A continuaci� es recullen alguns dels castellanismes m�s freq�ents.\na aquestes al�ades/altures\nEn sentit figurat ha de ser a hores d'ara.\na + article + determinaci� de temps\nLocuci� incorrecta que s'ha de substituir per al cap de.\nAls dos minuts d'haver arribat ja va comen�ar a dir bestieses.\nAl cap de dos minuts d'haver arribat ja va comen�ar a dir bestieses.\nLocuci� incorrecta quan vol dir a for�a de, a c�pia de, gr�cies a.\nA base de repetir-ho, s'ho han cregut.\nA c�pia de repetir-ho, s'ho han cregut.\n*a ben segur\n�s traducci� literal de la locuci� castellana a buen seguro, i s'ha de substituir per la catalana ben segur (sin�nima de de segur, segurament, amb seguretat, sens dubte).\n*a ci�ncia certa\nLocuci� incorrecta que s'ha de substituir per del cert, de cert, de ci�ncia certa.\nLocuci� incorrecta que s'ha de substituir per di�riament, cada dia.\n*a esquenes de\nLocuci� incorrecta que s'ha de substituir per a (l')esquena de.\n*a fi de comptes\nLocuci� incorrecta que s'ha de substituir per al cap i a la fi, al capdavall, fet i fet.\n*a l'igual que\nHa de ser igual que, com tamb�.\n*a l'objecte de\nLocuci� incorrecta que s'ha de substituir per amb l'objectiu de, per, per tal de, a fi de, etc.\nCom a locuci� ha de ser a l'orella, a cau d'orella.\nAcosta't, que t'ho dir� a cau d'orella.\n*a mida que\nLocuci� incorrecta que s'ha de substituir per a mesura que.\n*a mode de\nLocuci� incorrecta que s'ha de substituir per a manera de, a tall de.\n*a no ser que\nLocuci� incorrecta que s'ha de substituir per llevat que, fora que, tret que, excepte que, si no �s que (aquesta darrera forma implica canvi de temps verbal).\nA no ser que ens vinguin a obrir, haurem de passar tota la nit aqu�.\nSi no �s que ens v�nen a obrir, haurem de passar tota la nit aqu�.\n*a penes si\nLocuci� incorrecta que s'ha de substituir per a penes, amb prou feines.\nVerb incorrecte que s'ha de substituir pels correctes abra�ar, comprendre, incloure, contenir, etc.\nEl terme municipal d'aquest poble abarca l'estany i el bosc.\nEl terme municipal d'aquest poble compr�n [o inclou] l'estany i el bosc.\n�s correcte en sentit propi (�s a dir, quan indica la manera d'acabar), per� no pas quan es fa servir en comptes de posar fi a, fer acabar, fer cessar, extingir, etc. �s hora d'acabar amb aquestes baralles.\n�s hora de posar fi a aquestes baralles.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per aclariment.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per aclarir.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per entendre-s'hi, sortir-se'n.\nAix� �s tan complicat que no m'aclaro.\nAix� �s tan complicat que no m'hi entenc.\nMot incorrecte en el sentit de 'fixar, assenyalar els l�mits d'una cosa', cas en qu� s'ha de substituir per delimitar.\nA la pantalla de cerca hi trobareu un camp que permet acotar la cerca.\nA la pantalla de cerca hi trobareu un camp que permet delimitar la cerca.\nLocuci� incorrecta que s'ha de substituir per tot seguit, seguidament, a continuaci�, etc.\nSubstantiu incorrecte que s'ha de substituir per agreujant.\nVal m�s fer servir aquesta locuci� per al que vol dir realment ('de seguida que', 'tan bon punt') i no utilitzar-la en comptes d'aix�, doncs; de manera que; o sigui que; per tant, malgrat que ha estat admesa amb aquest sentit pel DIEC.\nAix� que arribin farem la reuni�.\nComen�aran de bon mat�; o sigui que cal ser puntual.\nal / el dia seg�ent\nExpressi� calcada del castell� que cal substituir per l'endem�.\nal front de\nLocuci� incorrecta quan vol dir al capdavant de, (al) davant de.\nHi ha una persona molt v�lida al capdavant d'aquesta instituci�.\n*al meu c�rrec, al meu favor, al meu parer, etc.\nConstruccions castellanitzades que han de ser a c�rrec meu, a favor meu, a parer meu, etc.\nCom a locuci� ha de ser pel que fa al cas, sobre aix�, referent a aix�, respecte a aix�, respecte a + complement, o canviant la construcci� de la frase.\nNo podeu argumentar res al respecte.\nNo podeu argumentar res respecte a aix�.\n*al temps que (simultane�tat)\nLocuci� calcada del castell� que s'ha de substituir per alhora que, al mateix temps que.\nCastellanisme que s'ha de substituir per aliatge.\nCastellanisme que s'ha de substituir per tra�doria.\nCastellanisme que s'ha de substituir per alleugerir en el sentit de 'fer m�s lleuger, treure pes' o alleujar en el sentit de 'fer m�s lleu, m�s suportable, calmar, mitigar'.\nAlleugerir una c�rrega.\nAlleujar el dolor. altell\nMot que significa 'petita elevaci� en un terreny' i que �s incorrecte quan s'empra en comptes d'entresolat (�s a dir, pis elevat a l'interior d'un altre que s'acostuma a utilitzar com a dormitori, despatx o magatzem), de sostremort, de cel ras o sostre fals i de dalts d'un armari.\nExpressi� incorrecta que s'ha de substituir per altes institucions, alts organismes.\n*amb o sense + substantiu\nLa construcci� correcta �s amb + substantiu o sense + substantiu o b� amb + substantiu o sense.\nPoden anar amb o sense preposici�.\nPoden anar amb preposici� o sense.\nanar + a + infinitiu\nConstrucci� incorrecta quan �s la per�frasi d'immin�ncia en present. S'ha de fer amb un verb en futur o en imperatiu o amb altres part�cules: est� a punt de, ara mateix, etc.Calleu, que el concert va a comen�ar.Calleu, que el concert est� a punt de comen�ar.\nanar al (metge, notari, etc.)\nLa construcci� correcta �s anar a cal (metge, notari) o anar a veure el (metge, notari).\nCastellanisme que s'ha de substituir per acompte, anticipaci�, avan�ament, aven�, bestreta, paga i senyal, segons el sentit que tingui.\nCastellanisme que s'ha de substituir per antiavalots.\nCastellanisme que s'ha de substituir per obertura ('acci� d'obrir, d'inaugurar'). L'obertura del curs acad�mic; l'obertura d'un nou centre de suport.\napla�ar / apla�ament\nVerb i substantiu incorrectes quan es fan servir en lloc d'ajornar, diferir / ajornament.\nAjornar una reuni�; ajornament d'un examen.\nCastellanisme que s'ha de substituir per apressar, constr�nyer.\nCastellanisme que s'ha de substituir pels diversos mots aut�ctons que elimina: - estr�nyer (la m�, les dents, la corretja, els cordons, etc.);\n- pr�mer, pitjar (el timbre, un bot�, una tecla, etc.);\n- tibar, anar estret, ser o anar just (les sabates, els pantalons, la corbata, etc.);\n- cargolar, collar (un cargol, un vis, un tap, etc.);\n- cremar, picar (el sol);\n- serrar (les dents);\n- esfor�ar-se, fer for�a.\n*apretar a c�rrer\nExpressi� incorrecta que s'ha de substituir per arrencar a c�rrer.\nCastellanisme que s'ha de substituir per volandera.\n*armatoste\tCastellanisme que s'ha de substituir per baluerna.\nCastellanisme que s'ha de substituir per arrelar.\nCom a locuci� ha de ser arran de.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per as�mptota.\nassecar / eixugar\nS'ha de distingir assecar ('fer tornar sec', 'llevar o perdre la humitat pr�pia') d'eixugar ('llevar o perdre la humitat que hi ha de m�s'). No sap quina malaltia t� que se li asseca la pell. El sol li eixuga els cabells.\navui per avui\nCom a locuci� ha de ser ara com ara, ara per ara, de moment.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per berber.\nHa de ser bra�os plegats, at�s que creuar el bra�os voldria dir 'fer una creu amb els bra�os'. Per tant, l'expressi� ha de ser amb els bra�os plegats i l'acci�, plegar els bra�os. *brasileny -a\nMot incorrecte que s'ha de substituir per brasiler -a.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per borsari -�ria.\n*busca i captura\nExpressi� incorrecta que s'ha de substituir per crida i cerca.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per escalfador.\nExpressi� incorrecta quan es fa servir en comptes de cap a, anant cap a.\nHo vaig veure anant cap a la feina.\n*camilla / camillero\nMots incorrectes que s'han de substituir per llitera / portalliteres.\nMot incorrecte quan es fa servir en comptes de cabell blanc.\nLi comencen a sortir cabells blancs.\nLa relaci� moral no s'expressa amb aquesta preposici� sin� amb envers.\nL'atenci� dels professors envers els estudiants.\n*cas de + infinitiu / cas que\nReducci� incorrecta de les locucions o combinacions en cas de + infinitiu o en cas que, posat cas que, donat cas que.\nEn cas que hi hagi sessi� de tarda, aviseu.\nMot que �s incorrecte en el sentit de barri, nucli.\nNo volen viure al barri antic perqu� hi ha molts robatoris.\ncaudal / caudal�s\nSubstantiu i adjectiu incorrectes quan es refereixen a 'quantitat d'aigua, de diners', que s'han de substituir per cabal, cabal�s.\ncita / citaci�\tNo s'han de confondre cita ('acci� d'assenyalar dia, hora i lloc per a veure's i parlar dues o m�s persones') i citaci� ('text d'un autor que s'addueix en suport d'una opini�, etc.').\nNo s'ha de fer servir clarificar ('llevar d'un l�quid les subst�ncies que l'enterboleixen') en els altres sentits d'aclarir.\nM'has de clarificar uns quants punts d'aquesta hist�ria. M'has d'aclarir uns quants punts d'aquesta hist�ria.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per coalitzar-se: 'formar una coalici�'.\nExpressi� incorrecta que s'ha de substituir per cobrament a destinaci�.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per coalitzar-se: 'formar una coalici�'. En el sentit d''entrar en una lliga', el mot correcte �s alligar-se.\n*colindant / col�lindant\nMots incorrectes que s'han de substituir per confrontant, lim�trof -a, adjacent, ve� -�na.\n*colisionar / col�lisionar\nMots incorrectes que s'han de substituir per col�lidir.\n*com a molt\nLocuci� adverbial incorrecta que s'ha de substituir per com a m�xim, a tot estirar, pel cap alt.\nCom a m�xim serem vuit.\ncom per a / com perqu�\n�s incorrecte aquest com en construccions amb valor consecutiu.\n�s prou ric com per a comprar-se el que vulgui. �s prou ric per a comprar-se el que vulgui.\n*com + subjuntiu (amb valor condicional)\nConstrucci� incorrecta que s'ha de substituir per una amb part�cula condicional.\nCom no facis bondat, et quedar�s sense postres.\nSi no fas bondat, et quedar�s sense postres.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per companyonia.\nNo s'ha de confondre complimentar ('adre�ar un compliment a alg�') amb emplenar (una casella, un formulari, un impr�s, un paper, etc.) ni amb, en el camp del dret, executar, acomplir (una ordre, una dilig�ncia, etc.). Tothom complimentava el rector.\nHeu d'emplenar el full de matr�cula.\nMalgrat haver acomplert tots els tr�mits necessaris, ho t� dif�cil.\nNo s'ha de confondre el verb composar, amb significats poc usuals, entre els quals hi ha 'imposar arbitr�riament a alg� una contribuci�, una multa, etc.', amb compondre, que t� els sentits de 'formar (un tot) reunint o combinant elements, parts o ingredients diversos', 'fer una obra intel�lectual, art�stica, executant-ne les diverses parts i combinant-les d'una manera harm�nica', 'produir una obra musical', 'arranjar (alg�) el seu aspecte f�sic amb artifici', entre altres.\nAquesta �rea es compon de diversos serveis.\nLa professora del seu fill ha compost l'himne de l'escola.\nMot incorrecte quan es fa servir en comptes de com, segons, a mesura que.\nA mesura que acabeu l'examen, aneu sortint de l'aula.\nCal fer les proves d'avaluaci� segons el que s'ha establert...\n*c�rrer a c�rrec (de)\nLocuci� verbal incorrecta que s'ha de substituir per ser a c�rrec (de), anar a c�rrec (de).\nLes despeses del viatge s�n a c�rrec de cadasc�.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per acarar, confrontar, comparar.\nMot incorrecte que, segons el sentit que tingui, s'ha de substituir per aquests: cr�ixer, fer tornes, donar de si, allargar, rendir, retre, etc.\nSi fas llesques primes, el pa allargar� molt m�s.\nAquesta setmana de vacances ha rendit molt.\nLa feina d'aquesta tarda ha donat de si.\nAmb l'espetec es va estendre el p�nic per tot el magatzem.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per altres segons el sentit que tingui: adobar, assaonar, blanquejar ('preparar pells'); colrar, torrar, embrunir, emmorenir ('afectar la pell humana'); avesar-se a, fer-se a, enfortir, endurir ('acostumar').\nLocuci� adverbial incorrecta que s'ha de substituir per immediatament.\n*de cara per amunt\nLocuci� incorrecta que s'ha de substituir per de cara enlaire.\nVan posar el ferit de cara enlaire.\n*de + infinitiu (condicional)\nLa locuci� correcta ha de ser amb part�cula condicional (si, en cas de, etc.).\nD'haver-ho sabut, hauria vingut.\nSi ho hagu�s sabut, hauria vingut. / En cas d'haver-ho sabut, hauria vingut.\nLocuci� incorrecta que s'ha de substituir per aproximadament, prop de, uns -es, vora, entorn de, etc.\nHi ha uns cinc-cents documents per catalogar.\nde la m� de\nLocuci� incorrecta que s'ha de substituir, en sentit recte, per donant la m� a i, en sentit figurat, per guiat -ada per, amb el guiatge de, acompanyat -ada de, al costat de, etc.\nAnava donant la m� als alumnes per por que es perdessin. El llibre es va editar amb el guiatge del mestre.\nLocuci� incorrecta quan vol dir dret, dempeus, de peu dret.\nLocuci� incorrecta que s'ha de substituir per de sobte, de cop, de cop i volta, tot d'una, tot d'un plegat.\nde totes formes\nLa locuci� correcta �s de totes maneres, de tota manera.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per decebre, defraudar.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per vuitcentista, del segle dinou i, en sentit despectiu, antiquat.\n�s correcte quan degut �s participi del verb deure i es refereix a un substantiu, cas en qu� pot ser femen� i plural; per� �s incorrecte com a locuci� preposicional, que s'ha de substituir per a causa de.\nAquest fred �s degut a la tramuntana d'ahir. A causa d'alguns imprevistos, s'ha hagut d'ajornar la reuni�.\nLocuci� incorrecta que s'ha de substituir per altrament, d'altra manera, en cas contrari, si no, etc.\nHan de complir el que han prom�s; si no, s'hauran de pensar sancions.\n*desahuciar / desahuci\nMots incorrectes que s'han de substituir per desnonar / desnonament.\nAdjectiu incorrecte que s'ha de substituir per sense gr�cia, sense enc�s, sense encant.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per escabellat -ada ('despentinat -ada') o forassenyat -ada, beneit -a, sense cap ni peus, desassenyat -ada, segons el sentit que tingui.\ndesc�rrega / descarregar\nEn l'�mbit de la inform�tica han de ser baixada, baixar (programes, fitxers, etc.).\n�s incorrecte l'�s d'aquest mot en comptes de desimbolt -a, informal, despreocupat -ada, alegre.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per desair�s -osa, desmanegat -ada, malforjat -ada, malgirbat -ada, pengim-penjam, etc.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per desnodrit -ida.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per escampar.\n*despedida / despedir\nCastellanisme que s'ha de substituir pels diversos mots aut�ctons que elimina:\n- acomiadar, dir ad�u, donar comiat (a alg� que se'n va);\n- acomiadar, donar comiat, desnonar, despatxar (d'una feina, d'un pis, etc.);\n- projectar, llan�ar (alg� o alguna cosa en l'aire, cap a l'exterior);\n- emetre, exhalar (calor, olor, etc.).\nMot incorrecte que s'ha de substituir per deixalla, residu; malbaratament; desaprofitament, p�rdua, segons el sentit que tingui.\nLes deixalles s'han de llen�ar aviat. Dedicar-se gaire a aquesta feina �s un malbaratament d'esfor�os. Ha explicat una hist�ria que no t� p�rdua.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per desprove�t -�da.\ndest� / destinaci�\nNo s'ha de confondre dest� ('pot�ncia sobrehumana que fixa per endavant el curs dels esdeveniments i la sort reservada a cadasc�', 'sort reservada a cadasc�') amb destinaci� ('acci� de destinar', 'fi a qu� alg� o alguna cosa s�n destinats', 'lloc on �s tramesa alguna cosa o es dirigeix alg�').\nMolta gent voldria saber quin dest� l'espera. Investiguen la destinaci� que els detinguts volien donar a la marihuana.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per desvalorar, devaluar segons el sentit que tingui.\nMot incorrecte que s'ha de substituir, segons el mat�s que tingui, per detenir, conservar, retenir, mantenir, ocupar (el poder, un t�tol, un c�rrec).\nEn sentit temporal vol dir 'en un temps compr�s entre els moments inicial i final'. �s incorrecte quan vol dir 'al cap d'un espai de temps comptant des d'ara', cas en qu� s'ha de fer servir d'aqu� a.\nD'aqu� a tres dies s'acabar� el termini d'inscripci�.\nD'aqu� a un minut tancaran les portes.\nMot incorrecte quan es fa servir en comptes d'adre�a.\nAdjectiu incorrecte que s'ha de substituir per disciplinari -�ria.\nMot incorrecte quan es fa servir en comptes d'albirar, atalaiar.\n�s un castellanisme fer servir el verb donar en comptes d'altres de propis en certs contextos: - fer (un pas, un salt, una tombarella, una passejada, un volt, mitja volta, una abra�ada, un pet�);\n- fer, impartir (classe, un curs, una confer�ncia, etc.);\n- fer (vergonya, ll�stima, f�stic, pena, por, set, calor, r�bia);\n- fer (la impressi�, la sensaci�);\n- engegar (la r�dio, la calefacci�, l'aire condicionat);\n- encendre (el llum, el gas);\n- tocar (el sol o un objecte en un lloc);\n- pitjar (una tecla, un bot�);\n- picar (amb un instrument, una eina).\nLa casa �s freda perqu� no hi d�na el sol.\nLa casa �s freda perqu� no hi toca el sol.\nPer a plegar has de donar-li al bot� de l'esquerra.\nPer a plegar has de pitjar el bot� de l'esquerra.\nEn canvi, s'ha de fer servir el verb donar i no pas fer amb cop o cops, cop d'ull.\nPots donar un cop d'ull a aquesta carta?\nPer�frasi incorrecta que s'ha de substituir pel verb adonar-se.\nPer�frasi incorrecta que s'ha de substituir pel verb afanyar-se.\n�s incorrecte l'�s d'aquesta conjunci� -que indica conseq��ncia o conclusi� del que s'ha dit abans- amb valor causal en lloc de perqu�, ja que, per tal com, puix que, etc.\nEn els dialectes en qu� es diferencia el g�nere d'aquest numeral cardinal �s incorrecta aquesta forma per al femen� en lloc de dues:\nDues convocat�ries, vint-i-dues assignatures.\nels mateixos / les mateixes que\nExpressi� que �s incorrecta amb valor quantitatiu, �s a dir, quan significa tants / tantes com.\nHa obtingut vint escons, els mateixos que el partit de l'oposici�.Ha obtingut vint escons, tants com el partit de l'oposici�.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per engalipar, entabanar, ensibornar, ensarronar, etc.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per embafar.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per empedre�t -�da.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per entestar-se, entossudir-se, obstinar-se, insistir.\nEn el sentit de 'fixar un temps i un lloc determinats per a fer alguna cosa', s'ha de dir citar, convocar, etc.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per encastar.\nLocuci� correcta per� que conv� substituir per les m�s usuals d'aqu� a poc (temps), aviat, ben aviat.\nen el seu cas\nLocuci� incorrecta quan es fa servir en comptes de si escau, si �s procedent o b� si s'escau, segons el sentit que tingui.\nLocuci� incorrecta quan vol dir a vegades, de vegades, a voltes, at�s que ocasi� ('circumst�ncia oportuna', 'circumst�ncia que determina una cosa', 'circumst�ncia que es presenta') no equival a vegada.\nEn ocasions rebeu fitxers adjunts que...A vegades rebeu fitxers adjunts que...\nen un altre ordre de coses\nLocuci� incorrecta que s'ha de substituir per quant a, pel que fa a, amb relaci� a, passant a una altra cosa, etc. *enarbolar\nMot incorrecte que s'ha de substituir per enarborar, arborar.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per enlluernar, esbalair, fascinar, encegar, atiar, segons el sentit que tingui.\nMot incorrecte en lloc de trobada, reuni� i en lloc d'enfrontament (en sentit esportiu), partit, joc.\nTerme incorrecte que s'ha de substituir per ensalada russa.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per abstret -a, pensar�s -osa, capficat -ada, etc.\nHa de ser entorn de.\nAquesta combinaci� t� valor reflexiu. Quan vol ser amb valor rec�proc s'ha de substituir per entre ells o entre elles.\nPensava entre si en el Nadal passat [valor reflexiu].Aquestes fam�lies es relacionen entre elles per la filiaci� [valor rec�proc].\nVerb incorrecte que s'ha de substituir per mirar-s'hi, posar cura.\nExpressi� que �s incorrecta en el sentit d''�s segur, evident' i que s'ha de substituir per �s clar. Tamb� �s incorrecte en aquest sentit eliminar el verb i deixar l'adjectiu sol (clar).\nVa comen�ar a ploure i, est� clar [ni clar], no vam sortir.Va comen�ar a ploure i, �s clar, no vam sortir.\n�s incorrecte l'�s d'aquest mot en femen�, at�s que �s mascul�: un estratagema.\nUn estratagema dissuasiu.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per consistir, recolzar, fonamentar-se, fundar-se, basar-se, segons el sentit que tingui.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per extradir.\nAquest mot no �s correcte en el sentit d''emetre un judici', sin� que ha de ser dictar, decidir, pronunciar, sentenciar, segons el context.\nEn l'�mbit dels concursos o competicions, s'ha de dir decidir (de) donar, atorgar, concedir, donar.\n�s correcte en el sentit de tractar-se amb; per� �s incorrecte quan es fa servir en comptes d'apoderar-se de, prendre possessi� de, emparar-se de, arreplegar, proveir-se de, agafar, etc.\nDarrerament no es fa amb ning�.Caldr� que us feu amb un recull de contes populars.Caldr� que us prove�u d'un recull de contes populars.\n*fer-se el sord, el simp�tic, etc.\nLa construcci� correcta no ha de ser pronominal: fer el sord, fer el simp�tic, fer el despistat, fer l'orni, fer el desent�s, etc.\nQuan no es vol encarregar d'una feina, fa el sord.\n*financiar / financiaci�\nMots incorrectes que s'han de substituir per finan�ar / finan�ament.\n*finiquitar / finiquito\nMots incorrectes que s'han de substituir per liquidar, saldar, quitar de / liquidaci�, quitan�a.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per noliejar (una embarcaci�, un avi�, etc.).\nMot incorrecte que s'ha de substituir per fullet�.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per for� -ana.\n*formateig / formatejar\nMots incorrectes que s'han de substituir per formatatge / formatar.\nLocuci� incorrecta que s'ha de substituir per enfront de, davant de, davant per davant de, etc., segons el sentit i el context.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per fugir, escapar-se, escapolir-se, etc.\nEl pres es va fugar quan el traslladaven a l'hospital.El pres va fugir quan el traslladaven a l'hospital.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per malastruc -uga, malaventur�s -osa; a vegades no n'hi ha prou de substituir el mot, sin� que cal canviar tota l'expressi� (per exemple, portar mala sort).\nMot incorrecte que s'ha de substituir per de guanys, beneficiari -�ria, segons el sentit.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per colossal, enorme, maj�scul -a, exorbitant, fora de mida.\ngran / gros\nNo s'han de confondre gran ('d'edat avan�ada'; 'de dimensions superficials, capacitat, quantitat, intensitat, import�ncia, dignitat considerables, que excedeixen les que s�n ordin�ries o usuals') i gros ('que t� un volum f�sic considerable, que ultrapassa el volum ordinari').\nAquest moble �s massa gros per a posar-lo en aquesta habitaci�.\nTothom hi cabr�: la casa �s gran.\n�s incorrecte l'�s d'aquest mot amb el significat de 'part principal, m�s nombrosa, d'un tot' en comptes del substantiu gros.\nEl gruix de la feina ja �s fet.\nEl gros de la feina ja �s fet.\n�s incorrecte l'�s d'aquest mot (que t� m�s el sentit de 'conservar, no llen�ar') amb el significat de 'posar una cosa en lloc segur, al seu lloc' en comptes de desar.\nQuan estiguis d'aquests papers ja els podr�s guardar.\nQuan estiguis d'aquests papers ja els podr�s desar.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per garlanda.\n�s incorrecte l'�s d'aquest adjectiu en funci� adverbial de possibilitat en comptes de potser, a la millor, si molt conv�, qui et diu que, encara, etc.\nIgual ara pensa en nosaltres.\nPotser [o A la millor] ara pensa en nosaltres.\n*igual a (en comparacions)\nHa de ser igual que (com major que i menor que).\nMot incorrecte que s'ha de substituir per immiscir-se, ficar-se.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per sense fil o sense cable.Micr�fon sense fil, tel�fon sense fil, ratol� sense cable.\nAquest adjectiu, que vol dir 'que inclou, compr�n', no pot fer d'adverbi. La funci� d'adverbi correspon a inclusivament.\nEls centres de suport estaran tancats fins al 31 d'agost inclusivament.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per irrompible, indestructible, inviolable, segons el sentit que tingui.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per inserir.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per interf�cie.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per inversemblant.\n*junt a / juntament a\nLocuci� incorrecta que s'ha de substituir per juntament amb quan vol dir 'conjuntament' i per al costat de, tocant a, prop de, etc. quan vol indicar lloc que �s a tocar.\nHo han organitzat les escoles juntament amb els esplais. Aquest pis �s tocant a [o al costat de] la parada del metro.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per ajuntar.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per llum (mascul�), l�mpada, aplic, aranya, etc., segons el cas.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per lent de contacte o lent�cula.\nVerb inexistent en catal� que s'ha de substituir per afrontar, confrontar, ser contigu (a), estar tocant (a), fer parti�, termenejar, etc.\n�s incorrecte l'�s d'aquest verb, pronominal o no pronominal, en lloc de deslliurar(-se), alliberar(-se), salvar(-se), desfer(-se), desempallegar(-se) (d'un perill, d'una obligaci�, d'una persona, etc.).\n*luminisc�ncia / luminiscent\nMots incorrectes que s'han de substituir per luminesc�ncia / luminescent.\nmajor de �s m�s habitual l'expressi� m�s gran de.S'ha matriculat al curs d'acc�s a la universitat per a m�s grans de 25 anys.\n�s incorrecte l'�s d'aquest substantiu en comptes de ramat, ramada (de bens, de cabres, etc.) i de bandada (d'ocells, de llops, etc.) o llopada.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per aiguaneix, deu (f), brollador, font, segons el cas.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per m�nega.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per maneta.\nFormaci� de verb incorrecta que s'ha de substituir per marxar, anar-se'n.\nMarxa! V�s-te'n! Va marxar sense acomiadar-se.\nTerme incorrecte que s'ha de substituir per subst�ncia grisa.\nCom a recursos que s'extreuen directament de la natura per a utilitzar-los en un posterior proc�s de producci� ha de ser mat�ries primeres o primeres mat�ries.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per mitjan�ar, fer de mitjancer, intervenir, intercedir, tercerejar, etc., segons el sentit que tingui.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per fer, tenir, amidar, mesurar, prendre mides, segons el sentit que tingui. Aquell atleta fa [o t�] m�s de dos metres d'al�ada.\nVindran a prendre les mides de [o amidar] l'aula.\n�s incorrecte l'�s d'aquest mot en comptes de cabellera o crinera.\nEl coneixer�s per la cabellera rossa.El lle� �s el que t� crinera.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per cap�alera.\n*merma / mermar\nMots incorrectes que s'han de substituir per minva, minvament, disminuci� / minvar, disminuir.\n�s m�s genu� l'ordre val m�s...\nVal m�s boig conegut que savi per con�ixer.\n�s incorrecte l'�s d'aquest mot en lloc d'aviciar, amanyagar, consentir, malcriar, etc.\nSegons aquestes parvulistes, actualment avicien massa les criatures.\nministre d'Assumptes Estrangers\nHa de ser ministre d'Afers Estrangers.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per minusvalidesa ('condici� de minusv�lid') o minusv�lua ('detriment o minva del valor d'alguna cosa').\n�s incorrecte l'�s d'aquest mot en comptes maneres, en el sentit de 'forma de captenir-se en societat'.\nUna persona de bones [o males] maneres.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per buf� -ona, galanx� -ona (adjectiu); mona, mico, simi (primat), o\ngranota (roba de treball).\n*no �s d'estranyar que\nConstrucci� incorrecta que s'ha de substituir per no �s (gens) estrany que.\n�s incorrecte l'�s d'aquesta construcci� en comptes d'�s igual, no hi fa res, tant �s, tant se val.\nNo hi fa res [o Tant �s] que no portin corbata.\nAquesta construcci� (que significa 'sense que sigui obstacle') no pot anar sola, sin� que hi ha d'haver la cosa que no obsta: no obstant el que hem dit, no obstant aix�, aix� no obstant.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per quintada, patenta.\nPagar la patenta.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per aprenent -a, novell -a, noven�� -ana, passerell, principiant, segons el mat�s que tingui.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per nou nova, innovador -a.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per nodrir. Cal tenir en compte, per�, que alguns mots de la mateixa fam�lia s'han format a la manera culta: nutrici -�cia, nutritiu -iva, nutrici�, nutrient, etc.\n*olor a / pudor a / gust a\nLa preposici� que aquests substantius regeixen �s de (no pas a).\nSe sent olor de pollastre a l'ast. Fa pudor de cremat. T� gust de caramel.\nNo s'ha de fer servir aquest verb amb el sentit de tenir, exercir (un c�rrec).\nDes de fa tres anys ostenta el c�rrec de directora.Des de fa tres anys t� el c�rrec de directora.\nAquest mot (que en el camp de l'economia i empresa significa, segons el Termcat, 'mostra permanent de persones que �s interrogada peri�dicament per tal que informin sobre l'evoluci� d'actituds i opinions') �s incorrecte quan s'utilitza en comptes de panell, cartellera o plaf�.\nHa de ser paper assecant.\nHa de ser paper timbrat, paper segellat.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per faramalla, aparat, pompa.\n*paulat� -ina / paulatinament\nMots incorrectes que s'han de substituir per progressiu -iva, gradual / progressivament, gradualment.\nAdjectiu incorrecte que s'ha de substituir per de vianants.\nZona de vianants.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per adhesiu. Tampoc no �s correcte amb aquest significat el calc enganxina.\nLa gent de la manifestaci� repartia adhesius contra la guerra.\nLocuci� adverbial incorrecta que s'ha de substituir per al contrari, per contra.\npel mat�, per la tarda, per la nit\nQuan es vol dir 'temps en qu� �s o s'esdev� una cosa' ha de ser al mat�, a la tarda, al vespre, a la nit.\nAix� ja ho farem dem� al mat�.A la nit s'ha de dormir.\nLocuci� adverbial incorrecta que s'ha de substituir per per endavant, anticipadament.\nLocuci� adverbial incorrecta que s'ha de substituir per finalment, per acabar, a l'�ltim, per fi.\nI per �ltim parlarem dels projectes d'enguany.I finalment parlarem dels projectes d'enguany.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per xiular (amb xiulet), tocar, fer sonar (el cl�xon, la botzina).\nConstrucci� incorrecta com a locuci� verbal que s'ha de substituir per poder + infinitiu o altres expressions, segons el sentit que tingui. No pot amb la m�sica dels ve�ns. No pot suportar [o sofrir] la m�sica dels ve�ns.Si no pots amb el teu enemic, uneix-t'hi. Si no pots v�ncer el teu enemic, uneix-t'hi. No pot amb els alumnes d'aquest any.No pot dominar els alumnes d'aquest any. *pol�lucionar\nMot incorrecte que s'ha de substituir per contaminar, pol�luir.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per detallar, circumstanciar, explicar amb detalls.\nNo s'ha de confondre precisar ('determinar amb precisi�') amb ser necessari, caldre ni amb necessitar, demanar, requerir.\nHem de precisar el dia i l'hora de cada reuni�.Cal comen�ar d'hora si es vol acabar la feina.Estem a la vostra disposici� per a tot el que necessiteu.\npropi / pr�pia\nAdjectiu incorrecte quan vol dir mateix -a, en persona.\nEl que marca el ritme que hem de seguir s�n els propis canvis socials. El que marca el ritme que hem de seguir s�n els canvis socials mateixos.\nNo s'ha de confondre provar (una persona, una m�quina, una cosa en general) amb tastar (un menjar, una beguda) ni amb emprovar (una pe�a de vestir).\nProvo l'encenedor i, si no va b�, el tornar�. No heu tastat aquest past�s de gerds?S'ha d'emprovar les sabates noves.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per polvoritzar.\npur i dur / pura i dura\nExpressi� incorrecta com a locuci� (en mascul� o en femen�), calcada del castell�, que s'ha de substituir per altres maneres de dir: rigor�s -osa, absolut -a, a ultran�a, a seques, ras i curt, etc.\nRas i curt, t'ho dir� en quatre paraules. L'estat del pa�s �s de dictadura rigorosa.\n�s incorrecte l'�s d'aquest verb com a intransitiu o en sentit figurat, calcant el castell�, en comptes dels verbs correctes prendre, arrelar, agafar cos, tenir acceptaci�, estendre's, agafar.\nCom que ha nevat poc, la neu no ha quallat.\nCom que ha nevat poc, la neu no ha pres / ha agafat.\nExpressi� incorrecta quan es fa servir en comptes de si no.\nLa seva aportaci� ha estat significativa, quan no imprescindible.\nLa seva aportaci� ha estat significativa, si no imprescindible.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per abundant.\nExpressi� incorrecta per a negar una suposici� impl�cita, que s'ha de substituir per no pas o altres construccions: encara que no pas, que no vol dir, etc.\n�s culpa vostra, que no meva, el que ha passat.�s culpa vostra, no pas meva, el que ha passat.La tradici� il�lumina els alcaldes accidentals, que no accidentats.La tradici� il�lumina els alcaldes accidentals, encara que no pas [o que no vol dir] accidentats.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per fallir, fer fallida.\n*quebrat (en matem�tiques)\nMot incorrecte que s'ha de substituir per trencat, nombre fraccionari, fracci�.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per refractari -�ria, renitent, repatani -�nia, etc., segons el mat�s que tingui.\nS�n refractaris a acceptar aquesta tasca.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per fer mem�ria, pensar-s'hi, segons el sentit.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per reprendre.\nA partir de l'octubre es reprendran les classes.\nregistrar / registre\n�s incorrecte l'�s d'aquests mots en comptes d'escorcollar, inspeccionar / escorcoll, inspecci�.\nAdverbi incorrecte que s'ha de substituir per sobtadament, de cop, etc.\n�s incorrecte l'�s d'aquest verb en sentit figurat i s'ha de substituir per treure, llevar, etc.\nTreure import�ncia, autoritat, etc.\n*revaloritzaci� / revaloritzar\nMots incorrectes que s'han de substituir per revaloraci� / revalorar o revaluaci� / revaluar.\n�s incorrecte l'�s d'aquest verb en el sentit de 'caure avall per un pla inclinat, moure's al llarg d'una superf�cie donant voltes sobre si mateix', en lloc de rodolar.\nMirant una pedra, va caure i va rodolar pel marge fins al riu.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per excepci�, distinci�, condici�, reserva.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per assecar (la fruita, el peix, etc.),\neixugar (els cabells, la roba, els plats, el terra, etc.),\neixarreir, ressecar (el cor, l'herba, les plantes, etc.). Vegeu assecar / eixugar per a la difer�ncia entre aquests dos verbs.\n�s incorrecte l'�s d'aquesta expressi� en comptes de sembla, pel que sembla, pel que es veu, segons sembla o segons es veu.\nSembla ser que ha vingut molta gent. Sembla que ha vingut molta gent.\n*sentar (b� o malament)\nExpressi� incorrecta que s'ha de substituir per assentar-se (b� o malament), posar-se (b� o malament), provar (el dinar, la correguda, el clima, etc.);\nagradar (o no agradar), escaure (o no escaure), caure (b� o malament), anar (b� o malament) (el vestit, els pantalons, les ulleres, etc.).\nAquesta coca se'ns ha posat molt b�.Fas bona cara: sembla que t'han provat, les vacances. El barret que porta li escau.\nMot incorrecte que s'ha de substituir, segons el sentit que tingui, per establir, assentar (unes premisses, uns principis, unes condicions, etc.); assentar (una cosa en un lloc, etc.); assentar-se ('pervenir a una posici� estable, a un estat de rep�s, d'immobilitat', etc.); asseure o asseure's ('posar o posar-se sobre un suport de manera que descansi o es descansi sobre l'extremitat inferoposterior del tronc'). �s diferent de seure ('estar assegut'), que indica l'estat i no l'acci�.\nAbans de comen�ar hem d'assentar les bases del projecte.Finalment la paret s'ha assentat. S'ha assegut a la primera cadira que ha trobat.Seuen i parlen tota la tarda.\nCom a locuci� de llenguatge administratiu, ha de ser si �s procedent, si escau.\n*sim�tric -a a\nLa preposici� que aquest adjectiu regeix �s de o amb (no pas a): sim�tric -a de / amb.\nUna figura sim�trica d'una altra [o amb una altra].\nMot incorrecte que s'ha de substituir per sup�rbia o sobergueria, segons el sentit que tingui.\n�s incorrecte l'�s d'aquesta preposici� amb valor aproximatiu en lloc d'entorn de, cap a, prop de, pels volts de.\nHi havia prop de cinc-centes persones. La reuni� es far� pels volts de les nou del vespre.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per encobrir, dissimular, tapar, amagar, sobreposar(-se), encavalcar(-se), encavallar(-se), segons el sentit que tingui.\nDe seguida van encobrir la relliscada del president. S'han de pensar b� les tasques perqu� no s'encavalquin.\n�s incorrecte l'�s d'aquest mot en l'�mbit enol�gic o en sentit figurat en comptes de solatge, p�sit, solada; solatge, tradici�, prestigi.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per resoldre, solucionar.\nHan pogut solucionar el problema de coincid�ncia d'horaris.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per bufador.\nExpressi� incorrecta que s'ha de substituir per sortir com un coet, sortir com un llamp, sortir disparat -ada, sortir rabent.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per assortiment.\nEn aquest restaurant tenen un assortiment de formatges bon�ssim.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per arreglar, corregir, esmenar, reparar, resoldre, solucionar.\nNo podem continuar si no esmeneu aquest error.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per subtrahend.\nExpressi� incorrecta per a introduir exemples que s'ha de substituir per com ara, com.\nEs van introduir els primers ginys mec�nics, com ara [o com] les m�quines d'emborrar, de perxar o de cardar llana.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per mida, grand�ria, dimensi�, segons el sentit.\ntanteig / tantejar\n�s incorrecte l'�s d'aquests mots en lloc de tempteig i temptejar en el sentit de 'fer indagacions o exploracions, fer provatures, abans d'emprendre l'execuci� d'una cosa'.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per past�s o coca.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per cassoleta.\n�s incorrecte l'�s d'aquest mot en comptes de barrar, ratllar.\nHa tatxat el que considera incorrecte. Ha ratllat el que considera incorrecte.\n*timar Mot incorrecte que s'ha de substituir per estafar, ensarronar, engalipar.\n�s incorrecte l'�s d'aquest mot en el sentit de 'desprendre's d'una cosa inservible' en lloc de llen�ar. Tamb� �s incorrecte tirar de en comptes d'estirar.\nSi no vols l'article que t'he passat, llen�a'l. Nom�s cal estirar el cord� perqu� la campana toqui.\n*tonelada / tonelatge\nMots incorrectes que s'han de substituir per tona / tonatge.\n*tormenta\tMot incorrecte que s'ha de substituir per tempesta o tempestat.\ntots els, totes les + nom indicador de per�ode temporal\n�s incorrecta aquesta construcci� com a locuci� adverbial temporal de freq��ncia i s'ha de substituir per cada + nom indicador de per�ode temporal.\nCada dia, cada setmana, cada tarda, cada any, etc.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per trair.\nHa de ser treballar de valent. L'adjectiu dur no funciona com a adverbi; per aix� tamb� ha de ser jugar fort [i no pas jugar dur].\nMot incorrecte que s'ha de substituir per ultraviolat -ada.\nQuan vol dir 'd'una manera successiva, sense ajuntar-se mai m�s d'una persona o cosa' ha de ser d'un a un / d'una a una, d'un en un / d'una en una, un per un / una per una.\nEls van fer passar d'un a un.\n*uns / unes (quantitatiu)\nCom a quantitatiu, ha de ser uns quants / unes quantes, pocs / poques, etc.\nFa uns dies vaig anar a Madrid.Fa uns quants [o pocs / alguns] dies vaig anar a Madrid.\nvaloritzaci� / valoritzar\nMots incorrectes en els sentits d'avaluaci�, valoraci� / avaluar, valorar.\nvaris / v�ries\n�s correcte quan vol dir 'de car�cter diferent, de distinta esp�cie, variat, divers', cas en qu�, com passa amb els adjectius, es posposa al nom; per� �s incorrecte amb valor quantitatiu o indefinit, en lloc d'algun -a, uns quants / unes quantes, diversos -es, diferents.\nLi han regalat un bol�graf de colors varis.Tenen varis [o varios] negocis.Tenen uns quants negocis.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per versemblant.\nMot incorrecte com a adjectiu que s'ha de substituir per viari -�ria.\nSeguretat vi�ria, enllumenat viari, etc.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per filigrana, floritura, segons el mat�s que es vulgui.\nMot incorrecte que s'ha de substituir per habitatge o altres substantius m�s o menys sin�nims: estatge, habitacle, pis, casa, domicili.


El Racó dels Nens: Manualitats: pot per posar llàpissos amb canyetes de refresc\nManualitats: pot per posar llàpissos amb canyetes de refresc\nEtiquetes: manualitats dijous, 12 de novembre de 2009\nPer tenir controlats i accessibles els llàpissos, i ja que hi som, que quedi bonic, hem fet aquest posa llapis. Una manualitat ràpida i entretinguda, utilitzant materials que tenim per casa, i donant-los una nova utilitat.\n- 1 pot de cartró\n- canyetes de refresc\nPrimer tallarem les canyetes amb la mida del pot. Emplenarem de cola tot el voltant del pot, i anirem enganxant les canyetes, seguint un ordre de colors perquè quedi millor, les posarem ben juntes, i les anirem aguantant fins que quedin ben enganxades (podem ajudar-nos amb cinta adhesiva, que quan sigui sec retirarem). Comprovarem que ens quedin ben enganxades, i deixarem assecar.\nJa està! En comptes de llençar el pot, l’hem reciclat transformant-lo en un posa llàpissos....\nsóc mare d'un nen de 3 anys i fem una activitat que es diu jornades en família en la que els pares fem tallers amb els nens. Aquest dimecres hem decidit fer el pot per posar llàpissos que tens al blog i m'ha sortit un dubte. El got exactament quin tipus de got és? Nosaltres hem comprat uns d'aquest com de paper (de café) en gran, però no són molt tous? no es tomben?\nMoltes gràcies per tot! El meu nom és Melina i el meu correu "meliais@hotmail.com"\n21 de febrer de 2010, a les 22:00\nhola, primer de tot, gràcies per mirar el meu bloc.\nen resposta al que em preguntes, nosaltres, varem utilitxar pots de cartró. tipus patates pringles, encara que aquests precisament eren de patès..., el que em comentes dels gots de cafè, en principi, no hi hauria d'haver cap problema, ja que amb la cola , queda més dur, i per si es tomben, jo el que faria, seria enganxar a la base un tros rodó una mica més gran de cartolina gruixida, o cartró prim per donar estabilitat.\nquan els tingueu fets, envia'm una foto de com us ha quedat i la penjaré al bloc.\n21 de febrer de 2010, a les 23:25\nManualitat de Nadal: Estrella Posa Espelmes\nManualitats: fem les nostres boles per l'arbre de ...\ncançò de Nadal: On vas...\nManualitats: pot per posar llàpissos amb canyetes ...\nPoema: Novembre (Miquel Martí i Pol)\nManualitats: Fem un marc de fotos amb tubets de paper


El projecte 'L'Eliana Creativa't' ha sigut seleccionat entre els millors programes per l'I\nInjuve inclou l'experiència local amb la joventut en el seu catàleg de bones pràctiques, juntament amb altres 110 programes nacionals\nCartell del programa. EPDA.\nEl projecte 'l'Eliana Creativa't' de l'Ajuntament ha sigut seleccionat entre els millors programes en l'àmbit estatal per l'Injuve (Institut de la Joventut d'Espanya) pel seu treball amb aquest grup de població. 'Creativa't' té com a objectiu orientar, capacitar i acompanyar a elianers i elianeres, d'entre 12 i 21 anys, en aspectes com les relacions socials, la detecció d'habilitats personals, el coneixement de la diversitat en els camps formatius i educatius, la millora del rendiment escolar o l'adaptació a un entorn social canviant.\nAquesta experiència, que es desenvolupa les vesprades de dilluns a divendres a la Casa de la Joventut, treballa sobre múltiples arestes del seu desenvolupament personal, incidint en l'adquisició de bons hàbits, la qualitat de les seues relacions, la gestió emocional o la millora de la comunicació amb el seu entorn. Tot això mitjançant dinàmiques de grup i amb la seua participació directa, en un procés lúdic i motivador.\nGràcies a aquest reconeixement el programa elianer forma part d'un catàleg en línia de bones pràctiques que inclou un total de 111 accions, projectes realitzats o que s'estan duent a terme en les diferents administracions locals. Concretament, 'l'Eliana Creativa't' ha sigut seleccionat en l'àrea temàtica de 'Emancipació: habitatge, formació, ocupació i ajudes' i al costat d'altres 11 projectes valencians desenvolupats pels ajuntaments d'Alacant, Mislata, Benidorm, Pilar de la Horadada, Paiporta, Xàtiva, Benetússer, Aldaia i el Consorci joves.net.\nTal com ha explicat el regidor de Polítiques de Joventut, Jorge Pérez Comeche, la prioritat del Consistori és facilitar als i les joves eines per a la construcció de la societat del futur i, amb elles, oportunitats de prosperitat. "Amb aquesta premissa els oferim tècniques per a conéixer-se a si mateixos, enfrontar-se a la vida, aprendre a respectar-se i a desfer-se de creences que els limiten i els omplin de pors, especialment en aquest context marcat per la pandèmia", ha afirmat.


Detinguts quan esperaven el bus després de robar a la Jonquera - Diari de Girona\nDetinguts quan esperaven el bus després de robar a la Jonquera\nEls quatre arrestats pels Mossos van amagar el botí en un contenidor\neva batlle la jonquera 09.02.2018 | 12:22\nEls Mossos d'Esquadra han arrestat quatre homes que van robar en dos domicilis de la Jonquera\nEls arrestats són quatre homes de 26, 27, 28 i 40 anys, nacionalitat algeriana, sense domicili conegut. Van quedar acusats de ser els presumptes autors de dos delictes de robatori amb força.\nEls fets van passar la tarda de dimarts al carrer Lluis Companys de la Jonquera on, gràcies a la col·laboració ciutadana, els Mossos van ser alertats que quatre persones havien entrat a dos patis, de dos baixos d'un edifici.\nEls agents van comprovar que els joves haurien saltat la tanca i, de dins dels patis s'haurien endut unes tisores de podar i una caixa també d'eines.\nEls mossos van localitzar quatre homes que coincidien amb la descripció que tenien, a una parada d'autobús de la mateixa població. Després d'identificar-los van recuperar part dels objectes sostrets dins d'un contenidor a pocs metres de la parada.\nEls agents van detenir les quatre persones com a presumptes autores de dos robatoris amb força.\nEls detinguts, que tenien diversos antecedents, van passar el dia 7 de febrer a disposició del jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia de Figueres que va decretar la seva llibertat amb càrrecs.


Els finals dels contes. Un curs de Virginia Imaz. - ttp\nPer què a vegades ens deceben els finals d’alguns dels contes que escoltem o llegim? Què esperem que contingui el final d’un conte poderós? Quina seria la diferència entre un “happy end” i un final reparador? Quin és el llegat dels contes de tradició oral referent a això? Aquest curs és una invitació a reflexionar sobre la importància dels finals de les històries que contem, sigui oralment, de viva veu, sigui a través de la literatura escrita, del text dramàtic, d’una pel·lícula o d’una altra narratologia. Un conte és – o pot ser – l’expressió d’un conflicte, d’un esquinç intern. Una història que ens commou planteja, regularment, un viatge d’autorealització, que s’inicia amb una crisi i culmina amb una reparació. Pot ser que el final no sigui “feliç”, però com escuchadora i lectora de contes jo espero que sigui reparador. I quan contem o escrivim històries per a éssers en construcció considero que aquest aspecte és encara més important per a oferir l’esperança d’un món més just si més no, en l’imaginari. Un final que ens consoli de les desigualtats de la “realitat” ha de resoldre la crisi que va motivar emprendre el viatge o haver canviat tant la mirada de l’heroi, de l’heroïna, que el que originalment era una situació de desequilibri, al seu retorn, ja no ho és. Revisar els finals dels contes és posar en qüestió tota l’estructura de la història i oferir una via per a descolonitzar l’imaginari col·lectiu. I és que els qui narrem, podem contar el que vulguem, però sempre ens la juguem al final.\nConèixer els diferents tipus de finals que ofereix la literatura oral i escrita.\nDesenvolupar una mirada crítica sobre les diferents versions possibles d’una mateixa història i l’estructura d’un conte.\nFomentar un posicionament ètic i estètic en la (re)creació de contes.\nDivertir-nos “canviant el món” a través del pensament metafòric.\nTeoricopràctica. Hi ha una exposició teòrica dels continguts del curs a càrrec de la professora i l’última mitja hora de cadascuna de les tres sessions ( dissabte al matí, dissabte a la tarda i diumenge al matí.) estarà destinada a analitzar finals de contes que hagin estat proposats per part de l’alumnat participant. Es facilitaran materials teòrics de suport, anotacions, articles i bibliografia dels quals es faci esment en les classes.\nLa metàfora i el llenguatge simbòlic en els contes.\nTipus de finals.\nEl conte com a viatge.\nEl viatge heroic.\nEl conte com a arbre.\nEl conflicte com a motor de la història.\nFinal feliç versus final reparador.\nInversió:90 euros. El pagament pot fer-se per Bizum, Si algú prefereix realitzar una transferència que m’ho digui per privat i li faig arribar el número de compte.


Moció per a promoure que els regidors i regidores amb permisos de paternitat o maternitat puguin votar al ple mitjançant la delegació del vot – GOVERNA'T\nLa CUP-PC presenta una moció per a fer efectiu el dret de regidores i regidors que s’acullin a permisos de maternitat i paternitat, d’exercir la seva obligació de votar en els Plens de les Corporacions Locals, mitjançant la delegació en favor d’altres membres del Consistori.\nAquesta moció neix de la necessitat d’adaptar la legislació actual, en l’àmbit local, per tal de buscar un sistema que garanteixi la conciliació entre els drets dels regidors i regidores a exercir el seu dret a vot i el seu dret a gaudir d’un permís per maternitat o paternitat. Fent complir i respectar, a més, la representació ciutadana que ostenten com a càrrecs electes. S’ha de poder garantir el compliment del deure d’assistir als debats i votacions dels i les regidores tot i estar amb un permís de paternitat o maternitat.\nPer això, entre d’altres acords es demanda a tots els grups parlamentaris presents a les cambres legislatives que es predisposin amb la sensibilitat i receptivitat que reclama un consens suficient per assolir aquest objectiu. Permetent, doncs, que des del Consistori es pugui modificar el ROM vigent adaptant-lo a aquesta nova casuística.\nPots consultar la moció en aquest enllaç:\nDescarrega’t la moció aquíBaixa


MadridL'Orde de Sant Joan de Déu va demanar la seva evacuació a Madrid després de donar positiu pel virus de l'Ebola, però se li va negar per no tenir la nacionalitat espanyola. Era companya del missionar Miguel Pajares a l'hospital San José de Monròvia, a Libèria. El religiós es va convertir a l'agost en el primer cas d'Ebola que sortia de l'Àfrica. Pocs dies després del 'no' de Madrid, l'orde anunciava un "miracle": la germana Paciencia Melgar, de la congregació de les Missioneres de la Immaculada Concepció, havia superat el virus.\nJuntament amb la germana Wolo, que també havia superat la malaltia, van viatjar a Espanya a l'agost per intentar salvar, amb el seu sèrum, la vida del segon missioner repatriat, en aquest cas des de Sierra Leone: Manuel García Viejo. Llavors no van ser-hi a temps perquè el religiós moria el dia següent al Carlos III, però sí que el seu sèrum, que demostra que han superat l'Ebola, ha estat vital per salvar la vida de Teresa Romero.\nEl govern espanyol ha volgut ara reconèixer el seu compromís i el consell de ministres els ha atorgat la nacionalitat espanyola per "circumstàncies extraordinàries". La vicepresidenta de l'executiu central, Soraya Sáenz de Santamaría, ha volgut mostrar així l'agraïment de l'Estat pel seu "comportament extraordinari, generós i altruista". Per fer-ho, el govern de Mariano Rajoy s'ha basat en l'informe realitzat pel Carlos III, en què s'explica que les dues germanes han accedit a col·laborar amb l'hospital durant tot el temps que faci falta, fent una donacions de sang i sèrum "excepcionals" per al camp científic perquè "serviran per veure com evoluciona el virus".\nEbola consell de ministres nacionalitat carlos III


Social Fashion Monster va ser creat el febrer de 2015 per l’artista i dissenyadora de moda Anna Cortada (Aiguafreda, 1990). Aquesta marca representa la visió de l'Anna, sobre l'art i la moda a través de les pintures, la roba de la llar, els estampats, les exposicions i els espectacles.\nEn poques paraules, la història de l'Anna va començar quan era petita i sentia una passió pel dibuix que la portava a pintar cada dia, solia dibuixar i inventar històries per entendre el món. Més tard, a l’escola d'arts i oficis de Vic, quan va fer el treball de recerca, va investigar sobre l'estampació tèxtil a Catalunya, i va quedar meravellada per la història del món de l'estampació i el disseny tèxtil.\nEn aquell període va descobrir William Morris, el moviment d'Arts & Crafts i Alexander de Riquer, que encara l'acompanyen com a inspiració i influència directe.\nMés tard, molta gent del seu entorn li va aconsellar estudiar Disseny de moda o Disseny d'estampació tèxtil. Va estudiar a la universitat LCI Barcelona, on va descobrir el món de la moda.\nVa ser llavors, que va decidir que podia utilitzar l'estampació tèxtil per expressar-se amb colors, textures i imaginació, crear un llenguatge visual i un món pròpi.\nAixí, va fusionar la seva formació en disseny de moda i la seva passió per l'art a través dels estampats. I creant una col·lecció de final de carrera anomenada: Social Fashion Monster (l'inici de la marca).\nUns monstres de colors, que sortien dels seus quadres partint del concepte de desestructurar un quadre i enrollant-lo al cos d'una persona. Així, l'Anna va poder conjugar el món de l'art (amb unes escultures tèxtils) i el món de moda (creant uns patrons artístics i diferents, però amb les tècniques de patronatge tradicional).\nActualment l'Anna té la seva seu a Londres i Barcelona. Aquestes ciutats són les fonts d’inspiració per crear i difondre les seves visions artístiques i de moda.\nGràcies haver viscut anys a Londres ha après la importància de la llar, del confort, la diversió, la importància del color i la felicitat que et pot aportar crear un ambient únic a casa teva.\nAquesta és la missió fonamental de l'Anna, crear ambients acollidors, divertits, diferents i aportar els seus coneixements d'estampació tèxtil als seus seguidors.


11 Setembre 2020 ~\nAquest matí ha tingut lloc l’acte institucional de commemoració de la Diada Nacional de Catalunya al parc de can Godó, davant del monòlit en record dels defensors de les constitucions i institucions catalanes de 1714: el conseller en cap Rafael Casanova i el militar austriacista i veí de Teià Sebastià Dalmau.\nEnguany, la celebració ha estat marcada per les mesures de seguretat contra el coronavirus. Això ha obligat a limitar l’aforament de públic i a disposar les cadires suficientment allunyades unes de les altres. També ha estat necessari restringir la participació dels veïns i veïnes a dues persones per cada entitat.\nL’acte ha estat conduït per la regidora de Cultura i Sanitat, Olga Parra, i ha comptat amb la participació de la corporació i els grups municipals d’ERC-Compromís amb Teià, JxCat, GT i PSC, així com d’un gran nombre d’entitats socials, cultures i esportives.\nLa Colla de Gegants ha presentat el seu Ball nou, acompanyades pel músic Ramon Redorta, amb el vestit tradicional de flabiolaire, i les corals de Teià han interpretat el cant d'Els Segadors.\n18 Desembre - 18 Gener\n19 Desembre - 24 Gener\n19 Desembre - 19 Gener


Mediàtics comencen a afluixar - Notícies Comunicació - Notícies Comunicació - e-notícies\nComunicació · 2 de Juny de 2016. 11:55h.\nArticulistes veuen “tocat” el procés sobiranista\nArticulistes critiquen diferents actors del procés\nDiferents articulistes que havien elogiat sempre el procés sobiranista han començat a mostrar-se crítics en els darrers dies. És el cas del columnista de La Vanguardia Francesc-Marc Álvaro, el director de Vilaweb Vicent Partal, l’articulista i historiador Joan B. Culla o el director d’El Punt-Avui, Xevi Xirgo.\nD’aquesta manera, Álvaro manifestava dies enrere a La Vanguardia que “Junts pel Sí és una carcassa que no té qui se l’estimi, la CUP és un actor atrapat en la seva influència determinant, Carles Puigdemont és un president encaixonat en un calendari diabòlic, i el procés ha entrat en una aturada que tothom veu però ningú s’atreveix a fer oficial”.\nÉs per això que proposava que “en aquest context, l’ANC podria –si hi ha coratge– convidar a refer el trajecte sense renunciar a la destinació triada”. El periodista denunciava que les eleccions de l’ANC havia estat envoltada de “tibantors, retrets, acusacions, travetes” i “pugnes”.\n“L’ANC no ha pogut esquivar alguns dels mals i dels tics que afecten els partits i, avui, és encara una eina important però amb menys atractiu i menys autoritat que fa un temps”, lamentava, a més de considerar que “lemes com ‘Tenim pressa’ i ‘President, posi les urnes’ no han ajudat gaire a convertir en estratègia intel·ligent un anhel de milers de ciutadans”.\nPer la seva banda, Vicent Partal advertia de “la desorientació de l’independentisme”. “El 27-S l’independentisme va guanyar les eleccions, però tot fa pensar que aquell dia, paradoxalment, també va perdre”, afirmava, a més de lamentar que “tots sabem que Junts pel Sí és ara mateix una ficció parlamentària malgrat els desesperats esforços d’alguns diputats, que s’escarrassen tant com poden a impedir-ho”.\nEl periodista advertia que “passen els mesos i es van exhaurint les esperances que tot això siguen només circumstàncies que es podrien remuntar”. “Fa vuit mesos molts podíem somniar, o volíem somniar, que el tradicional caïnisme català seria capaç d’aguantar calmat divuit mesos i que els partits treballarien seriosament per l’única cosa que ha donat sentit al nacionalisme sempre: la nació. Avui crec que és massa difícil d’aguantar la mirada de la realitat, fit a fit”, indicava.\nL’historiador Joan B. Culla alertava que “el gir ideològic de Convergència a partir del 2012, el ràpid viratge des de l'autonomisme i el peix al cove fins a l'independentisme i la col·lisió amb el poder estatal, és tant o més arriscat, rupturista i dramàtic que aquell que he imaginat per al PSOE en el paràgraf anterior".\n"Com volen que no provoqui pèrdua de centralitat, descens de transversalitat, deserció de quadres, afiliats i electors? Sincerament, i donada la magnitud de la metamorfosi convergent en menys de quatre anys, els danys soferts em semblen lleus”, afegia.\n“Aspirar a un 40% dels vots en un sistema de 6 o 7 partits, tres dels quals rivalitzant en l'espai independentista, és un somni impossible. La nova criatura política que neixi de la mort de Convergència, doncs, estarà redimensionada a la baixa i difícilment posseirà l'extrema diversitat ideològica de la seva antecessora”, augurava.\nFinalment, Xevi Xirgo, criticava ahir “aquest estira-i- arronsa cansat, tediós i avorrit que hi ha entre Junts pel Sí i la CUP pels pressupostos”. “El govern prorrogarà els pressupostos, farà veure que no passa res, però per dins serà un daltabaix. I no només quedarà tocat el pressupost (i els 873 milions d'euros destinats a despeses socials) sinó el procés”, afirmava.\n“No hi haurà un abans i un després si no hi ha pressupostos. A mi em fa l'efecte que l'abans i el després ja hi han estat. Que la part convergent de JxSí ja ha fet creu i ratlla a l'actitud deslleial de la CUP i que la part republicana de JxSí, que encara ho prova convençuda que ells sí que se'n sortiran, està a punt de tastar la mateixa medicina”, sentenciava.\n#29 guillermet, l'Ampolla, 02/06/2016 - 22:41\nTota esta colla de pardals van de flat com gossos perdigues. Ensume'n que aviat els que repartiran el pinso serán uns altres.\n#28 Nacho, Llagostera, 02/06/2016 - 20:40\nRoedores. Barcos. Saltos.\n#27 BEJOTA, BCN, 02/06/2016 - 19:44\nMalet,predident de la Cambra de Comers USA, ha hecho estas declaraciones procurando dejar claro que no se trata de una amenaza. "Estas empresas están aquí por un mercado de 47 millones y no de siete", ha afirmado."\n#26 Galba, Bcn, 02/06/2016 - 19:34\nD'aqui a cuatre dies tots aquests i molta més diran amb tota la barra del món: TOT AIXÒ JO JA FEIA TEMPS QUE HO DEIA I HO VAIG AVISAR. I demanaren una subvenció al qui tinguin més aprop i anar fent!\n#25 Jack, Vic , 02/06/2016 - 18:21\nEl Pruses separatista les ha idio yles va muy bien a costa dels Pepets i Maries de Catadisney.


Conèixes el teu fototip? | Farmàcia Morales\nA la farmàcia Morales de la Rambla de Sabadell disposem d’un aparell d’alta tecnologia per analitzar la teva pell i determinar el FOTOTIP.\nEs coneix com a fototip la capacitat de la pell per assimilar la radiació solar, i la seva classificació oscil.la entre 1 i 6.\nPell albina, ulls blaus o clars i cabell ros o pelroig.\nPell clara, ulls blaus i cabell ros.\nPell clara, ulls i cabell castany.\nPell pigmentada, ulls i cabell castany fosc.\nPell morena i cabell castany fosc.\nD’aquesta manera podem aconsellar-te la protecció solar més adequada a les teves necessitats.\nTeniu més informació sobre la protecció solar a la web del Col.legi de Farmacèutics: www.farmaceuticonline.com


Curs preparació Examen First Cerficate de Cambridge\nExamen First CertificateFiona Lamb, Directora Thames British School2021-03-29T21:57:13+02:00\nQuè és el First Certificate in English (FCE)?\nEl FCE és un examen de Cambridge que correspon al nivell B2 del Marc Comú Europeu de Referència per a les Llengües (MCER).\nAquest certificat està dirigit a tots aquells alumnes que per motius laborals, d’estudi, per a l’Erasmus o per motius personals, necessiten acreditar que tenen un nivell intermedi-alt d’anglès.\nMock Exams, simulacres d’examen\nEn realitzar els «Mock Exams», simulacres d’examen, l’alumne hauria d’obtenir una mitjana de 6,5 en les cinc parts (com a mínim) per assegurar-se l’aprovat. Si no hi ha data límit per treure’s l’examen, sempre recomanem esperar abans de presentar-se amb la finalitat d’aprovar amb nota.\nPreguntes sobre l’examen de B2 First (FCE)\nPuc fer l’examen de B2 First (FCE) en Thames British School?\nSí, ara pots presentar-te a l’examen oficial de B2 First en les dependències de la nostra escola d’idiomes de la Plaça Sant Ramon, 8 de Cerdanyola.\nQuina convocatòria és recomanable?\nSempre recomanem la convocatòria de juliol perquè, durant el mes de juliol, hi ha cursos intensius especialment dirigits als candidats de B2 First i C1 Advanced. Aquests cursos acaben just el dia anterior a la data de l’examen de Cambridge.\nPuc fer les quatre parts de B2 First el mateix dia?\nSí, a diferència de les convocatòries a Barcelona i Sabadell, les convocatòries de B2 First en Thames British School es realitzen en un sol dia. El Reading i Writing al matí i el Listening i Speaking a la tarda.\nQuè comprèn l’examen de B2 First?\nL’examen avalua les quatre destreses lingüístiques: comprensió oral (Listening), comprensió escrita (Reading), expressió oral (Speaking), expressió escrita (Writing), així com coneixements de gramàtica i vocabulari (Usi of English).\nAvaluació Durada Descripció\nReading and Use of English: 1 hora 15 minuts. Consisteix en 4 textos de lectura i exercicis de gramàtica i vocabulari.\nWriting: 1 hora 20 minutos. Consisteix en 2 redaccions de 120 paraules cadascuna.\nListening: 40 minuts. Consisteix en preguntes sobre 4 enregistraments d’accents diversos.\nSpeaking: 14 minuts. Consisteix en una entrevista en grup.\nLa qualificació global de l’examen es calcula fent una mitjana de les cinc parts: Listening, Reading, Writing, Speaking i Use of English.\nConvé que el candidat sigui competent en les cinc parts de l’examen per assegurar l’aprovat amb nota.\nResultats de l’examen.\nEls resultats solen trigar a publicar-se aproximadament un mes. Els candidats reben un codi amb el qual poden accedir als resultats del seu examen. El nostre centre també rep els resultats i els certificats provisionals.\nCertificat provisional de B2 First\nEl certificat provisional o «Statement of Results» indica el resultat global, «Overall Score», el nivell aconseguit segons el MCER i el seu corresponent nivell d’aprovat: «Pass at Grade A/ B/C».\nEl certificat provisional també indica els resultats de les cinc parts de l’examen i el nivell al que correspon cada resultat.\nEls diplomes de Cambridge solen arribar aproximadament als dos mesos de la data d’examen. Al nostre centre, els representants de Cambridge ofereixen una cerimònia de lliurament per als candidats que s’han presentat i obtingut la seva diploma de Cambridge First Certificate.


Exposició sobre el jaciment neolític de la Draga - Servei de Biblioteques - UAB Barcelona\nExposició sobre el jaciment neolític de la Draga\nLa Sala de Revistes de la Biblioteca d’Humanitats acull del 4 d’abril al 7 de juny l’exposició sobre el poblat de la Draga (Banyoles).\nEn el marc del 50è aniversari dels estudis d'Arqueologia a la UAB, s'ha organitzat la Primavera arqueològica, un cicle d'activitats culturals dedicades a l'arqueologia i obertes a tothom que tindrà lloc durant els mesos de març, abril, maig i juny.\nDins aquestes activitats, destaquem l’exposició itinerant “La revolució neolítica. La Draga, el poblat dels prodigis” presentada pel Museu d’Arqueologia de Catalunya d’una forma didàctica i innovadora a través del llenguatge del còmic, creat pel dibuixant gironí Quim Bou.\nLa mostra transporta els visitants al poble neolític de la Draga a través de recursos audiovisuals i realitat virtual fent palès l’extraordinari patrimoni arqueològic conservat (cabanes, penjolls, restes de menjar, estris, ceràmiques de cuina ...)\nNo us podeu perdre la visita guiada de l’exposició, el proper 11 d’abril a les 13 hores a la Sala de Revistes de la Biblioteca d’Humanitats (Edifici B).\nIl·lustracions literàries a la Sala d'Exposicions de la Biblioteca de Comunicació i Hemeroteca General Llegir més\nLa Biblioteca d'Humanitats es "Documenta"\nExposició bibliogràfica de les obres guardonades amb el Premi Documenta (1980-2018). Llegir més


El procés i l’economia catalana | Grup d'Assessoria ACEDE\n← NOTIFICACIONS ELECTRÒNIQUES OBLIGATÒRIES DE LA DIPUTACIÓ DE BARCELONA\nCom valorar una empresa amb negoci online →\nEl procés i l’economia catalana\nPosted on 2 Juliol 2018\tby acedecat\nA aquestes altures de la pel·lícula, la meva opinió és que no hi ha un anàlisi clar de les conseqüències del procés en la marxa de l’economia catalana.\nQuan des de la premsa nacional, o inclús des de la mateixa Catalunya, se’n feien un fart de magnificar les negatives repercussions en la marxa de l’economia, moltes informacions dels resultats del 2017 i el funcionament del 2018 semblen que demostraven el contrari.\nDades sobre les inversions estrangeres, implantació d’empreses, volum de tràfic del port de Barcelona, exportacions (amb un increment record del 8,7%, prop dels 71.000 milions), etc. semblen demostrar que la influència del procés ha estat nul·la i que el dinamisme de l’economia catalana està molt per sobre.\nCom assessor d’empreses i especialitzat en agències de viatges, tot el que fa referència al sector turístic és del meu interès.\nÉs curiós que a finals de gener el president del gremi d’hotels de Barcelona, Jordi Clos, alertava que els hotels continuarien enfonsats fins al mes d’abril. No em consta que quantifiques quina era la davallada, però és obvi que pretenia posar uns núvols molt negres sobre la situació.\nDades molt recents ens deien que fins abril havien vingut a Barcelona un 1,9% menys de visitants estrangers, però en contrapartida la despesa realitzada per aquests viatges havia pujat un 7,4%. Tant que parlem de la saturació de turistes, penso que vinguin menys però gastin més ja és prou bo.\nSi comparem dades anuals, el 2017 Catalunya va rebre 19 milions de turistes, que es casi una quarta part de tot el turisme nacional, amb un increment del 5% en relació al 2016.\nEstarem d’acord que tenint en compte els atemptats de l’agost, vagues en l’aeroport i la situació sociopolítica vinculada al procés, no es pot dir que siguin unes xifres dolentes.\nUn altre exemple de la fortalesa del turisme català. El sector del denominat MICE (Reunions, Incentius, Congressos i Esdeveniments) comporta més de dos milions de pernoctacions a Barcelona. I el més important, les previsions pel 2018 i 2019 són excel·lents amb molts congressos ja confirmats.\nPerò el que sí que ha passat és que en el 2017 el total de turistes arribats a Espanya van ser 82 milions, per sota de la previsió de 84 milions.\nÉs probable que la situació a Catalunya i els atemptats alguna influència hagin tingut, però la recuperació dels mercats del Nord d’Àfrica i Mediterrani oriental han provocat el desviament de turistes a aquests destins, afegint que les tarifes d’Espanya són més altes que les de països com Turquia, Egipte i Grècia.\nCom passa cada any haurem d’esperar a finalitzar la temporada del turisme vacacional per conèixer quants turistes ens han visitat, i el més important, saber quina és la despesa mitjana de cada viatger.\nArmand Corrales Forgas\nRGA PARTNERS TURISMO\nQuant a acedecat\nAssociació Catalana d'Executius, Directius i Empresaris\nMostra totes les entrades de acedecat →\nAquesta entrada ha esta publicada en Articles. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\nCANVIS EN LLIBRES DE REGISTRES EN L’IRPF\nJa aprofites l’empresa per assegurar-te un futur confortable?\nCom valorar una empresa amb negoci online\nNOTIFICACIONS ELECTRÒNIQUES OBLIGATÒRIES DE LA DIPUTACIÓ DE BARCELONA


La consellera d'Acció Social i Ciutadania, Carme Capdevila, inaugura la reforma de la Residència per a gent gran 'Germans Aymar i Puig' d'Alella\nL'equipament disposa de 60 places\nLa consellera d’Acció Social i Ciutadania, Carme Capdevila, inaugurarà el proper dissabte les obres de reforma i adequació de la Residència per a gent gran ‘Germans Aymar i Puig’ d’Alella (Maresme). Acompanyarà la consellera l’alcalde d’Alella i president del Patronat de la Fundació ‘Germans Aymar i Puig’, Andreu Francisco.\nLa consellera arribarà a la Residència a les 18:00 hores, on serà rebuda per l’alcalde, la directora de l’equipament i la resta de membres del Patronat de la Fundació ‘Germans Aymar i Puig’, titular de l’equipament. Després d’inaugurar la reforma del centre, la consellera farà un recorregut per les instal·lacions.\nLa Residència ‘Germans Aymar i Puig’ disposa de 60 places. El centre ofereix, entre d’altres, servei mèdic i d’ATS propi, infermeria, fisioteràpia i teràpia ocupacional. També disposa de gimnàs, biblioteca, perruqueria i sala d’estar.\n18:00|.Residència Germans Aymar i Puig (c. Germans Aymar i Puig, s/n)|Alella (El Maresme)\nLa consellera d’Acció Social i Ciutadania, Carme Capdevila, inaugurarà la reforma de la Residència per a gent gran ‘Germans Aymar i Puig’ d’Alella


Els empleats de BPA demanen garanties en cas de perdre la feina - FÒRUM.ad\nEls empleats de BPA demanen garanties en cas de perdre la feina\nOn: 20/04/15 19:52\nEls representants dels treballadors de BPA confien que el Govern mourà fitxa aquesta setmana en relació al seu futur. De fet, els ha demanat que el Consell de ministres aprovi demà passat les condicions marc de la liquidació dels empleats de l´entitat que es quedin sense feina. Consideren que, entre d’altres coses, s´hauria d´allargar la cobertura sanitària pels qui quedin desocupats i que haurien de poder recuperar al 100% els plans de pensions.\nEls empleats de BPA creuen que aquesta setmana hauria de ser decisiva pel seu futur. Els seus representants afirmen que voldrien que, en els propers dies, quedés tancat el tema de les condicions finals dels treballadors en cas que perdin la feina. I que les condicions marc dels possibles acomiadaments s’aprovessin en el consell de ministres d’aquesta setmana. També consideren que s’haurien de blindar les condicions dels treballadors que passin a formar part del banc pont perquè si són acomiadats tinguin el mateix tracte.\nConcretament, reclamen que els acomiadats tinguin les indemnitzacions més grans possibles i que puguin rescatar al 100% els seus plans de pensions, sense problemes, entre altres aspectes. A més, volen que se’ls allargui el període de cobertura sanitària. Els representants de la plantilla de BPA tenen clar que una de les seves prioritats és garantir que els qui no conservin el lloc de treball rebin el millor tracte possible. A més, plantegen prejubilacions als 55 anys, indemnitzacions importants, segons el màxim que marca el codi de relacions laborals, i baixes voluntàries.\nPrevious Post: Els comerciants de Meritxell volen una anàlisi del futur comercial de la zona\nNext Post: Més de 6.900 persones podran votar en les eleccions al Consell General d’Aran


Mapa de Calor de València Ciudad del Running\nMapa de Calor de Valencia Ciudad del Running: per on correm més\nValència és la ciutat del running. Una capital en què es viu i respira la pràctica esportiva en tots els barris. Però, quins són els llocs principals per a la pràctica de la carrera a la nostra ciutat?\nÉs evident que el Jardí del Túria i el Circuit 5K és el punt neuràlgic per a la gran majoria de corredors. Un accés fàcil per l’arteria esportiva de la ciutat. Però el programa Crono TV, en la secció Tech4Runners, amb el corredor Xavi Lluch, va analitzar gràcies a l’aplicació multiplataforma Strava quins són els principals escenaris per a córrer a València.\n[vcr_youtube url=”https://youtu.be/6NXdVYpsaBs” width=”540″]xxx [/vcr_youtube]\n[vcr_button url=”https://www.youtube.com/channel/UCxtErilAKSvSEtVen4IqLww” style=”flat” background=”#f17600″ size=”10″ wide=”yes” center=”yes” icon=”icon: pencil-square-o” class=”boton-vcr-std”]Més vídeos de Tech4Runners[/vcr_button]\nEntrada prèviaAnterior El bon ritme d’inscripcions continua en les grans proves de València, la Ciutat del Running\nEntrada següentSegüent Treballs de millora en diversos trams del Circuit 5K amb horaris limitats


Demà dimecres els Reis Mags d’Orient visitaran Alginet – La Veu d'Alginet\nDemà dimecres els Reis Mags d’Orient visitaran Alginet\nEl dimecres 5 de gener, a les 17.30 h, els Reis Mags d’Orient visitaran el poble d’Alginet. Una visita que ve marcada per la pandèmia de la COVID-19 i que ha provocat canvis en el recorregut que realitzaran les seues Majestats.\nAquest any, igual que l’any passat, els Reis Mags i la Regidoria de Festes i Joventut han decidit evitar la cavalcada tradicional perquè la salut de grans i menuts està per damunt de tot.\nA les 17.30 h la comitiva Reial eixirà de la rotonda de l’entrada del poble a l’altura del Peter Park.\nLa cavalcada transcorrerà des d’eixe punt, per tota la carretera, fins a l’ermita. És per això que, Virgínia Company, regidora de festes i joventut ha fet una crida als xiquets i xiquetes del poble perquè trien un lloc on veure-la passar, ja que “per motius sanitaris i de salut no hem de seguir a la cavalcada».\nLa Policia Local serà l’encarregada d’obrir pas a la Cavalcada Reial que anirà encapçalada per la Muixeranga d’Alginet seguida per una part màgica a càrrec de la Falla Poble Nou, el tradicional carro de les castanyeres i el grup de percussió de música. Seguidament l’estàndard de l’ajuntament obrirà pas a la Mare de Déu i Sant Josep, seguit pel Quadre de Balls d’Alginet, l’estrela fugaç i els Reis Mags d’Orient. Tancarà la cavalcada el grup de percussió.\nEls Reis Mags han demanat a la Regidora que faça una crida al poble d’Alginet perquè gaudisquen de la cavalcada, «però que recorden portar la mascareta i mantenir la distància de seguretat. El recorregut es podrà veure al llarg de tota la carretera i de segur que grans i menuts gaudiran d’aquesta visita reial», explicava Company.


El funcionament del Cedre preocupa l'oposició - FÒRUM.ad\nEl funcionament del Cedre preocupa l’oposició\nEl 08/05/14 23:26\nEl gros del debat avui al Consell General s´ha centrat en l´àmbit de la salut. Els grups de l’oposició han preguntat pels canvis de direcció en el Cedre i en el seu funcionament. De fet, han retret a la ministra de Salut i Benestar que hi hagi llistes d´espera. Cristina Rodríguez ha dit que es treballa per millorar els aspectes assistencials i ha demanat no dramatitzar amb les llistes d´espera.\nLes preguntes de l´oposició s´han centrat en els canvis recents a la residència el Cedre i el seu funcionament. En aquest sentit, han posat de manifest que hi ha una planta que no s´utilitza quan hi ha una llista d´espera de tres persones i que una opció és derivar usuaris a un centre d´Oliana. La consellera socialdemòcrata Rosa Gili creu que “com a país hauríem de poder acollir tota la gent gran i aquesta (derivar-los a Oliana) no és una bona solució, en tot cas hauria de ser temporal”. El president del grup mixt, Jaume Bartumeu. ha manifestat que “més enllà de si es deriva o no es deriva, si tenim una planta potser que el Govern avalui la manera d’obrir-la”.\nRodríguez, per la seva banda, ha recalcat que es treballa en la millora assistencial del centre i ha demanat no dramatitzar per les llistes d´espera. Ha assegurat que en el cas de les tres persones que es troben en llista d’espera “es trobarà la solució el més ràpidament possible” i diu que “ens hem de mentalitzar que quan tens una llista d’espera de tres persones, és clar que ens hem de preocupar, però és raonable”.\nEls socialdemòcrates també han demanat per l´absència d´una màquina de ressonància magnètica a l´hospital i per l’auditoria de 300.000 euros que es fa al centre hospitalari. Rodríguez ha respost que a l´hospital no li cal aquest aparell perquè es treballa amb centres concertats. Quant a l´auditoria, tot i ser costosa, la considera molt important per completar el procés d´acreditació de l’hospital. Les conclusions de l’auditoria se sabran al juliol.\nNotícia Anterior: Una jove ferida en un atropellament a la Massana\nSegüent Notícia: Els termes del conflicte: crispació


Noves Funcions a la Gestió Documental\nAmpliació de funcionalitats als programes de GESTIÓ i COMPATBILITAT.\nFins ara els Clients que disposen d'aquest mòdul -Gestió Documental - tenen la possibilitat d'incloure documents o arxius associats als fitxers de Clients, Proveïdors, Articles, Representats i Pla Comptable.\nApartir d'ara el Mòdul de Gestió Documental s'exten als següents llocs :\nPossibilitat a la capçalera del Pressupost, d’incloure documents. Pot servir, per exemple, per arxivar el pressupost acceptat pel client o bé per afegir documents que fan referencia a aquest, com planells, mostres, tarifes,..\nIgual que en el cas anterior, hi ha la possibilitat d’afegir documents, per exemple la comanda signada que envia el client.\nTambé s'ha incorporat la nova funcionalitat. Possibilitat d'adjuntar albarans signats pels clients amb un codi de barres que permet el seu escaneig posterior i la incorporació automàtica a la fitxa del client, sense cap més procés manual.\nPermet adjuntar documents que fan referència a les comandes de proveïdors per exemple, garanties addicionals, acords comercials especials, contractes, rèntings,....\nA partir d’ara, hi ha la possibilitat d’adjuntar a cada assentament un document, de manera que al comptabilitzar per exemple una factura de compres, permet incloure la factura del proveïdor, o qualsevol altre document que faci referència a l'assentament.\nPer més informació sobre la Gestió Documental accediu al següent link\n5 de Juliol tancat per Festa Local\nBon Area - Instal·lació del Sistema CashGuard\nSept 2014 / APPs & Games – Universitat de Vic.\nAbril 2014 / Kyocera Gold Reseller\nGen 2013 / Instal·lació controls de Presència - FIC\nMaig 2012 / Presentació Nova Gestió\nJuliol 2010 / Ajuntament Masies de Voltregà


El Govern portarà la Llei d'Habitatge al Consell de Ministres del pròxim 26 d'octubre\nLa ministra de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana, Raquel Sánchez, ha anunciat aquest dijous que el Govern té intenció de portar la Llei d'Habitatge al Consell de Ministres del pròxim 26 d'octubre.\nSánchez, en declaracions a TVE arreplegades per Europa Press, ha assenyalat que encara queden per perfilar alguns detalls de la norma, però ha insistit que la intenció de l'Executiu no és demorar la seua aprovació.\nPer açò, el Govern té previst portar aquesta Llei, que serà la primera Llei estatal d'Habitatge, al Consell de Ministres del 26 d'octubre.\nEl passat 5 d'octubre PSOE i Unides Podem van arribar a un acord sobre la llei, que inclou la regulació del preu del lloguer per a baixar els lloguers a les vivendes en mans de grans propietaris (els que tinguen 10 o més vivendes), sobre la base d'índexs de referència per a tots els contractes en zones de mercat tensionat.\nLa comunitats autònomes i els ajuntaments seran les encarregats de decidir si volen aplicar al seu territori els mecanismes per a limitar els preus dels lloguers que posarà a la seua disposició el Govern en la futura llei de vivenda.\nLa norma establirà incentius fiscals perquè els xicotets propietaris congelen o baixen els preus, així com un recàrrec de fins al 150% en l'IBI per a vivendes buides, que podran aplicar els ajuntaments si ho demanen.\nLa futura normativa també aposta pel parc públic de lloguer, amb una reserva del 30% de totes les promocions per a vivenda protegida. La meitat d'aquesta proporció, el 15%, es dedicarà a lloguer social.


STEPV se suma a la condemna de la Internacional de l'Educació davant el segrest i tortura de la mestra Corina De Bonis | STEPV\ndivendres 14 setembre 2018 20:38 h\nArgentina: Docents pateixen tortures i amenaces\nEn la vesprada del dia 12 de setembre de 2018, Roberto Baradel, Secretari General Adjunt de CTERA, organització afiliada a la IE, va denunciar el segrest i tortura de Corina De Bonis, docent de la localitat de Moreno, província de Buenos Aires. La mestra va ser segrestada per un grup de desconeguts i immediatament torturada amb un objecte punxant amb el qual li van gravar un missatge intimidatori en l’abdomen. Corina treballa en el CEC 801 que, des de fa ja més d’un mes, no imparteix classes ja que les seues instal·lacions no són aptes per a albergar alumnes en mínimes condicions de seguretat.\nCorina, juntament amb un grup de mares i companyes docents, va organitzar una Olla Popular perquè els xiquets d’eixa zona pobra del Gran Buenos Aires puguen continuar alimentant-se, almenys, una vegada al dia. Moreno és la mateixa localitat on el passat 2 d’agost Sandra Calamano i Rubén Rodríguez van perdre la vida a causa d’una fuita de gas en l’escola número 49 causada per culpa de la falta de manteniment per part de les autoritats. Des d’eixe fatídic dia, més de 800 escoles portenyes romanen tancades per causes similars a les de l’Escola 49. El CEC 801 és una d’elles. Corina és una de les milers de docents que es nega a arriscar la vida dels seus alumnes impartint classes en llocs arriscats i abandonats.\nLes autoritats han d’actuar\nBaradel ha denunciat que “és gravíssim que un fet així puga ocórrer en una democràcia” i es va posar en contacte amb les autoritats de la província, als quals va fer “responsables de la seguretat de tots els mestres” de la localitat de Moreno.\nEl sindicat CTERA va exigir l’immediat aclariment dels fets. Sonia Alesso, la seua Secretària General, ha manifestat que “ens mobilitzarem per a dir clarament mai més. No permetrem que açò es repetisca. Els mestres no deixarem passar la violència que volen instal·lar contra qui no s’agenolla, contra qui continua mobilitzant-se i contra qui no es resigna i a veure com els nostres xiquets i xiquetes es moren de fam en les Escoles”.\nDavid Edwards, secretari general de la Internacional de l’Educació, ha manifestat que “desgraciadament, davant la falta de resposta, diàleg i acció de les autoritats argentines, situacions com la patida per Corina De Bonis s’han tornat quotidianes. Aquesta situació de confrontació i d’atacs ha d’acabar-se ja. Estan en joc la vida de docents i d’alumnes. El govern ha de cuidar no només les vides de tots els treballadors de l’educació sinó fer tot el possible per una aconseguir una educació de qualitat, amb escoles segures i amb docents respectats tant professionalment, com en les seues condicions salarials i de treball”. Finalment va instar novament al diàleg com a forma de contribuir a millorar les vides de tots.\ninternacional de l'educació 2018


L'operació antidroga de Sant Josep Obrer se salda amb deu detinguts | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\n06 de Maig de 2017, per ACN\nL'operatiu el van desenvolupar la Guàrdia Urbana i els Mossos d'Esquadra\nL'operació policial antidroga del passat dijous a Reus s'ha saldat finalment amb 10 detencions. L'operatiu, efectuat per Mossos d'Esquadra i Guàrdia Urbana, es va portar a terme al barri Sant Josep Obrer de la capital del Baix Camp. Els detinguts són quatre homes i sis dones, d'edats compreses entre els 18 i els 59 anys, tots veïns de Reus, a excepció d'una de les dones detingudes, que és de nacionalitat marroquina.\nEn l'operatiu que es va portar a terme en un dels domicilis dels detinguts els agents hi van localitzar una plantació de marihuana amb 200 plantes, material per al cultiu intensiu i sistemes d’il·luminació i ventilació professionals, així com prop de 1.300 euros en bitllets fraccionats, cinc telèfons mòbils i material destinat a la preparació i venda de substàncies estupefaents. La investigació es va iniciar el passat mes de desembre quan la policia va detectar, en el marc dels dispositius habituals de seguretat ciutadana, diverses vendes de droga al detall.\nDurant els darrers mesos, els investigadors van comissar una quarantena de dosis de cocaïna i heroïna preparades per a la venda al detall. Tot plegat, va permetre a la policia ubicar l'activitat criminal de tràfic de drogues en tres cases del barri de Sant Josep Obrer. També es va poder comprovar que els detinguts, la majoria membres de la mateixa família, formaven una organització criminal que actuava de forma coordinada i amb funcions ben determinades.\nDe la investigació es desprèn que el detingut de 59 anys era el cap de l'organització i, a banda de supervisar els punts de venda i els passes de droga, s'encarregava de donar avís als venedors en cas de presència policial. El cap de l'organització gestionava juntament amb el seu net, l'home de 18 anys també detingut, el flux de compradors i els domicilis des d'on es venia la droga. La distribució de la droga era responsabilitat de la detinguda de 39 anys qui, a més de vendre-la al detall des del seu domicili, s'encarregava de distribuir la substància entre els altres venedors de l'organització.\nLa resta de detinguts es dedicaven a la venda de droga al detall utilitzant com a punts de venda tres domicilis situats al barri de Sant Josep Obrer. Cap dels membres de l'organització tenen activitat laboral i s'ha comprovat que han fet de la venda de droga el seu modus vivendi. Dijous passat, amb autorització judicial, els policies van registrar un dels domicilis utilitzats com a punts de venda de droga i que, segons la investigació, servia també com a base per preparar les dosis de cocaïna i heroïna.\nDurant el registre també es va comprovar que els propietaris de la casa tenien punxada la llum que abastia la plantació de marihuana. Per aquest motiu, es va desmuntar la instal·lació fraudulenta. Els detinguts, que acumulen diversos antecedents per delictes contra la salut pública, passaran avui a disposició judicial.


Maverick Viñales obligat a sortir des del pitlane al Gran Premi d'Europa de Moto GP - Empordà\nMaverick Viñales obligat a sortir des del pitlane al Gran Premi d'Europa de Moto GP\nEl pilot no competeix amb les mateixes condicions que els seus rivals, però segueix motivat per la cursa d'aquest diumenge\n07·11·20 | 17:15\nEl pilot rosinc i palauenc de Monster Energy Yamaha MotoGP, Maverick Viñales, haurà de començar la carrera d'aquest diumenge dia 8 de novembre del Gran Premi d'Europa des del pitlaneja que ha decidit obrir el sisè motor de la temporada.\nAquesta és la sanció per haver esgotat els cinc motors que disposa tot pilot al principi del campionat. Tot i que Viñales se sent frustat pels error propis comesos, intenta ser positiu i continuar motivat "potser el diumenge faig una carrera espectacular, potser els meus rivals cometen errors, potser plou, potser hi ha una bandera vermella", explica el pilot.\nDe totes maneres, ha reconegut que el principal problema no és sortit des del pitlane, "el que realment ens preocupa és que no trobem la configuració correcta, la moto no funciona com hauria". Des de Misano no són capaços de trobar l'adherència necessària, i això penalitza a tot l'equip, ja que no competeixen amb les mateixes condicions que els seus rivals.


La Fundació Maresme reconeix el compromís de diverses empreses a la trobada “Progrés social amb complicitat empresarial” | Mataró Audiovisual\nLa Fundació Maresme reconeix el compromís de diverses empreses\nRedacció dj., 29/11/2018 - 15:05\nLes empreses Avet Set, Alcampo i Hartmann han estat reconegudes a la 2a Trobada “Progrés social amb complicitat empresarial”. Una jornada biennal organitzada per la Fundació el Maresme que vol reconèixer públicament les empreses del territori que col•laboren amb l’entitat des de diferents vessants i àmbits econòmics. La Fundació ha volgut premiar la seva col•laboració incondicional i altruista de l’empresa mataronina Avet Set amb els serveis i centres de l’entitat. S’ha posat en valor l’aposta continua d’Alcampo pel que fa a la inserció laboral de persones amb discapacitat intel·lectual en situació d’atur. I també s’ha reconegut la trajectòria de vinculació de Hartmann al llarg dels anys.\nLa voluntat d’aquesta segona jornada que s’ha celebrat aquest dimecres passat és que posar en valor la tasca que fan no només de col•laboració sinó de compromís d’algunes empreses. Es tracta d’empreses del territori compromeses a nivell social i amb complicitat amb l’entorn proper, que impulsen iniciatives solidàries en el seu dia a dia, i que a més generen noves oportunitats per a les persones amb discapacitat intel•lectual de la comarca del Maresme.\nAquesta edició de la jornada ha comptat amb la ponència “Innovació disruptiva: cap a un món d’abundància o cap a un món de desigualtat”, a càrrec de Xavier Ferràs, professor d’Operacions, Innovació i Data Sciences a ESADE.


Diferència entre revisions de la pàgina «Ali Chandora Ould Haddi» - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nDiferència entre revisions de la pàgina «Ali Chandora Ould Haddi»\nAli Chandora Ould Haddi (modifica)\nRevisió del 20:14, 12 abr 2016\n4 octets eliminats , fa 5 anys\nRobot treu puntuació penjada després de referències\nRevisió del 07:44, 20 març 2016 (modifica)\nm (Corregit: "fins el")\nRevisió del 20:14, 12 abr 2016 (modifica) (desfés)\nm (Robot treu puntuació penjada després de referències)\nA l'inici del segle XVIII el gran xeic Al-Qadi dels Ida Ou Ali de [[Chingueti]], que per gelosies dels ulemes havia estat condemnat a mort pel sultà, va abandonar [[Adrar]] i va anar al país [[Trarza]] amb els seus quatre fills, Sidi Abdallah Maham, Alfara Ahmed, Alfara Mohammedden i Alfara Lamin. Havia estat advertit per un fill del sultà (que havia estat el seu alumne) el qual fou descobert i condemnat a perdre una ma, i va morir de la infecció.\nPer assegurar el seu govern i els seus descendents sobre l'emirat, es va voler fer confirmar pel sultà del [[Marroc]] que aleshores era Mulay Ismail (va governar des de vers 1634 o 1645 a 1727) que havia fet una incursió a l'[[Adrar]] i havia arribat fins a Tichit al [[Tagant]] el 1689 i era famós arreu havent estat el sultà més gran del Marroc. Acompanyat d'un cadi dels Ida Ou Ali de Chingueti de nom Abdallah Mohammed ben Abdallah, l'emir va anar a la cort del sultà i li va demanar la investidura, li va conferir el comandament del sud de Mauritània; a més li va cedir un contingent de guerrers amb els que va tornar a Trarza. Aquests guerrers després es van quedar al país i es diu que van formar la fracció Loubeïdat dels trarza .<ref> Segon Cheikh Sidïa els contingents foren aportats a petició del sultà pels Ahel Sidi Youssef, que governaven als Tekna d'Oued Noun, rebent a canvi un tribut anual, que encara es pagava el 1904</ref>.\nAmb el suport dels marroquins Ali Chandora va començar a lluitar contra les fraccions dels Oulad Rizg a les que va esclafar definitivament i els va fer tributaris (Oulad Khalifa, Oulad Bou Ali); després va atacar als Ahel Attam, Oulad Sassi i Oulad Zennoum que sota el nom conjunt de Oulad Daman actuaven de manera completament independent al sud-est dels campaments dels Oulad Ahmed ben Daman. Els va forçar a reconèixer la seva autoritat, si més no de manera nominal. Amb aquests contingents Ali es va desfer del domini que sobre els trarza exercia en aquest moment l'emir de Brakna. Segons el pare Labat l'emir de Brakna feia la recol·lecció de la goma als boscos d'acàcies disputats i les venia a l'escala del Terrier-Rouge, fou atacat per Ali Chandora i va haver de fugir cap al Regiz (el llac Cayor). Els Brakna van signar tractats d'amistat i de submissió.\nEntre 1717 i 1727 els europeus van fer diverses expedicions marítimes a la costa (holandesos i francesos bàsicament) i coneixien el poder d'Ali Chandora amb el que van signar alguns tractats. Inicialment va afavorir als holandesos però després es va orientar cap als francesos de [[Saint Louis del Senegal]]. El 1723 va enviar al seu segon fill Cherqi <ref>besavi de Mohammed Al-Habid</ref> a saludar al governador André Bruë a Saint Louis. Es van signar alguns tractats pels quals França ja no necessitaria comerciar a [[Portendick]] (Porto d'Addi) i [[Arguin]], ja que el comerç es feia principalment per les escales fluvials del Desert ,<ref> situada enfront de Richard-Toll i Dikten , a la riba dreta</ref> , del Coq <ref> situada en un extrem de l'illa Podor a 10 kms avall de la vila de Podor </ref> i del Terrier Rouge ;<ref> l'escala dels Brakna estava a la riba dreta, a 50 km amunt de la vila de Podor</ref>; Bruë havia treballat en aquest sentit durant molt anys; l'escalda del Desert havia estat molt de temps el mercat comercial dels Ida Ou El-Hadj (Darmankur dels negres).\nAli Chandora fou mort el 1727 en un combat amb les forces de l'[[emirat de Brakna|emir dels Brakna]], Mohammed Al-Hiba (Mohammed Al-Heïba) Ould Normach, que va morir un any després. Fou enterrat un mica damunt de Boghé (Dibangou, en llengua tuculor) on la seva tomba encara existeix en un bosquet. Va deixar dos fills, Amar i Cherqi, sent el fill gran [[Amar II Ould Ali]] el que el va succeir.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/16784350»


Transformar els espais i materials de les llar d'infants municipals\nsp • 09-01-2019 • Sense comentaris\nCodi de la proposta: TAR-2019-01-128\nRedissenyar els espais de les llars per aconseguir ambients molt més acollidors i apostar per joguines i materials més naturals i de major qualitat.\nAmb aquesta proposta es podrien transformar i redissenyar els diferents espais de les llars d'infants municipals donant molta importància al mobiliari, als seus materials i a la seva disposició aconseguint d'aquesta manera ambients més familiars, quotidians, confortables i acollidors.\nA la vegada es proposa també substituir gran part de les joguines de plàstic per joguines de materials com la fusta, el metall, el cuir... materials que estimulen en major mesura el sentit del tacte, afavoreixen la imaginació, estimulen el pensament creatiu i s'adapten a l'etapa evolutiva del l'infant.\nL'espai, la seva organització i els materials que en ell s'hi troben, tenen un paper fonamental en el desenvolupament dels infants. L'art d'investigar dels més petits creix mitjançant l'ambient que se'ls ofereix.


Confisquen al port d'Alacant i a Elx prop de 25.000 peces de roba falsificades - À Punt\nConfisquen al port d'Alacant i a Elx prop de 25.000 peces de roba falsificades\nQuatre persones investigades com a presumptes autores d'un delicte contra la propietat industrial.\nConfisquen vora 25.000 peces de roba falsificades.\n22 de febrer 2019 - 13:43\nLa policia ha confiscat al port d'Alacant i a Elx vora 25.000 peces de roba falsificades en una operació en la qual s'investiguen quatre persones. Les peces valdrien més d'un milió d'euros.\nS'han confiscat en dues operacions als controls de duanes del port i de l'aeroport d'Alacant. La investigació s'ha iniciat en detectar a l'aeroport una ciutadana xinesa que transportava cap a Elx milers de logos falsificats de marques conegudes. S'hi han confiscat 7.344 parells de calcer esportiu de dues marques conegudes.\nMentrestant, al port d'Alacant, s'ha trobat un contenidor de més de 4.500 peces de roba, calcer i complements de 17 marques, també falsificades. En total, hi ha quatre persones investigades com a presumptes autores d'un delicte contra la propietat industrial.\nEn una altra operació de la patrulla fiscal a Crevillent, s'han incautat 1.814 caixes de joguets de contraban, que tampoc havien passat els controls de seguretat per als xiquets. Les joguines estan valorades en 6.147 euros. Hi faltava l'etiquetatge, i tampoc hi havia documentació de cap empresa d'importació. La Patrulla Fiscal i de Fronteres ha denunciat la propietària del comerç per una infracció a la llei de contraban i per una altra infracció al reial decret sobre la seguretat dels joguets de la Comunitat Valenciana.