues peces de solo per a arpa.\nPel que fa al repertori de Mendelssohn, és més estròfic i senzill que les obres de Rakhmàninov, que són més impressionistes i l’acompanyant té una importància molt important pel que fa a expressió, diàleg i ambient. Es transmet l'ànima russa. Les cançons franceses de la segona meitat del programa ofereixen un ventall de colors i harmonies diferents, des de "chansonesque" i la música folklòrica fins arribar a les grans harmonies de Poulenc, amb el seu destacat intel·lecte i humor.\nPerò, el millor que es pot fer és escoltar i gaudir d'aquestes belles peces musicals, que són tresors amagats que poques vegades es canten.\nJUDIT JORDANA PONS


Carnet A1 a Santa Cristina d'Aro - FOR VIA, Formació Viària\nCarnet A1 a Santa Cristina d'Aro\nDescobreix que facil és treure't el Carnet A1 a Santa Cristina d'Aro amb FOR VIA autoescoles. Disposem de diversos centres a les comarques Gironines. Amb FOR VIA, tot són avantatges: aula online, formació personalitzada i facilitats de pagament. La millor opció per obtenir el Carnet A1 a Santa Cristina d'Aro\nTreballem una formació de qualitat i als nostres centres trobaràs un equip de professionals compromesos i dedicats al teu aprenentatge. Uns formadors amb experiència que sabran transmetre't les millors indicacions i donar-te tot el suport necessari per aconseguir el teu objectiu.Estas interessat en el Carnet A1 a Santa Cristina d'Aro? FOR VIA Formació Viària és la teva autoescola de confiança.


Les nou finals del València Basket en l'Eurolliga - À Punt\nEls jugadors del València Basket celebren el triomf contra el Reial Madrid en l'Eurolliga / Miguel Ángel Polo.\n25 de febrer 2021 - 09:34\nEl València Basket visita aquest dijous Sant Petersburg per a jugar contra el Zenit amb l'objectiu de sumar la tercera victòria seguida en l'Eurolliga que permeta continuar acostant-se al top huit, les posicions que li permetrien jugar la pròxima edició de la competició.\nSegons el reglament que va estrenar la temporada passada l'Eurolliga, i que s'ha mantingut a causa de la pandèmia, l'equip taronja repetirà en la pròxima edició si es classifica almenys per als quarts de final, sempre que l'Alba Berlín, també finalista en l'Eurocup de la temporada 2018-2019, no quede entre els huit primers de la fase regular.\nEn el fet poc probable, ja que els alemanys són antepenúltims, que ho aconseguiren, el millor que ho faça en la fase final de la competició disputarà la temporada vinent la màxima categoria del bàsquet europeu. Però abans de fixar-se que fa l'Alba Berlín, el València Basket ha de centrar-se en el primer objectiu: classificar-se per al top huit, condició indispensable perquè l'equip puga mantenir el nivell salarial i esportiu de la plantilla.\nSuperades quasi tres quartes parts de la fase regular, ara mateix el conjunt entrenat per Jaume Ponsarnau és el desé classificat amb un balanç de tretze victòries i dotze derrotes. Tant el huité com el nové classificat, l'Anadolu Efes –amb un partit menys– i el Zalgiris, tenen una victòria més mentre que del cinqué al seté (Reial Madrid, Bayern i Fenerbahçe) en tenen quinze.\nEl pròxim rival del València, el Zenit, és quart classificat amb també quinze victòries i amb un partit menys que la resta d'equips que lluiten pel play-off. Una victòria a Rússia permetria al València reduir la distància que el separa de l'equip entrenat per Xavi Pascual, però també li permetria traure partit dels duels que disputen el Reial Madrid i el Zalgiris Kaunas, d'una banda, i el Fenerbahçe i l'Efes per l'altra.\nDesprés del Zenit, l'equip taronja s'enfronta a rivals directes pel play-off abans de la fi de la fase regular. Viatjarà la setmana que ve a Istanbul i Tel Aviv per a jugar contra l'Anadolu i el Maccabi (14é classificat) i rebrà el Fenerbahçe abans de viatjar novament a Rússia per a enfrontar-se al Jimky, cuer. Els últims partits seran a casa contra el Bayern i l'Olympiacos (13é), visitarà l'Alba a Berlín i tancarà la primera fase contra el Baskonia (onzé amb només una victòria menys que els taronja) a la Fonteta.


Catalonia Sacra proposa una activitat per conèixer el culte i les vicissituds de la Mare de Déu de Núria\nDesprés de l'aturada estiuenca, l'agenda cultural de Catalonia Sacra reprèn les activitats. Ho farà el dissabte 7 de setembre amb una proposta centrada en la Verge de Núria. La visita guiada «La Mare de Déu de Núria: culte i vicissituds» proposa conèixer l'espiritualitat pròpia del santuari, formulada, tant a través de formes d'expressió popular com el culte en la litúrgia i la literatura. L’activitat farà aturada en espais com la capella de Sant Gil, l'església del santuari o el cambril. Núria està considerat el segon santuari marià de Catalunya després de Montserrat.\nCatalonia Sacra, 3 setembre 19\nSegons la tradició, la Mare de Déu de Núria va ser trobada per uns pastors amb l'ajuda del seu bestiar a la Capella de Sant Gil. Aquesta troballa no va ser en aquestes circumstàncies, per això van aplegar totes aquestes mares de Déu sota una mateixa data de festivitat, el 8 de setembre és quan se celebra el dia de les mares de Déus Trobades. La imatge de la Mare de Déu de Núria que avui en dia es venera és una talla datada del segle XII o XIII d'estil romànic. La imatge però ha patit diversos avatars. Des de l'exili per la Guerra civil fins a un segrest.\nPer participar en aquesta activitat cal inscripció prèvia des de la pàgina web www.cataloniasacra.cat/agenda, via correu electrònic (reserves@cataloniasacra.cat) o al telèfon 693 720 202.\nL'AGENDA CULTURAL DE CATALONIA SACRA\nL'agenda cultural de Catalonia Sacra ha programat al llarg d'aquest 2019 una quarantena de visites, itineraris, conferències... L'agenda es va presentar el 20 de febrer en un acte a la Basílica de la Sagrada Família de Barcelona. Els deu bisbats amb seu a Catalunya impulsen per vuitè any aquesta programació que de març a octubre visualitza i difon la riquesa i diversitat del patrimoni d'arrel religiosa. Els actes es reparteixen en 20 comarques de Catalunya i una del País Valencià.\nLes activitats de Catalonia Sacra i Dertosa Sacra tornen a posar en relleu la importància i la diversitat d'un grapat d'obres cabdals de l'art català que hi ha arreu de l'àmbit dels 10 bisbats, amb conferències i visites guiades a elements destacats del patrimoni amb valor afegit, bé sigui perquè no s'ofereixen regularment, bé sigui per la rellevància dels ponents.\nLa programació de 2019 inclou dos actes en l'àmbit del Bisbat d'Urgell. El 13 d'abril es va fer una visita guiada a l'exposició «Aran me fecit» i un itinerari per conèixer Santa Maria d'Arties. La segona activitat prevista és aquesta activitat al santuari de Núria.


Com afrontar els conflictes entre pares i fills adolescents - Blogs de Madres y Bebes\nSer un adolescent no és fàcil. El temps entre l’edat adulta i la infància està ple de canvis, tant físics com emocionals. Amb les hormones furioses, als adolescents sovint els resulta difícil ser “social”. Tenir rebequeries, emmurriar, ignorar als pares: són comportaments adolescents estàndard. La majoria dels adolescents senten que els altres “simplement no els entenen”. Però tots hem passat per això. I et comprenem! Per això en aquest post t’ensenyarem com afrontar els conflictes entre pares i fills adolescents\nEquipar al teu fill adolescent amb el conjunt adequat d’habilitats per a la vida pot ajudar-te a gestionar millor aquests anys tumultuosos. Les habilitats de resolució de conflictes són una cosa que tots els adolescents han d’aprendre. I el teu has de ser el mestre. Per què passa El Conflicte"\nEls conflictes entre pares y adolescents son part de la vida. No importa quant vulguis protegir al teu fill del seu entorn, ha d’enfrontar-se a aquesta realitat. El conflicte pot ocórrer dins de la família, amb germans i pares, amb amics i amb la societat en general, moltes vegades per falta de comunicació.\nJa sigui per sopar o absolutament qualsevol cosa, fan veure que no poden sentir-te. Comencen una discussió amb tu, o et miren amb els ulls aixecats i un “Que Siiiii”. No aixequen els seus ulls del seu mòbil. Es burlen o et rondinen. No hi ha contacte visual, cap reconeixement, i absolutament cap rastre ...\nFecha de publicación: 26-08-2018 21:27


Canvi condicions i millores\nEn el nostre afany per poder-vos oferir el màxim nombre possible d'avantatges, estem tancant nous acords de patrocini i col·laboracions de les que us anirem informant puntualment.\nEn aquesta ocasió, us comuniquem que hem arribat a un acord amb el propietari del BONDIA cafè de la Plaça, on tenim actualment el Local Social, per modificar i millorar les condicions que teníem fins ara.\nA partir d'aquesta nova temporada, i com el descompte del 10% que ens estava fent era molt poc significatiu per la vesant particular, hem acordat que no farà el descompte individualment, sinó que revertirà l'import global sobre la Ciberpenya i així el podrem destinar íntegrament a la compra d'obsequis per sortejar entre tots els socis que assisteixin als partits.\nA més, disposarem d'un petit "ranxo" o pica-pica salat (cacahuets, kikos, fabes...) amb cada consumició, sense cap cost addicional i també ens oferirà una sèrie de sopars gratuïts per sortejar entre els socis que assisteixin als partits.\nL'assistència de Socis/es al Local Social ha millorat força des de que estem al BONDIA cafè de la Plaça, però encara volem fer més pinya i que siguin més socis els que s'animin a venir a gaudir del nostre equip.\nPer aquest motiu, per tal d'intentar incentivar-vos una mica, hem decidit ampliar considerablement la quantitat de sortejos a fer durant tot l'any. Alguns es comunicaran amb antelació, però d'altres seran per sorpresa seguint el calendari que estem acabant de programar.\nComunicar-vos també que ens han ofert la possibilitat de gaudir de dos seients de tribuna pels 3 partits de fase prèvia de la Champions que es jugaran al Camp Nou entre el setembre i desembre d'aquest any.\nEls qui esteu interessats, poseu-vos en contacte amb nosaltres i us explicarem el cost econòmic que hauria d'assumir el soci, per partit i carnet, així com les condicions d'ús. Els carnets s'haurien de recollir i retornar cada vegada.\nEn breu us podrem comunicar un nou acord que estem a punt de signar i que representarà més avantatges per tots.\nDemà dissabte es celebrarà el primer sorteig entre els socis assistents i que consisteix en un "Tast al golf + dinar de cuina catalana" al Aravell Restaurant.\nEstigueu atents al Facebook!


Lake Vyrnwy & Spa Hotel Llanwddyn Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nLake Vyrnwy, Near Snowdonia, Llanwddyn, Llanwddyn, Regne Unit, SY10 0LY - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Lake Vyrnwy & Spa Hotel?\nHabitació Estàndard amb Vista sobre el Camp (Standard Room with Country View)\nHabitació Premier amb Vista sobre el Llac (Premier Lake View Room)\nMés informació sobre Lake Vyrnwy & Spa Hotel\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Llanwddyn, Lake Vyrnwy & Spa Hotel és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLake Vyrnwy & Spa Hotel ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos màquina de fax, tenda de regals/records, repartiment de queviures, fotocopiadora, servei de taxi.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb televisió de pantalla plana, calefacció, servei de despertador, escriptori, balcó/terrassa a cada habitació. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com bany, centre esportiu, sauna, spa, massatge. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Lake Vyrnwy & Spa Hotel.


El rerefons de la pobresa i de la precarietat estan presents en l'assemblea que ha començat a Montserrat com a preludi del Parlament de les Religions que s'inaugurarà dimecres en el marc del Fòrum de les Cultures. Unes 400 pesones, líders religiosos de tot el món, debatran, entre altres temes, sobre els refugiats, el deute extern, la violència motivada pel xoc de les cultures i les religions, i la falta d'aigua potable al món. L'objectiu de la trobada és acostar formes de col·laboració entre les religions per ajudar a construir unes societats millors. Les resolucions s'exposaran al Parlament de les Religions, que reunirà unes 5.000 persones.\n05/07/2004 - 00.00 Actualitzat 05/07/2004 - 18.34\nMés de 400 líders religiosos i espirituals de tot el món analitzen al monestir de Montserrat la contribució de les comunitats religioses a l'ajuda als refugiats, a l'eliminació del deute extern i a la superació de la violència religiosa, en una assemblea del Parlament de les Religions. Entre les persones que s'han desplaçat fins a Montserrat per participar en aquestes jornades incloses al Fòrum 2004 hi ha el copresident del Comitè del Programa del Parlament de les Religions del Món, Raimon Panikkar, i l'exdirector general de la Unesco, Federico Mayor Zaragoza. El pare abat de Montserrat, Josep Maria Soler, ha presidit l'acte d'inauguració de la reunió, en el qual també ha participat el president del consell del Parlament de les Religions del Món, el reverend Wiliam Lesher; el director executiu del Consell del Parlament de les Religions, el reverend Dick Ficka, i el president honorari del Centre UNESCO de Catalunya, Fèlix Martí. Els líders religiosos treballaran fins a dimecres amb experts d'ONG, científics, artistes, polítics, periodistes, educadors, empresaris i joves de 35 països diferents per trobar fórmules perquè les comunitats religioses puguin contribuir efectivament a donar respostes a grans problemes de la humanitat, com el deute extern, la situació dels refugiats, la violència religiosa o els problemes de proveïment d'aigua potable. La reunió ha conclòs que és necessari que s'apliquin polítiques i accions globals per solucionar problemes com el del proveïment de l'aigua, encara que els ponents s'han mostrat pessimistes, després dels actes terroristes de l'11-S i de l'11-M. L'Assemblea de Líders Religiosos de Montserrat és prèvia al Parlament de les Religions del Món que se celebrarà a partir del dimecres i fins al dia 13 juliol en el marc del Fòrum Universal de les Cultures, en el qual està previst que participin unes 8.000 persones de totes les tradicions religioses del món. El Parlament de les Religions del Món del Fòrum té com a lema "Camins per la Pau: la saviesa d'escoltar, la forca del compromís". El Primer Parlament de les Religions del Món es va celebrar a Chicago l'any 1893, mentre que la segona edició no es va celebrar fins cent anys més tard a la mateixa ciutat nord-americana. La tercera edició va ser a Ciutat del Cap el 1999 i la quarta se celebrarà els pròxims dies a Barcelona.


L'ApS com a font d'aprenentatge - Minyons, Escoltes i Guies de Catalunya - Aprenentatge Servei - Minyons Escoltes i Guies de Catalunya\nQualsevol Projecte d’ApS és una bona font d’aprenentatge individual, grupal i també de l’entorn. I és una bona excusa per aprendre una metodologia que ens pot servir per a moltes coses.\nJo, com a persona, aprenc a discutir i a argumentar; exercito la meva imaginació i poso al servei del grup la meva imaginació i les meves habilitats. Tots i cadascun dels membres de la branca aporten el seu granet de sorra a un projecte col·lectiu del qual se senten orgullosos. És una oportunitat magnífica per avançar en el creixement personal, per incrementar l’autoestima i la seguretat, per prendre consciència de qui som.\nEl grup descobreix que la unió fa la força, que les accions i les potencialitats individuals,quan estan coordinades i treballen per un objectiu comú, tenen un efecte multiplicador. El Projecte d'ApS és una ocasió meravellosa de viure una experiència de grup que no els pot deixar indiferents.\nAprenentatge de l’entorn:\nQualsevol Aps implica un coneixement a fons de la realitat sobre la qual es vol intervenir.\nAprenentatge d’una metodologia:\nAprenem una manera de fer que no sols ens serà útil per desenvolupar el projecte que fem a la branca,sinó que també ho serà en altres situacions que podem trobar tant a dins com a fora de l’agrupament.\nÉs evident que en qualsevol projecte d’ApS ben fet hi ha dos elements als quals hem de donar la màxima entitat:\nAprenem a fer quelcom de manera sistematitzada i\nFem un servei a la comunitat, a la societat, al territori, etc.


Vàlvula de papallona 2104 - Construcció (Materials) - Vàlvula de papallona\nGenebre (división Industrial) - Vàlvules de papallona\nVàlvula de papallona: per a la indústria petroquímica\nLa vàlvula de papallona Genebre 2104 tipus Wafer Inoxidable està dissenyada per poder cobrir bàsicament les necessitats de la indústria petroquímica, on el mitjà és altament corrosiu, així com en cisternes per al transport de productes químics i en ambients on es requereixin materials amb alta protecció exterior (ambients salins, altes temperatures externes, etcètera).\nEstà preparada per automatitzar-se en qualsevol moment, de forma senzilla i còmoda. En manera manual, la maneta està construïda totalment en acer inoxidable i disposa de gallet multiposición. El disseny de cos en dues parts facilita notablement el manteniment o reparació de la mateixa. El seient és de PTFE amb base en EPDM, la qual cosa garanteix un parell de maniobra, sota fins i tot en grans diàmetres. Aquesta vàlvula està a més ideada amb orelles de centraje per poder instal·lar-se de forma fàcil entre bridas DIN PN 10 / 16 i ANSI 150 (tipus Wafer), complint amb la norma DIN 3202 K1.


Espanya i Andorra pacten per evitar l'evasió fiscal\nEspanya i Andorra van signar el dijous al matí un conveni contra la doble imposició en matèria d'impostos sobre la renda i per prevenir l'evasió fiscal (CDI), encara que se segueix a l'espera d'aconseguir un acord amb el Principat per a la transferència automàtica d'informació fiscal, una mesura que la part andorrana no es planteja fins a 2018.\nEn roda de premsa conjunta, el president Mariano Rajoy i el seu homòleg Antoni Martí han enaltit la importància del conveni contra la doble imposició, clau per fomentar inversions, doncs aporta seguretat jurídica i redueix el pagament d'impostos.\nEl conveni inclou un article sobre informació fiscal que amplia els efectes de l'Acord d'Intercanvi d'Informació signat per tots dos països en 2010, però encara no hi haurà transferència automàtica d'informació fiscal entre tots dos països, ja que Andorra no preveu implementar aquesta mesura abans de 2018.\nEl full de ruta andorrà sobre la transferència automàtica d'informació fiscal pansa per complir el calendari de l'Organització per a la Cooperació i el Desenvolupament Econòmic (OCDE), la qual cosa retardaria fins a 2018 l'entrada en vigor d'aquest mecanisme sempre que tots els països de l'OCDE es comprometin a fer el mateix.\nSENSE LÍNIES ROJAS\nMartí nega que hi hagi hagut 'línies vermelles' en la signatura d'aquest conveni, que emmarca en la normalitat, i rebutja que Espanya pressionés perquè el traspàs automàtic d'informació fiscal entri en funcionament immediatament: "Si haguessin existit, Andorra no ho hagués signat".\nEl president andorrà ha defensat que no és per "falta de voluntat de transparència" que no accepten implementar ja aquest mecanisme, sinó perquè necessiten temps per adaptar el sistema bancari, i a més ha subratllat que per acabar implementant aquest sistema és necessari que tots els països de l'OCDE segueixin el mateix camí.\n"Ho farem si tothom ho fa. Nosaltres estarem preparats. Esperem que els altres també ho estiguin; si no, no té cap sentit", segons Martí, que reivindica el canvi d'Andorra en matèria fiscal en els últims cinc anys, incorporant nous impostos per equiparar-se amb la resta d'Europa àdhuc mantenint una fiscalitat baixa.\n"Tot això s'ha fet perquè hi ha una clara vocació d'Andorra d'optar cap a la transparència, de fer una aposta decidida cap a l'obertura econòmica per diversificar la seva economia", ha continuat el mandatari andorrà.\nAVANÇ EN LES "PETICIONS GRUPALES"\nMariano Rajoy ha negat també 'línies vermelles' en la negociació del CDI, que comporta "avanços molt importants i en la bona adreça", encara que ha remarcat que les reformes es fan a poc a poc i que gens es resol en un sol dia.\nHa lloat les reformes del Principat en els últims anys, el colofó dels quals -ha dit- és la signatura del conveni amb Espanya contra la doble imposició: "És un avanç molt important en el procés d'homologació fiscal d'Andorra amb altres països".\nRajoy està "molt satisfet" tant pel conveni com pels avanços en intercanvi d'informació perquè es modifiquen alguns aspectes fins ara vigents, encara que no s'inclogui la transferència automàtica d'informació fiscal.\nAixí, el document avança en qüestions com les "peticions grupales", per la qual cosa des de 2016 Espanya podrà sol·licitar informació a Andorra sobre un grup de residents a Espanya que tingui subscrit un mateix producte financer en algun banc andorrà sense haver-ho declarat en Hisenda.\nNO HI HA TOCAT EL PROCÉS SOBIRANISTA\nEn preguntar-los si han parlat del procés, ho han negat i també l'haver abordat el cas dels diners de la família de l'expresident de la Generalitat Jordi Pujol dipositat a Andorra.\nSegons Rajoy, el procés sobiranista no ha estat un dels assumptes de la trobada: "No s'ha parlat ni una sola paraula. És un tema intern del nostre país, i la nostra opinió és sobradamente coneguda".\nAntoni Martí també ho ha negat justificant que és un tema intern d'Espanya: "No s'ha parlat en absolut de Catalunya, sinó que ha estat una trobada que ha qualificat de gran importància polític sobre temes molt importants tant per a Andorra com para Espanya".\n"És un problema que solucionarà Espanya. Jo no tinc per què entrar en assumptes que no són del meu incumbencia", ha dit Martí, que ho ha justificat per neutralitat però també per racionalitat, en les seves pròpies paraules.


Beniarrés en imatges, un repàs per la història: Activitats en el II Centenari\nA banda de les activitats religioses en eixos dies, també hi va haver actes lúdics per a la diversió de la gent. Alguns d'ells, amb els paràmetres actuals, no sé si hui serien capaços de realitzar-los. Hen de tindre en compte que eren uns anys de moltíssima escassesa econòmica. Mireu, sinó, el programa.\nExtret de la revista II Centenari\nEtiquetes de comentaris: activitats, anys 40, Centenari, festes


Església de Sant Esteve de Vilaür\n(Vilaür, Alt Empordà)\n42º 08,612'N ; 2º 57,283'E\nLes primeres notícies documentades del temple no les trobem fins l'any 1279, si bé el lloc de Villa Dur apareix ja esmentat en l'any 1017, quan el papa Benet VIII en una butlla cita la vila com una de les possessions del monestir de Sant Esteve de Banyoles.\nEl temple que podem contemplar avui en dia es va edificar entre els segles XII i XIII, essent un clar exemple de temple rural, que feia les funcions de parroquial. El seu aspecte interior no recorda gens aquest passat romànic.\nEstà formada per una sola nau de planta rectangular, lleugerament irregular, ja que la capçalera és més ampla que els peus de la nau. La nau, coberta amb volta apuntada, es capçada a l'est amb un absis semicircular, que s'alça sobre un podi.\nL'absis està decorat internament amb una motllura escacada, a partir de la qual arrenca la volta.\nEn la part central del tambor absidal hi ha una finestra de mig punt i un sol biaix.\nEn el presbiteri podem veure una antiga pica d'olis, utilitzada actualment com a suport per al sagrari.\nNo es conserva en el temple, si no en el Museu d'Art de Girona, un capitell procedent d'aquest temple. Està decorat amb motius vegetals entre els que sobresurt un cap felí. Darrera d'aquest cap en surten dos d'ocells. Només té esculpida la cara frontal i està datat en el segle XII o principis del XIII.\nEl temple fou fortificat i es va construir un pis a sobre, motiu pel qual fou necessari reforçar els murs amb contraforts.\nEntre els segles XVI i XVII es va adossar al mur oest un gran casal, que oculta gran part del frontís.\nEn aquest sector s'alçà el campanar de torre, fet a partir d'un romànic de cadireta de dos ulls.\nAl llarg dels segles el temple a patit altres modificacions, com una sagristia que es va adossar en el costat sud de la capçalera. En 1986 es va enderrocar, permetent gaudir de la capçalera lliure d'afegitons.\nTambé es va modificar la porta d'accés en època gòtica, però ja amb influències renaixentistes. Tres arcs apuntats protegeixen un timpà esculpit amb forma de petxina, que de ben segur contenia alguna imatge.\nPer a la confecció de la porta es van reaprofitar vuit batents d'època romànica.


Foravial: Gauak eta mendiak\nGauak eta mendiak\nI quin campió lingüístic fou aquell que batejà l'E.T.A... Els llecs en el difícil euskarra, quan el senten parlar, sempre se sorprenen de la reiteració amb què pronuncien el nom de la bèstia: eta, eta, eta... I és que si alguna paraula pot aspirar al títol de més freqüent aquesta és la conjunció copulativa "i", l'eta basc (abreujada a l'acrònim de l'organització amb la fórmula "ta").\nEp, que ningú es confongui ara! Pobre de mi si hagués de sostenir la més mínima conversa en basc, que d'això no en sé. Com a molt, sovintejo el seu hizteguia (diccionari) perquè allà hi trobo moltes de les raons dels llocs d'aquell país: Si t'enfiles al cim del magnífic Mendaur bo és saber que significa "la Muntanya de l'Aigua". I, un cop entès que Ur és l'aigua, mots difícils com urtegi (estany, pantà), o urbazter (ribera), ja et semblen més clars... (Concurs: ¿Algú es veu capaç de definir urkontra?)\nI és que són anys d'experiència euskalzale (de tirada per la cosa basca, quelcom equivalent a la "catalanofília"); més de trenta i amb un inici memorable al 1983... Heus que el Manu em diu si vull acompanyar-lo en la singladura del Paral·lel de BCN a Errenteria amb el seu autocar pirata, i dit-i-fet. Ai aquella beneïda manca de compromisos! I ara imagineu una part del passatge amotinada, a les tantes de la matinada i passat Saragossa, perquè pretenien que els deixés al seu poble, distant més de 20 kms de l'autopista, quelcom no concertat abans. Au quina batussa, i com d'alliçonador fou veure al Manu, un xicot de maneres dolces, mostrant la fermesa d'un gudari. Al mig del no res que es quedaren aquells! La resta ja és història, la que insinua aquest mapa de les meves/nostres nits i muntanyes basques. (Heus els punts que envolten Vitoria-Gasteiz: tots del curs 05-06 que l'Oriol va passar fent un Sèneca a la seva universitat.)\nTot mirant-me'l queden clares les distintes maneres de viatjar possibles. Hi ha qui tendeix a fer-ho d'una manera extensiva, a resoldre incògnites remotes; ara que tan fàcil resulta. Tanmateix, i deixant de banda l'alt cost del consum de llunyanies, nosaltres ens estimem més aprofundir en un estudi a la menuda. L'Anna em diu que li ve molt de gust tornar al sempre acollidor País Basc i jo, encantat de la vida, que miro de dissenyar un nou traçat que inclogui alguns dels infinits temes pendents.\nI aquí em teniu, valorant opcions de noms tan impossibles com Anxuri, Txindoki, Auza Gaztelu, Kurutxeberri, Ipitze, Anboto, Untzillatx, Leungana, Urtemondo o -l'únic fàcil- Ribera (perdut al Shangri-la de Valderejo).\nSi n'és de llarg el relat que retenen aquests signes... Aquí en teniu un:\nAl 2003, ben d'hora, ben d'hora, m'enfilava a l'Alkurruntz, la preciosa piràmide de pedra d'esmolar que clou el Baztan pel N.O. A l'alçada d'aquests muguarris ("fites", tot i que no difereixin en res dels molts menhirs bascos), després de retratar l'eugassada de pottokas (aquells cavallets que veiem a les pintures rupestres), se m'acaba el rodet (encara eren temps de la réflex, de la sempiterna Contax RTS). M'aturo a canviar-lo. Prenc aquesta imatge i segueixo amunt, escalant les lloses de la cresta pel dret (II,III). Un cop al cim encerto un espectre de Brocken fabulós... -Coi quins dies -penso... Heus abans d'ahir: tota la cresta de l'Orhi (el dos-mil més occidental del Pirineu) també en companyia del meu espectre aureolat! Ja friso per veure revelat el munt de fotos que vaig fer-me.... Però, ai las! Que aquell rodet no va aparèixer mai si vaig descuidar-me'l al coll de les dues fites. D'ençà, sempre he pensat que, tal vegada..., que potser algun dels molts, però molts, muntanyencs bascos degué trobar-lo i que, tal vegada, se li acudí de revelar-lo... Etiquetes de comentaris:\nL'orografia basca és una experiència diferent. No la conec al nivell que la coneixes tu, però sé el que és trescar pels seus prats, travessar les boires i enfilar la bicicleta pels ports després d'haver nedat a l'aristocràtica platja de la Kontxa.Bon viatge!\n15 de juliol de 2014 a les 18:46\nTravessar-lo fent via (GR-11) em va donar alguns dels millors records que en servo. Malauradament la meva configuració lingüística m'impedeix recordar aquests noms tan sonors. I és que era sortir d'un poble i entrar-ne a un altre i no ser capaç de recordar el nom del primer. Ni que m'haguessin fuetejat :(Afortunadament el paisatge no s'oblida. Mai.\n15 de juliol de 2014 a les 20:43\n15 de juliol de 2014 a les 21:19\nVeig, Enric, que has copsat ben bé els contrastos d'aquell enrevessat país. A l'hora de la posta ets dalt d'un cim rocallós, damunt les prades per on campen ovelles o eugues al voltant d'un cromlec, i veus com per les arestes s'enfilen -escopetejats- els "mendizales" que han passat el dia pencant a les visibles fàbriques que emplenen el fons de la vall.\n15 de juliol de 2014 a les 22:12\nBen d'acord, Clidi, amb l'evanescència dels seus noms difícils. Sobre això he arribat a la conclusió que en són prou conscients quan tots els seus cims estan coronats per unes bústies fantasioses on, sigui forjat o tallat, queda clar el nom del lloc.Apart, deixa'm dir-te que el GR-11 no deixa de ser una experiència molt parcial si a res d'Irun, uns set quilòmetres, ja s'endinsa en les terres pastorals i pirinenques de Navarra. Res a veure amb les puntes abruptes, però molt abruptes, que separen les valls de Gipuzkoa i Bizkaia; uns paisatges estranys que no puc deixar de recomanar-vos.\n15 de juliol de 2014 a les 22:38\nJosep, aquesta és la foto secundària d'aquell Brocken(la bona la trobaràs escrivint Alkurruntz al buscador del Foravial.) Val a dir que aquell boirós país és molt propici a l'hora dels espectres...Entendràs el gruix de la meva experiència basca si et dic que recordo la bella travessa subterrània de la Baltzola quasi sense xapes a les parets. Després he vist encadenar algun dels seus novens terribles. Ni t'explico tot el ferro que ara penja del seu sostre (comprensible en un país on la pluja és una constant...)\n15 de juliol de 2014 a les 22:57


de maig 2010 - AMPARRAT\nArriba el fi de curs i, com cada any, EL SOPAR que les famílies de sisè i l’AMPA organitzen amb l’ajut de totes les famílies. Us animem a participar-hi, només calen ganes de passar-ho bé, i col-laborar una miqueta.\nEl sopar es celebrarà als patis de l’escola, el dia 18 de Juny a les 21 h.\nSerà un bufet lliure, on cada família haurà de portar, segons al curs al que pertanyen els seus fills-filles un primer o segon plat per a la família i dues racions més per a compartir.\nHem pensat que per a fer-ho més fàcil per a tots i no repetir, es reparteixin els plats per cursos:\nP-3, P-4, P-5 i primer, cal que portin primers plats (amanides, pasta, pastissos salats, etc).\nSegon, tercer, quart i cinquè, cal que portin els segons plats (truita, croquetes, carn arrebossada, tall rodó, etc).\nSisé: coca , cava i aperitius.\nEls preus dels tiquets seran:\nAdults i majors de 12 anys (nascuts abans del 1998) 4 Euros.\nNens/nenes de 2 a 12 anys (nascuts a partir del 1998, inclòs) 2 Euros\nEl tiquet inclou aperitius, la beguda, la coca, el cava, el ball, música i SORPRESES !!!\nPer a comprar els tiquets, cal que us dirigiu a la vostra delegada de curs (*)\nEls tiquets es posaran a la venda a partir del 19 de maig , l’últim dia de venda de tiquets serà el dia 4 de juny.\n(*) Nota: si teniu fills en cursos diferents, podeu triar quin curs us va més bé per a comprar els tiquets i portar el menjar que correspongui.\nCom cada any al arribar a fi de curs, ens plau convidar-vos a la mostra de les activitats que els vostres fills/es han estat fent.\nEl dia i hora de les activitats ve detallat tot seguit:\nHORARI CLOENDA ACTIVITATS CURS 2009– 2010\n27 i 31 DE MAIG i 3 i 9 DE JUNY\nDIA 27 DE MAIG\nDE 16,30 a 17,00\nDE 17,00 a 18\nAERÒBIC 3r, 4r, 5è i 6è\nDIA 31 DE MAIG\nDE 17,00 a18,00\nDE 17,00 a 18,00\nAERÒBIC P-5, 1r, 2n, i 3r.\nDIA 3 DE JUNY\nDIA 9 DE JUN\nDIA 9 DE JUNY\nbici fulbito futbol mobilitat transport\nBICICLETES I FUTBOL\nSuperat un hivern força plujós reprenem les activitats que havíem aparcat.\nA partir del proper divendres tornarem a agafar les bicis per a anar al cole. Reviseu la pressió dels neumàtics i poseu una mica d'oli a les peces que grinyolen (menys a les pastilles de fre!) que tornem a obrir l'aparcament intern de l'escola.\nI a partir d'avui mateix cada dilluns de 8 a 9 del vespre retorna l'activitat de futbol per a pares.\nalimentació conferència nota xerrada\nMenjar, comporta la satisfacció d’una necessitat, però també representa una porta d’entrada al món afectiu i cultural que l’envolta.\nDes de 7 i Tria, us proposen participar activament en aquesta xerrada organitzada per l'Escola Montseny.\nLloc: ESCOLA MONTSENY\nHora: 17’30 H\nIntroducció Introducció i presentació.\nAlimentació saludable a la infància.\nAl·lèrgies i intoleràncies.\nA càrrec de Pati Hernández i Sabina Arnau.\ncaminada comunicat nota\nIV CAMINADA DE L’ESCOLA MONTSERRAT\n“LA CAMINADA DE SANT PONÇ”\nUs convidem a l’activitat que l’Ampa organitza per a les famílies amb motiu de la festivitat de Sant Ponç.\nEnguany, el punt de trobada serà l´esplanada davant del Tanatori de Sant Just Desvern i l’activitat estarà centrada en… “caminar tots plegats, conèixer la vegetació de la zona i les restes del poblat de la Penya del Moro”!\nDia: Dissabte 15 de maig\nHora de trobada: 10,30h\nCal portar: roba i calçat còmodes, gorra, aigua… i moltes ganes de jugar i passar-ho força bé tots plegats.\nDurant l’activitat es farà un esmorzar amb productes típics de la Diada de Sant Ponç, tot serà tot moooolt dolç!\nPer tal de fer un càlcul de les necessitats de material, cal que ens confirmeu sens falta la vostra assistència abans del dijous 13 de maig.\ncasal comunicat nota\nLa reunió informativa dels casals d´estiu és a l´escola el dia 11 de maig a les 17 h.\nSOPAR FI DE CURS Hola famílies!!!!...


copa promeses | PilotaValenciana.com\nInicio / Temas Publicaciones: copa promeses\nTemas Publicaciones: copa promeses\nFrancés i Jordi guanyen la Copa 2 per la via ràpida\nNo es tracta de llevar mèrit als guanyadors, ni molt menys. Però la realitat va ser que este divendres Ferrer i Guillermo no van mostrar tota la pilota que podien haver jugat. El de Llíber va estar desconegut, i no aconseguí entrar en la partida al cent per cent. La final, per tant. se n’anà ràpidament 60 per 25 per ...\tLeer Más »\nLa Copa és cosa de tres\nLa Copa Diputació de València té, fins al moment actual, tres amos clars. D’una banda, Puchol II i Dani (Vinalesa), líders amb 14 punts en la classificació general. Els més immediats perseguidors són altra parella, Soro III i Salva, amb 10 puntos, i el trio d’Alcàsser (Fageca, Javi i Monrabal), amb 8 punts. Estos dos últims equips, Massamagrell i Alcàsser, ...\tLeer Más »


Taula rodona "Emprenedores d'aprop" - ENNATURA'T\nHome » News » Taula rodona “Emprenedores d’aprop”\nActe organitzat per Mas Carandell i l’Ajuntament de Reus dins els actes de commemoració del Dia Internacional de les dones, el 8 de Març\nEl passat dijous 10 de Març vam tindre el plaer de participar, just amb altres emprenedores del nostre municipi, en la taula rodona que Mas Carandell i l’Ajuntament de Reus van organitzar per parlar i debatre sobre la nostra experiència en l’emprenedoria en femení.\nEl Regidor d’Empresa i Ocupació Carles Prats fou l’encarregat de donar el tret de sortida a l’acte que va tenir lloc al Casal de les Dones de Reus, un espai ple de significat en aquesta setmana d’actes entorn el paper de la dona a la societat actual.\nDavant d’una sala força plena i sota la batuta de la Núria Ríos, l’encarregada de moderar l’acte, al llarg de dues hores que van passar volant vam parlar totes les participants de les facilitats i els problemes amb els que ens vam trobar a l’hora d’emprendre, de les nostres pors i de les nostres satisfaccions i, en definitiva, de les llums i ombres per les que transitem en aquesta aventura d’emprendre.\nL’Helena en una de les seves intervencions\nVolem agrair de nou a Mas Carandell que hagin comptat amb nosaltres, ens va encantar poder compartir les nostres experiències pensant haver pogut aclarit algunes dubtes o incerteses a futurs emprenedors o, qui sap, haver estat inspiració per altres que ni tant sols s’ho havien plantejat.\nFinalment aprofitem també per emplaçar-vos tant a Mas Carandell com a CoopCamp (l’Ateneu cooperatiu del Camp de Tarragona) si mai volem emprendre i no sabeu ni per on començar. Tenen programes d’acompanyament molt útils i complerts i ho fareu de la mà de grans assessors i professionals.


Benvinguts al Paradís: **** Diedro Edwards (210m, 6b+, 6b obligat), Peñón del Divino (Sella), Alacant\n**** Diedro Edwards (210m, 6b+, 6b obligat), Peñón del Divino (Sella), Alacant\nDijous, 22 d’octubre de 2020\nAls companys se'ls ha d'escoltar i si saps que la il·lusió d'un d'ells és escalar el Diedro Edwards al Divino, la resta ens apuntem a la festa. L'evidència de la línia és tal que no cal demanar més arguments, esquinça la paret amb precisió de cirurgià desmentint amb subtilesa la inviolabilitat de la tàpia. Execució de pulcritud absoluta i geometria exacta.\nA més haig de confessar que tastar una via regida pels cànons d'estil britànics em tempta, solen ser sinònim de qualitat, austeritat de mitjans i un compromís gens menyspreable. Així que a la que la meteo anuncia un dia ennuvolat emprenem l'aproximació, llarga i amb un punt senglar ens deixa clar que avui toca aventura. La paret es desplega damunt nostre, monolítica, impenetrable, l'únic punt d'inflexió és la fissura que la recorre en biaix, ja tenim la nostra línia de fuga cap al cim.\nAïllats en la perfecta solitud del Diví ens centrem en un únic propòsit, escalar i ho fem a consciència, no queda altre remei, la ruta és brutal. Les plaques difícils de llegir i encara més d'equipar, ens apropen als límits de l'equilibri, mentre que la diagonal del diedre ens trasllada ja a una altra dimensió. Visualment perfecte, ens manté al fil d'un buit que t'obre la ment i quan la seva directriu cessa virem rumb per clavar-nos a l'única fissura capaç de penetrar el mur final, compacte fins l'inaccessible.\nPassos cada cop més durs fins un sostre, toc mestre del recorregut i amb l'emoció afegida de la pluja, convidada sorpresa de la jornada. Tensió fins el darrer pas, volada inclosa i al baixar, distrets pel joc dels núvols, errem camí. Sincerament, avui no ha faltat de res i ens ha quedat ben clar que la fama dels anglesos és merescuda. Quina via més neta, salvatge i ben executada, aquest Edwards sap el que es fa. Bona tria company!\nNotes d’interès vertical: Hi ha línies que s’expressen per si soles i reclamen ser camí, Rowland Edwards sap escoltar la crida i basteix una via que no desvirtua ni un àpex el tarannà de la paret. Sòbria, agresta i excitant, una lliçó de clàssica no apte per paladars refinats.\nSituada a la Paret de la Cima, just a l’esquerra de la inaccessible Taula, la via arriba al mateix cim del Divino, toc mestre de qualitat, però que comporta una llarga i entretinguda aproximació (1:15h). Des del refugi Font de l’Arc continuem per la pista que va cap el Divino un quilòmetre llarg, hem de creuar per davant de dues cases (mà dreta) i just una mica més amunt de la segona trobem a la esquerra un sender (fites) que trenca cap a l’esquerra i puja suau per una pineda vorejant per sota tota la base del Divino.\nQuan deixem enrere l’esperó Pertemba el camí és fa més selvàtic, així que a la que estem sota les parets de la Taula cal estar atents per trobar una canal amb marques blaves per la que grimpem (II-III) fins una ampla vira herbosa que puja en diagonal fins el peu mateix de la Paret de la Cima. La característica fissura diagonal per on discorre la primera meitat de la via és tan evident que com a referència és immillorable.\nEl Diedro Edwards és una via pràcticament desequipada, tan sols trobem algun parabolt o pitó en passos claus que no es poden protegir i reunions a muntar o reforçar, compromís i aventura garantits. Tirades llargues i grau ajustats, necessitarem material, unes setze cintes, tascons, dos jocs fiends/totems (0.3- 3) i un núm.4 i algun micro. Escalem la via en cinc llargs, prescindint d’algunes reunions intermèdies i allargant les tirades al màxim.\nEl primer llarg (55m, 6a+) comença per la placa de l’esquerra del gran diedre diagonal, buscant sempre l’itinerari més evident i fissures per protegir (V+). A l’alçada d’una antiga reunió ens desviem a la dreta cap el diedre que ja no abandonarem, superem un petit sostre sortint per l’esquerra (6a+) i muntem reunió (R1) en una placa inclinada d'una sabina.\nSegona tirada (50m, 6b) d’una bellesa i elegància excepcional en absoluta sintonia amb una dificultat que no cedeix. Escalem al fil del buit, alternant placa, diedre o bavaresa, tot d’una netedat gairebé absoluta. Després d’una reunió que ignorem en un petit nínxol trobem els passos més exigents i un cop s’acaba el diedre sortim a l’esquerra on trobem R2 en una petita lleixa de la paret (2 bolts).\nTercer llarg (40m, 6a+), interessant canvi de registre, comença per una placa tècnica d’adherència i equilibri difícil de llegir (bolt i pitó, 6a+), trobem un reunió de dos pitons que no fem i seguim per placa més senzilla (V+, adherència) en diagonal a l’esquerra per sota una mena de sostre, fins que trobem el punt per superar-lo (fissura, pitó) i un cop al mur muntem reunió aprofitant un bolt (R3) a l’esquerra d’una gran canal-xemeneia interrompuda per un sostre.\nEl quart llarg (50m, 6b+) és el clau, sortim a la dreta per terreny fissurat, vertical i franc d’escalar (V+) on trobem algun bolt de la via Mamtastic que marxa cap a l’esquerra. Continuem cap a la dreta fins endinsar-nos de ple a la canal, escalada fanàtica de fissures de dits, tècniques, explosives i netes (6b), fins situar-nos sota el desplom final del sostre, atlètic i rabiós (6b+, 2 bolts). Muntem reunió en una còmoda repisa just al sortir del sostre (R4, friends). Llarg realment al·lucinant.\nCinquena i darrera tirada (45m, V+), caràcter alpí, la dificultat cedeix, canal de grans blocs algun d’ells inestables. Reunió al cim a muntar. El descens en si és va convertir en la continuació de l’aventura, ens vam perdre i poques indicacions us puc donar, tan sols recomanar que des del cim baixeu ben enganxats a la carena per trobar, un cop sobrepassem la Taula, la canal de descens que indiquen diferents ressenyes.\nJornada en el que tot suma i encaixa, entorn, ruta, estil i compromís. Una escalada de les d’abans, oberta amb austeritat de mitjans, enginy i valentia. Brutal poder-la tastar!\nEtiquetes de comentaris: Alacant, clàssica, quatre estrelles, via aventura, via llarga\n▼ de gener 2021 (10)\n*** Esportiva amb denominació d’origen, Sadernes (...\n- Naveg@rt -\n*** Esportiva d’estrena, Terradets (Si fas Free no...\nRetorn a la tardor...\n*** Magical Mystery Tour (120m, V+), Serra de Toix...\n**** Diamante (200m, 6a+), Aguja Encantada (Puig C...\n**** Diedro Edwards (210m, 6b+, 6b obligat), Peñón...\n**** Civetta (140m, 6a+), Peñas Blancas, Múrcia\n*** Carrillo-Del Campo (155m, 6b - 6a obligat), Le...\n*** Carrillo-Cantabella (200m, 6a), Leiva, Múrcia\nager (12) Alacant (13) Alpinisme (54) Alt Urgell (2) artificial (26) ascensions (13) Balears (3) btt (2) Camarasa (3) camins (3) Cavallers (2) cinc estrelles (1) clàssica (58) Col de Nargó (1) Costa Brava (4) cresta (16) esportiva (27) esquí fons (3) Garraf (2) gel (78) Gredos (5) imatges (31) love climbing (11) Malanyeu (1) Maresme (4) Margalef (1) Marroc (1) Mediterrani (15) Midi d'Ossau (2) Montrebei (5) Montroig (4) Montsec (10) Montseny (2) Montserrat (7) Múrcia (4) Mussara (1) navegar (6) oliana (2) opinio (12) opinió (7) Paret Bucòlica (1) Paret de la Rufa (1) Pirineu (2) Prades (3) quatre estrelles (23) Ripollès (1) Roca Maura (3) Sadernes (1) Sant Llorenç de Montgai (2) Serra Sant Joan (1) Terradets (3) Todra (1) tradicional (4) travesses (17) varis (29) via aventura (16) via ferrata (7) via llarga (401) viatge (6) videos (32) vies noves (25) Vilanova de Mèia (2)\nDesconfinats a la Paret del Doll.\nAnayet, via Balcones del Anayet\nOssau - doigt de Moundeilhs - Le Python maison et Aspe - Pont Lamareich - Le lama rêche\nTozal del Vero, Pastelito Rebelde


L'ICAB, present a les XIV Jornades de Comissions de Relacions amb l'Administració de ...\nOrganitzades pel "Consejo General de la Abogacía Española", les #JornadasCRAJ han servit per abordar les lleis d'Eficiència organitzativa, d'Eficiència processal i d'Eficiència digital; l'obligació del secret professional a les actuacions processals o la responsabilitat disciplinària de jutges i magistrats. També han permès analitzar com millorar la comunicació en el sí de les Comissions de Relacions amb l'Administració de Justícia (CRAJ) i el Codi de Bones Pràctiques.\nEl degà de l'ICAB, Jesús M. Sánchez, en representació de la CRAJ de Barcelona, ha participat com a ponent de la primera taula, dedicada als projectes i avantprojectes legislatius inclosos al Pla Justícia 2030. Ha debatut sobre les futures lleis d'Eficiència organitzativa, d'Eficiència processal i d'Eficiència digital juntament amb Aitor Cubo, director general de Transformació Digital del Ministeri de Justícia; Ignasi Fernández de Senespleda, magistrat del Jutjat Mercantil núm. 10 de Barcelona; i Rafael Massieu, degà del Col·legi d'Advocats de Las Palmas.\nEl degà de l'ICAB ha exposat els aspectes més importants de l'Avantprojecte de Llei d'Eficiència Organitzativa i el Projecte de Llei d'Eficiència Processal i el nou canvi de paradigma que suposaran al nostre sistema judicial, així com el paper rellevant de l'advocacia.\nTambé ha estat present Joaquín de Miguel, secretari de la Junta de Govern de l'ICAB, qui ha considerat que el projecte de llei d'eficiència organitzativa hauria d'establir l'obligatorietat de crear tribunals especialitzats de família, una matèria especialment sensible per a la ciutadania.\nA més, l'advocada i coordinadora de Formació de l'ICAB, Cristina Vallejo, ha moderat la conferència sobre com millorar la comunicació a les CRAJ.\nDes del Col·legi de l'Advocacia de Barcelona ha estat un autèntic plaer participar en aquestes XIV Jornades de Comissions de Relacions amb l'Administración de Justícia, ja que han tractat temes essencials per a l'exercici de la professió que permetran assolir, amb el treball conjunt de tota l'advocacia, una justicia más eficient.


El MNAC treu a la llum Lluïsa Vidal, pintora del modernisme\nEl MNAC treu a la llum Lluïsa Vidal, la pintora del modernisme\nBarcelona. Dijous, 20 d'octubre de 2016. 13:34\nEl Museu Nacional d'Art de Catalunya (MNAC) mantindrà oberta fins el 15 de gener l'exposició Lluïsa Vidal, pintora del modernisme. Amb aquesta exposició, es vol posar al descobert una de les poques dones que tenen la seva obra als fons del MNAC. De fet, és la primera vegada, en la seva història, que el MNAC organitza una mostra monogràfica dedicada a una dona (al mateix temps que el Prado, també, fa la seva primera mostra sobre una dona, Clara Peeters). L'exposició, que entra dins l'estratègia del MNAC de difondre la tasca dels artistes que tenen peces als seus magatzems, recull 70 obres de Vidal: pintures, dibuixos i il·lustracions (i també alguns esbossos, que no estaven pensats per ser exposats). Consol Oltra n'ha estat la comissària.\nLluïsa Vidal (1876-1918) tenia un gran talent , però en la seva època poques dones amb talent podien despuntar. Ella va tenir la sort de gaudir d'algunes circumstàncies favorables que li van ajudar a destacar. Era filla del moblista Francesc Vidal, un home molt obert que va facilitar molt bona educació a les seves filles, animant-les a que poguessin viure per sí mateixes. Gràcies a l'ajut patern i a que la família tenia molts recursos, la pintora va poder tenir una formació artística molt sòlida (els seus professors de música van ser Enric Granados, Isaac Albéniz i Pau Casals; i aquest acabaria per casar-se amb una germana de Lluïsa). Estiuejaven a Sitges, i Lluïsa Vidal participava, amb la seva família, a les famoses festes modernistes promogudes per Rusiñol. En realitat, coneixia molts artistes modernistes, perquè el seu pare va fer mobles per a moltes construccions modernistes. La futura pintora va visitar el Prado amb el seu pare, i també van anar a veure grans museus francesos, així com l'Exposició Universal de París. El 1901 Lluïsa va marxar a París i s'hi va estar tot un any. Allà es va formar amb professors de molta qualitat, en una acadèmia mixta (a Catalunya, en aquell temps, les dones no solien participar en les classes de pintura dels homes).\nMaternitat, de Lluïsa Vidal.\nUna dona d'èxit\nLluïsa Vidal va ser de les poques dones que, a més a més de dedicar-se a la pintura, va poder fer-ho professionalment. Fins i tot va establir el seu propi taller, quan la majoria de les pintores realitzaven les seves obres a casa. Va tenir un gran èxit professional. Es guanyava la vida com a retratista, però també col·laborava com a il·lustradora a diverses revistes (com La Ilustración Artística o Feminal). El 1911, després que el seu pare embogís, va obrir una escola femenina de dibuix i pintura que va tenir moltes alumnes. Va morir prematurament, el 1918, com a conseqüència de la famosa epidèmia de grip. Després de la seva mort, la Sala Parés va organitzar una gran exposició retrospectiva, però al cap de poc temps Lluïsa Vidal va caure en l'oblit. De fet, no és citada a algunes històries del modernisme català.\nLes mestresses de casa. Lluïsa Vidal. MNAC\nModernisme amb sensibilitat femenina\nLluïsa Vidal forma part de la segona etapa del modernisme (com Nonell), tot i que estilísticament està molt més a prop dels artistes de la primera etapa, com Ramon Casas o Santiago Rusiñol. Va escapar a circumscriure's a allò que a l'època es considerava pintura femenina, que solia limitar-se a les flors i a les natures mortes; Vidal va convertir la persona en la protagonista de la seva pintura. En principi va optar per models d'estudi, però més endavant va passar a retratar la gent del seu entorn, com les seves germanes. Algunes de les seves obres claus són aquelles en què plasma la vida quotidiana de les dones: la bugada, el festeig, els moments d'oci... (entre aquests, un dels quadres més reeixits de l'exposició: "Les mestresses de casa"). A aquesta pintora li agradava, a vegades, pintar les dones en els seus moments d'intimitat: cosint, llegint... (com és el cas de l'embarassada de "Pelant una taronja"). És una intimitat ben diferent de la que reflecteixen els seus companys homes, perquè les dones de Vidal estan desprovistes de qualsevol erotisme, a diferència de les "toilettes" i de les banyistes dels pintors modernistes. En alguns dels seus quadres, de forma més aviat excepcional, Vidal emmarca les seves figures humanes en escenes de rituals i de festes populars. D'aquí en sorgeixen alguns dels quadres més espectaculars de la mostra, com "L'enterrament".\nRetrat de Dolors Monserdà. Lluïsa Vidal. MNAC.\nLluïsa Vidal va ser una artista preocupada per la situació de la dona. Va col·laborar com il·lustradora, durant 10 anys, en la revista Feminal, el màxim exponent del feminisme català en aquella època. Vidal va fer amistat amb intel·lectuals catalanes de l'època: les escriptores Monserdà de Macià i Caterina Albert, la pedagoga Francesca Bonnemaison... I va col·laborar amb algunes de les seves iniciatives, com el Comitè Femení Pacifista de Catalunya. Al MNAC s'exposa un retrat que va fer la pintora a Dolors Monserdà de Macià.\nLluïsa Vidal. Autorretrat. c. 1899. Museu Nacional d'Art de Catalunya.


La secta satànica que domina el món | Paraules sense escrúpols\n← Algun dia, la pau\n8 d’abril: tràmit, precampanya o representació →\nLa secta satànica que domina el món\nPosted on Abril 3, 2014\tby Jordi Monteagudo\nAhir, José M. Goig publicava un article al seu anti-blog (ell el descriu així) sense títol, però amb un primera frase que podria fer aquesta funció: «¿Está un culto satánico de líderes mundiales asesinando niños?» Vaig llegir-lo pensant que es tractava d’un títol metafòric o hiperbòlic; l’article, però, explica literalment allò que l’encapçalament promet tot aludint a un hipotètic «Culte Satànic del Novè Cercle»: suposo que l’opció estàndard seria qualificar-lo d’article sensacionalista, potser magufo. No m’interessa.\nTanmateix, penso que sí, que existeix un culte satànic estès arreu del món que és responsable de la mort de milers i milers de nens i d’adults. Nens que moren per falta de medicaments i d’atenció mèdica. Famílies que moren per falta d’aliments bàsics o d’aigua. Pobles que moren pel malbaratament de recursos naturals. Societats que s’enfonsen per absurdes estratègies de rescat econòmic.\nAquest culte satànic no té cap nom estrafolari de ressonàncies de novel·la barata i ni tan sols es molesta en amagar-se als ulls de la gent. Aquest culte satànic és el capitalisme i és infinitament més perillós que qualsevol secta real o imaginària, ja que el seu poder és tan real com les seves víctimes i, a més a més, domina les societats occidentals des de la base fins al cim.\nI, el què és pitjor, la immensa major part de la gent està rendida a aquest culte en major o en menor grau, i la immensa major part de la gent pensa que aquest culte és indestructible. I els pocs experiments socials que s’han fet per eradicar-lo s’han enfonsat (URSS) o estan a punt de fer-ho (Cuba, Xina) o s’hi van convertir fa molts anys (cristianisme).\nL’únic Satanàs que conec parla en dòlars, en euros, en petrodòlars o en patents, i gaudeix de molt bona salut, dissortadament.\nAquesta entrada s'ha publicat en contradiccions i etiquetada amb capitalisme, confabulació, conxorxa, culte satànic, domini del món, poder, politica. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Badanotis :: Aquest dijous 7 de maig tindrà lloc la presentació del llibre: 'La Cremada del Dimoni de Badalona'\nAquest dijous 7 de maig tindrà lloc la presentació del llibre: 'La Cremada del Dimoni de Badalona'\nSerà al Museu de Badalona a les 19.00 hores\nRedacción - 05/05/2015 14:30\nAquest dijous 7 de maig, a les 19.00 hores, es presentarà al Museu de Badalona (plaça de l'Assemblea de Catalunya, 1) el llibre ‘La cremada del Dimoni de Badalona', de Joan Mayné. Aquesta publicació s'emmarca en els actes que es fan enguany a la ciutat per commemorar el 75è aniversari de la cremada, que va ser declarada Festa d'Interès Turístic l'any 1991.\nEl llibre recull com s'ha celebrat la festivitat de Sant Anastasi, copatró de la ciutat, des que l'any 1635 se li va construir el primer altar. El seu autor, Joan Mayné, és antropòleg i museòleg, a més d'exdirector del Museu de Badalona.\n‘La cremada del Dimoni de Badalona' és un llibre profusament documentat i il·lustrat amb dibuixos i fotografies, algunes inèdites. La publicació explica la història del Dimoni, eix central de la Festa Major de la ciutat, i la seva cremada, un ritual que viuen cada any la nit del 10 de maig milers de persones la Nit de Sant Anastasi.\nLa cremada és una de les tradicions més badalonines que, gràcies a aquest llibre, es presenta ara amb tot tipus de notes històriques contrastades documentalment, així com curiositats i anècdotes, alguns esbossos de dimonis i una interessant col·lecció de fotografies sobre el muntatge i la plantada dels dimonis que, fins avui, no havien sortit a la llum.\n‘La cremada del Dimoni de Badalona' també fa esment a les persones que han fet realitat aquesta festa. És en aquest apartat on es recorda la feina que fan els membres de les comissions de festes, molt especialment els dimoniaires, les biografies dels quals es recullen per primera vegada.


L'L5 del metro no funcionarà entre Diagonal i Vilapicina durant la Setmana Santa\nTMB habilitarà una llançadora i reforçarà altres línies de metro i bus (ACN/Aina Martí)/\nTMB comença unes obres de millora en diferents trams de la línia que es reprendran a l'estiu\n08/04/2022 - 08.15 Actualitzat 08/04/2022 - 09.11\nLa línia 5 del metro no funcionarà en el tram Diagonal-Vilapicina entre el dissabte 9 i el dilluns 18 d'abril, coincidint amb la Setmana Santa, segons ha informat Transports Metropolitans de Barcelona (TMB).\nA partir d'aquest dissabte 9 d'abril, TMB té previst dur a terme obres de millora en diferents trams de la línia que obliguen a suspendre la circulació de trens entre aquestes dues estacions. La resta de la línia 5, entre Cornellà Centre i Diagonal, seguirà funcionant amb normalitat.\nTMB habilitarà una llançadora d'autobusos per al servei i reforçarà les línies de metro i bus que els usuaris poden fer servir com a alternativa.\nLes obres previstes aquest abril a l'L5 formen part d'una actuació integral de renovació de via entre La Sagrera i Horta, que la companyia pública durà a terme principalment a l'estiu amb un pressupost de 15 milions d'euros, per modernitzar la plataforma de via i preparar futurs increments de freqüència.\nObres de renovació que continuaran a l'estiu\nTMB ha explicat que avançar una part de les obres a Setmana Santa permetrà que al juliol i agost les afectacions siguin menors. En concret, s'avancen les obres de renovació de via doble en dos trams de 300 metres de longitud, entre Verdaguer i Sagrada Família i entre La Sagrera i Congrés.\nDe forma complementària, s'instal·larà un nou aparell de via, el sistema que facilita les maniobres de canvi de sentit dels trens, a l'entrada de l'estació de La Sagrera, un equipament imprescindible perquè l'estació pugui continuar en servei com a terminal de l'L5 durant el tall de l'estiu i es mantingui la funcionalitat del conjunt del bescanviador Metro-Rodalies.\nA més, a les proximitats de l'estació Sagrada Família s'obrirà un pou per a l'extracció d'enderrocs i l'entrada de carrils, travesses i altres materials d'obra que en situacions normals quedarà tapat i integrat a la via pública i només s'obrirà en cas de necessitat.\nTambé es retiraran de forma controlada i segura 8.750 quilos (700 metres quadrats) d'aplacat amb contingut de fibrociment (amiant) situat als murs laterals de les andanes de l'estació de Maragall.\nDe cara a la segona fase que es farà a l'estiu, el servei quedarà interromput entre La Sagrera i Horta. Entre el 9 de juliol i el 7 d'agost, les obres comprendran el tram entre les estacions de Congrés i Vilapicina i entre el 8 d'agost i el 10 de setembre s'hi afegirà el tram entre Vilapicina i Horta. Per tant, el metro funcionarà parcialment entre Cornellà Centre i La Sagrera entre el 9 de juliol i el 7 d'agost i entre Horta i Vall d'Hebron, mentre que en la segona subfase només ho farà entre El Carmel i Vall d'Hebron.


Màster Universitari en Atenció a la Diversitat i Educació Inclusiva a Barcelona per Facultat de Psicologia, Ciències de l'Educació i de l'Esport Blanquerna (URL) - educaweb.cat\n84Persones interessades en aquest curs en els últims tres mesos\nEl Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya ha publicat en el DOGC la resolució per la qual s'homologa aquest màster universitari com un curs d'especialització del professorat en pedagogia terapèutica del cos de mestres, el qual permet accedir a la borsa d'interins, d'acord amb l'Ordre de l'11 de gener de 1996 (BOE de 23 de gener de1996).\nEl Màster Universitari en Atenció a la Diversitat i Educació Inclusiva que s'imparteix a la Facultat de Psicologia, Ciències de l'Educació i de l'Esport Blanquerna-URL proporciona la formació específica que capacita l'alumnat, d'una banda, per dinamitzar i innovar la pràctica educativa inclusiva, tant a educació infantil i primària com a secundària, per tal que l'escola esdevingui una escola inclusiva i que atengui de forma especialitzada els alumnes que presenten necessitats de suport i les seves famílies, tant en un centre educatiu ordinari com en un d'especialitzat; i, de l'altra, per participar i promoure línies de recerca/acció en l'àmbit de la planificació i de l'atenció a primària i a secundària.\nDissenyar plans i projectes innovadors de pràctiques educatives inclusives encaminades a promoure l'èxit escolar de tot l'alumnat; planificar les accions i els recursos necessaris per dur-lo a terme de manera eficaç.\nEl Màster Universitari en Atenció a la Diversitat i Educació Inclusiva que s'imparteix proporciona la formació específica que capacita l'estudiant per dinamitzar i innovar la pràctica educativa inclusiva, tant a Educació Infantil i Primària com a Secundària. El pla d'estudi té un marcat itinerari professionalitzador, per tal que l'estudiant sàpiga atendre de forma especialitzada els alumnes que presenten necessitats de suport i les seves famílies, ja sigui en un centre educatiu ordinari ja o en un especialitzat, i per participar i promoure línies de recerca/acció en l'àmbit de la planificació i de l'atenció a primària i a secundària.\nEl Departament d'Ensenyament de la Generalitat de Catalunya ha publicat en el DOGC la resolució per la qual s'homologa aquest Màster Universitari com a curs d'especialització del professorat en pedagogia terapèutica del cos de Mestres i a efectes de la Borsa d'interins, d'acord amb l'Ordre del 11 de gener de 1996 (BOE de 23.1.1996).\nEl Màster té una càrrega lectiva de 60ECTS i està concebut per a ser cursat en un any acadèmic. Tot i així, existeix la possibilitat que, qui ho desitgi, el pugui cursar en dos anys.\nPrimer semestre: de dilluns a divendres de 18,00 a 21,00h\nDiscapacitat intel·lectual (6 ECTS)\nDiscapacitat sensorial (6 ects)\nTrastorns d'aprenentatge (6 ECTS)\nTrastorns de l'espectre autista i conductes desafiants (6 ECTS)\nOrganització i planificació escolar (3 ECTS)\nSegon semestre: de dilluns a dijous de 18,00 a 21,00h\nDiscapacitat motriu i pluridiscapacitat (6 ECTS)\nAltes capacitats i interculturalitat (6 ECTS)\nMetodologies per promoure la inclusió (6 ECTS)\nTaller de formació personal i professional (3 ECTS)1\nPràctiques externes (6 ECTS)2\nTreball Final Màster (6 ECTS)\n Taller experiencial relacionat amb l'activitat de practiques.\n Les pràctiques estaran tutoritzades en l'espai del grup de seminari integrat per 8-10 estudiants liderats per un professor-tutor.\nCE01. Disposar d'elements conceptuals per comprendre les característiques del desenvolupament psicològic, social i lingüístic dels infants i els joves amb risc d'exclusió educativa i social per raó de procedència, llengua, discapacitat, o per qualsevol altra condició personal o familiar\nCE04. Aprofundir en els objectius, els procediments i les eines de l'avaluació psicopedagògica dels alumnes amb necessitats educatives especials, de manera que permeti explorar amb rigor les competències psicosocials i curriculars que presenta un ne\nEl màster està adreçat a graduats, diplomats o llicenciats en Magisteri, Psicologia, Pedagogia, Educació Social, Logopèdia, Fisioteràpia, entre d'altres (amb la valoració prèvia de l'expedient feta per la Comissió de Postgrau de la Facultat).\nPer a l'admissió al Màster Universitari en Atenció a la Diversitat i Educació Inclusiva és imprescindible complir els requisits d'accés establerts en el Reial decret 1393/2007, que regula els estudis universitaris oficials de postgrau. D'acord amb el Reial decret 1393/2007, pel qual s'estableix l'ordenació dels ensenyaments oficials universitaris, per accedir al Màster Universitari en Atenció a la Diversitat i Educació Inclusiva, els estudiants hauran d'estar en possessió d'un títol universitari oficial espanyol o d'un altre expedit per una institució d'educació superior de l'espai europeu d'educació superior que facultin en el país expedidor del títol per a l'accés a ensenyaments de màster.\n1 any (temps complert 60 ECTS) o 2 anys (temps parcial 30 ECTS).\nProporcionar instruments per poder intervenir en l'escola com a dinamitzador i innovador de la pràctica educativa, amb la finalitat de construir entorns educatius en què tot l'alumnat pugui aprendre, independentment de quines siguin les seves capacitats, el seu origen, la seva llengua i la seva cultura.\nProporcionar estratègies per a l'atenció i l?orientació tant de l'alumnat amb necessitats educatives específiques com de les seves famílies.\nProporcionar formació avançada en aspectes epistemològics relatius a l'educació especial. Proporcionar experiència pràctica de qualitat, tant en l'entorn professional com en el de la investigació científica en l'àmbit d'estudi del màster.\nMestre o professor de suport en educació infantil, primària i primer cicle de l'educació secundària obligatòria (*).\nMestre en centres públics o privats especialitzats en educació especial (*).\nMestre d'atenció a la diversitat en centres d'educació infantil i primària, públics o privats (*).\nMestre d'aula hospitalària en centres hospitalaris de referència on s'hagi creat el servei pertinent (*).\nMestre en diferents centres de l'àmbit social, públics o privats, on calgui atendre infants o joves amb necessitats específiques de suport (*).\nAssociacions o serveis de caràcter psicosocial i educatiu que dediquen el seu treball a l'atenció de persones amb diversitat funcional (tallers ocupacionals, inserció laboral, programes de garantia social, programes de transició a la vida adulta i activa, etc.).\nTutor en centres i serveis específics.\nCentres formatius (aules taller, unitats d'escolarització externa, etc.).\nEls estudiants del màster duran a terme amb caràcter obligatori pràctiques en una institució educativa autoritzada i registrada pel Departament d'Educació del Govern de Catalunya (6 ECTS).\nMàster Universitari en Atenció a la Diversitat i Educació Inclusiva encara no ha rebut opinions


El conseller d'Educació, Josep Gonzàlez-Cambray, presideix el lliurament de les medalles dels Campionats d'FP de Catalunya Catskills\nEnguany s’han premiat un total de 143 alumnes d’arreu de Catalunya en 41 especialitats diferents\nJosep Gonzàlez-Cambray: “Sou un exemple i un estímul del que volem que sigui l’FP. La societat necessita professionals ben formats i competents”\nLa competició es va realitzar en streaming entre els mesos d’abril i juny, fet que va permetre obrir al públic la competició\nEl conseller d'Educació, Josep Gonzàlez Cambray, ha presidit avui l'acte de lliurament de les medalles dels Campionats d'FP de Catalunya Catskills 2020-2021. L’acte ha tingut lloc aquest matí a l’Hotel Exe Campus de la Universitat Autònoma de Barcelona. Enguany s’han premiat un total de 143 alumnes d’arreu de Catalunya en 41 especialitats diferents.\nEl conseller d'Educació s’ha adreçat a tots els participants de la competició i els ha dit que “sou un exemple i un estímul del que volem que sigui l’FP. La societat necessita professionals ben formats i competents en l’electrònica, la informàtica, l’administració, el comerç, l’hoteleria, l’energia, l’agroalimentària, la salut, i en molts altres sectors”. També ha felicitat a totes les noies que hi han participat: “Volem una FP amb noies. Aquestes competicions ens serveixen per posar en pràctica el que és la vida, donar el millor d’un mateix, el treball en equip, el compromís amb la feina i fer realment la feina el millor que la sabeu fer”.\nGonzàlez-Cambray també ha fet un “reconeixement als 139 instituts que han participat en el aquests Catskills” i ha agraït al professorat el seu compromís i implicació: “No deixeu mai de ser implicats i inconformistes, sou els que feu l’escola al servei dels joves i de l’alumnat. Educar amb passió és del millor que es pot fer en aquesta vida i del més gratificant”.\n8a edició dels Catskills\nEn aquesta 8a edició dels Catskills hi van participar un total de 139 centres educatius amb 426 alumnes de cicles formatius de grau mitjà i grau superior. La competició es va realitzar en streaming, d’abril a juny, fet que va permetre obrir al públic la competició de les 41 especialitats diferents.\nEls guanyadors Catskills amb medalla d'or seran els representants de la delegació catalana a Spainskills, i en cas de guanyar medalla d'or al campionat estatal, podran participar en els Worldskills. L'any 2019 durant els campionats estatals Spainskills, Catalunya va ser guardonada amb 6 medalles d'or, 1 argent i 3 bronze. Els guanyadors de les medalles d'or assistiran doncs, al campionat internacional d'oficis que tindrà lloc a Shanghai (Xina) 2022 i a Euroskills Sant Petersburg 2023.\nCampionats d'FP de Catalunya\nEls CatSkills, que organitza el Departament d'Educació conjuntament amb els centres educatius, tenen lloc cada dos anys i permeten mostrar les habilitats i les competències professionals dels alumnes que hi participen. Les proves de les diferents competicions estan inspirades en el campionat internacional Worldskills. L'objectiu és promoure la transferència d'habilitats i coneixements en l'àmbit de la formació professional i, al mateix temps, estimular l'aprenentatge professional entre iguals, tant entre l'alumnat com del professorat, dins el marc de la formació professional.\nDurant les diferents proves, els alumnes utilitzen moltes de les destreses adquirides als cicles formatius que estan estudiant. Aquestes proves les elaboren persones expertes en cadascuna de les diferents categories d'skills. El contingut de les proves es recull a les Directrius Tècniques i Test Projects de cada especialitat.\nMés informació: http://catskills.gencat.cat/ca/2021/


9 i 10 de juny, Un dia de nassos al Zoo! | Zoo Barcelona\n9 i 10 de juny, Un dia de nassos al Zoo!\nPer novè any consecutiu, el pròxim cap de setmana (9 i 10 de juny) celebrarem al Zoo Un dia de nassos amb l’ONG Pallapupas amb l’objectiu de donar a conèixer la importància de la tasca que duen a terme aquests pallassos d’hospital i per captar fons. El Zoo s’omplirà de nassos i rialles simultàniament amb cinc centres educatius i d’oci més que oferirem les entrades a meitat de preu. Part d’aquesta recaptació anirà destinada a sufragar les activitats dels Pallapupas.\nLes entrades es poden adquirir únicament i de manera anticipada a través de la pàgina web de Pallapupas excepte els socis del Club Súper3, que tindran l’entrada gratuïta comprant un nas solidari a 4€ i presentant el seu carnet de súpers els mateixos dies 9 i 10 a les entrades del Zoo.\nEls Pallapupas visitaran tots els espais que celebrem el Dia de nassos i faran que grans i petits passin una jornada inoblidable!\nPer donar visibilitat a aquesta gran festa, Pallapupas anima a tothom a crear una gran “marea de nassos” a les xarxes socials, compartint fotografies amb un nas de pallasso i els hashtags #nasvermell i #mareadenassos.\nEls Pallapupas, pallassos d’hospital, proposen l’humor com a eina fonamental per fer front a les situacions adverses que es viuen al voltant de la malaltia i acompanyen els malalts de totes les edats en els moments més difícils del seu ingrés fent el que afirmen que és el seu fort: el teatre.\nAquest cap de setmana vine al Zoo i posa’t un nas vermell en solidaritat amb els nens hospitalitzats a casa nostra!


Viatges al Tròpic amb nens: quines mesures hem de prendre | Faros HSJBCN\nCada vegada més famílies s'aventuren a viatjar amb els seus fills al tròpic o a països en vies de desenvolupament ja sigui per viatge de plaer, per feina o altres motius.\nLa decisió de viatjar amb nens a aquests països implica per als pares una sèrie de dubtes:\nS'han de vacunar els nens?\nQuins aliments hem d'evitar?\nCom evitar les picades d'insectes?\nPoden els nens prendre profilaxi?\nQuines altres mesures hem de tenir en compte?\nLa Dra Vicky Fumadó, pediatra experta en medicina tropical de l'Hospital Sant Joan de Déu ens detalla quines mesures bàsiques hem de prendre per prevenir les malalties més prevalents del tròpic. Un bon consell per començar és planificar el viatge amb temps i consultar amb un especialista.


En lloguer Pis a Roda de Ter Ascensor\nPisos en lloguer a Roda de Ter\nPisos en lloguer a Calldetenes\nPisos Pisos a l'Estartit\nPisos Pisos a Manlleu\nPis a Roda de Ter, en lloguer\nNº de referència: PIS0061\nPIS en LLOGUER a RODA DE TER – 500€\nEs lloga Pis a Roda de Ter de 70m2.\nEl pis disposa de 2 habitacions (1 doble i 1 individual), 1 bany complet amb dutxa, cuina amb barra americana, menjador i sala d'estar tot junt en un sol ambient.\nPis equipat amb terres de gres, fusteria interior de roure, cuina de wengué equipada amb forn, vitro i campana d'alumini, finestres de PVC amb doble vidre, porta de seguretat, alarma, sistema de detecció d'incendis i calefacció de gas natural.\nTot exterior, molt lluminós i prop de tots els serveis de Roda de Ter.\nNo disposa de plaça d'aparcament i tampoc de traster. No disposa de balcó i terrassa.\n. Acabat de pintar en color blanc\n. Subministraments de llum, aigua i gas donats d'alta\n. 5 minuts de centre de la vila\n. Rebut escombraries i clavegueram: 15€/mes\nCertificació energètica: E 186.00 E 39.00\nCertificació energètica (consumo): E 186.00 kw h/m2 año\nCertificació energètica (emisiones): E 39.00 kg CO2 /m2 año


Oleàcies - Uniopèdia, el mapa conceptual\n38 les relacions: Abeliophyllum, Aladern de fulla ampla, Aladern de fulla estreta, Al·lèrgia, Anemofília, Austràlia, Àsia, Chionanthus, Entomofília, Esclerofil·le, Espècie, Família (biologia), Fascicle (botànica), Forsítia, Freixe, Freixe de flor, Freixe de fulla petita, Gènere (biologia), Gessamí, Gessamí groc, Johann Heinrich Friedrich Link, Lamials, Ligustrum, Lilà, Mannitol, Olea, Oli d'oliva, Oliva, Olivereta, Osmanthus, Panícula, Phillyrea, Pol·len, Raïm, Terpè, Tribu (biologia), Ullastre, Zona tropical.\nAbeliophyllum (Forsythia Blanca) és un gènere monotípic de plantes amb flors dins la família de l'olivera (Oleàcia).\nNou!!: Oleàcies і Abeliophyllum · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Aladern de fulla ampla · Veure més »\nL'aladern de fulla estreta (Phillyrea angustifolia) és un petit arbust de la família de les oleàcies.\nNou!!: Oleàcies і Aladern de fulla estreta · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Al·lèrgia · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Anemofília · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Austràlia · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Àsia · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Chionanthus · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Entomofília · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Esclerofil·le · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Espècie · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Família (biologia) · Veure més »\nFascicle de ''Prunus fasciculata'' Un fascicle foliar és un conjunt de flors (una inflorescència) o de fulles aciculars que forma un feix.\nNou!!: Oleàcies і Fascicle (botànica) · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Forsítia · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Freixe · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Freixe de flor · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Freixe de fulla petita · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Gènere (biologia) · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Gessamí · Veure més »\nEl gessamí groc (Jasminum fruticans) és un arbust perennifoli de la família oleàcies.\nNou!!: Oleàcies і Gessamí groc · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Johann Heinrich Friedrich Link · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Lamials · Veure més »\nEls Ligustrum són un gènere dins la família de les oleàcies.\nNou!!: Oleàcies і Ligustrum · Veure més »\nEls lilàs o lileres són plantes amb flor del gènere Syringa, de la família de les oleàcies.\nNou!!: Oleàcies і Lilà · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Mannitol · Veure més »\nOlea és un gènere vegetal, dins de la família oleaceae, que inclou una vintena d'espècies.\nNou!!: Oleàcies і Olea · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Oli d'oliva · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Oliva · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Olivereta · Veure més »\nOsmanthus és un gènere amb 50 espècies de plantes amb flors pertanyent a la família Oleaceae.\nNou!!: Oleàcies і Osmanthus · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Panícula · Veure més »\nPhillyrea és un gènere de plantes dins la família de les oleàcies que compta amb només tres espècies totes elles arbusts o petits arbres: Phillyrea angustifolia, Phillyrea latifolia i Phillyrea media.\nNou!!: Oleàcies і Phillyrea · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Pol·len · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Raïm · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Terpè · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Tribu (biologia) · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Ullastre · Veure més »\nNou!!: Oleàcies і Zona tropical · Veure més »