‘Cante jondo’ fotogràfic - Nou Aire Immobiliària\n‘Cante jondo’ fotogràfic\nPer damunt de tot, la fotografia és pensament, recorda Pep Aguareles, que a la Riberaygua desplega una minuciosa reflexió sobre la condició femenina.\nEs refereix la codirectora artística de la galeria, Carme Tinturé, a la col·lecció que Aguareles inaugura aquest vespre com “cante jondo”: una sèrie de nus que volen anar més enllà del nu.\nUn recorregut per imatges que, sense ser agressives ni provocadores, portin l’espectador a pensar sobre “la part més fosca” de la condició femenina.\n“Volia reproduir tota la càrrega social, psicològica, que suporta la dona en una societat masclista”, apunta l’autor. I aquí estan reflectits, a Expressió – Impressió, models i estereotips femenins: la mujer florero, la dona nimfa, la que lluita per alliberar-se. Els viacrucis: les violacions, “l’estadística de les mortes a mans d’un desgraciat”. Les baixeses de la societat: les dones prostituïdes. L’única fotografia amb color, per cert, “amb l’ombra del bavós” darrere la víctima. Cada imatge pretén ser un relat i la col·lecció sencera –tretze fotografies–, un discurs.\nL’autor, no obstant això, ha cercat un equilibri entre un contingut potent i una proposta visual poètica, a la recerca de l’harmonia de les línies, el ritme de les corbes, on res no ha quedat a l’atzar. Cada element té un perquè precís, diu Aguareles, inclosa l’elecció del gran format i el suport –alumini–, que arrodoneix el punt d’elegància minimalista.\nCada peça presentada a la Riberaygua ha estat el fruit d’un procés laboriós. Aguareles no ha entrat a l’estudi a treballar amb les models –dues, no professionals– fins que no ha estat absolutament segur de quin havia de ser el resultat final de la composició. “I jo parteixo que sóc fotògraf, la qual cosa vol dir que tot està fet a l’estudi; després hi ha un procés d’edició, com sempre hi ha hagut”, però “la creació d’imatge digital és un altre món, ja no fotografia”.\nI això que el repte que plantegen algunes imatges –com la dona crucificada que colpeix l’espectador que entra a la galeria– no ha estat minso. “La vaig haver de penjar d’unes bastides, perquè no em servia estirada a terra, havia de reflectir la tensió d’un cos crucificat.” I sense que prengués mal.\nLogotip de www.nouaire.com serveis de lloguer i venda de pisos i locales a ANDORRA


blocTeka: Tots Sants, Halloween, Dia de Muertos...\nTots Sants, Halloween, Dia de Muertos...\nAquesta setmana arriba la primera festa del calendari de tardor: Tots Sants, Halloween, Dia de Muertos…\nÉs una festa que té tants noms com maneres diferents de celebrar-la, però totes tenen el seu origen en les creences dels antics celtes que es basaven en el record dels seus difunts.\nA Amèrica, Canadà, Anglaterra i Irlanda celebren Halloween: fan fogueres al carrer, posen carabasses, es disfressen de personatges terrorífics i els infants disfressats van per les cases demanant llaminadures.\nA Mèxic celebren el Dia de Muertos: les famílies i els amics es reuneixen per recordar els seus difunts i acompanyar-los en el seu viatge espiritual; a les cases decoren portes i balcons amb esquelets i calaveres, i construeixen altars on ofereixen els menjars preferits dels seus morts.\nA Catalunya celebrem Tots Sants: les famílies van al cementiri a portar flors als seus difunts; també es reuneixen a les cases per fer la castanyada i menjar castanyes i panellets.\nA algunes cultures orientals, com al Japó la festa en honor dels morts se celebra a l'estiu i està molt vinculada amb la llum per la qual cosa s'encenen fanalets que llencen a l'aigua per indicar el camí als difunts.\nAltres cultures no tenen un dia en el calendari dedicat a la memòria dels morts però els tenen molt presents en el dia a dia , com a la cultura Xinesa on sovint a les cases tenen muntat un altar dedicat als difunts.\nTot i que és saludable poder parlar en qualsevol moment de la mort amb els nostres infants sense esperar que irrompi de sobte a la nostra vida familiar, la festa de Tots Sants ens ofereix una bona oportunitat per fer-ho d'una manera tranquil·la, desvinculada de la tragèdia i més connectada amb una celebració cultural i fins i tot festiva.\nÉs per això que aquests dies, la biblioteca de l'escola us ofereix una exposició de llibres, contes i pel·lícules que us poden ajudar a tractar aquest tema en família. Algun d'aquest material ja formava part del nostre fons i altre han estat adquirit (per l'escola i l'AFA) especialment en motiu d'aquesta exposició.\nLa trobareu simulant un acolorit altar mexicà del Dia de Muertos, com a homenatge a la pel·lícula "Coco" (que és una de les nostres darreres adquisicions) i ,tot i que el material estarà uns dies exclòs de préstec, podeu mirar-vos-el a la mateixa biblioteca o reservar-lo per agafar-lo en préstec d'aquí a uns dies..\nSi voleu consultar-ne el contingut on-line, ho podeu fer mitjançant la guia de lectura: la mort i el dol que trobareu al final d'aquesta entrada.\nUs adjuntem també un parell d'enllaços a articles sobre aquest tema que ens han semblat interessants i que podeu trobar físicament a l'exposició.\nPublicat per blocTeka a 17:51\nEtiquetes de comentaris: Animació lectora, Exposicions, Guies de lectura


Un jutjat de Reus investiga indicis negligents de la central Vandellòs II ~ EbreDigital.cat\nSegons ha informat aquest dimecres l’organització ecologista Greenpeace, el Jutjat d’Instrucció número dos de Reus hauria obert diligències penals contra la central nuclear de Vandellòs II arran de la denúncia interposada per Societat Humana. La declaració pericial confirma els arguments exposats per l’associació de drets humans en la denúncia.\nEls ecologistes recorden que “des del mes de febrer de l’any passat la central nuclear de Vandellòs II ha registrat una sèrie d’incidents que l’han obligat a parar en quatre ocasions, sense considerar la parada per recàrrega que va ser molt més perllongada del que és habitual”.\nA l’abril de 2018, l’associació Societat Humana va interposar una denúncia pels indicis de negligència i imprudència greu davant aquesta fugida de la barrera de pressió sense que l’operador portés la central a parada, tal com indica la normativa tècnica, sol·licitant diligències d’instrucció a la Fiscalia que van ser admeses a tràmit, així com a prova pericial per acreditar la realitat dels fets objecte de denúncia. Segons ha informat a Greenpeace i Ecologistes en Acció l’assessoria jurídica de l’associació Societat Humana, la declaració pericial confirma els arguments exposats en la denúncia, com ara la manca de diligència necessària que es va mantenir al llarg dels 17 dies en què la planta va estar operant sense atendre al que estableix seves especificacions tècniques de funcionament així com la no exigència per part del regulador al titular d’una investigació immediata del que estava passant i la consegüent parada que s’havia d’haver produït a continuació.\nA més, les organitzacions ecologistes reclamen la restitució dels reglaments i els protocols de seguretat, com ara el Reglament d’Instal·lacions Nuclears i Radioactives (RINR) i Reglament sobre seguretat nuclear a les instal·lacions nuclears, que han estat modificats en aquests darrers anys sense motius de millora per a la seguretat, just quan el Consell de seguretat Nuclear ha d’abordar aquesta nova autorització en la qual es superarà la vida de disseny de Vandellòs II.


illARgonauta: de desembre 2014\nEl nom de la marca prové de la mitologia grega: Nike és la deessa alada de la victòria. El 1971 neix el popular logotip creat per Carolyn Davidson, una estudiant de disseny gràfic de la Universitat de Portland, conegut com "The Swoosh", el qual representa l'ala de la deessa Nike.\nCap a l'any de 1972 la nova línia de sabates Nike faria el seu debut en les proves d'atletisme dels Estats Units que es van celebrar a Eugene, Oregon. Hi va haver un model que va aconseguir cridar l'atenció dels corredors. Es tractava d'una sabatilla creada per Bowerman amb una sola inspirada en una wafflera que millorava la tracció i aconseguia ser més lleugera que altres sabates tradicionals.\nNosaltres creem que li posen aquest nom perquè hi havia un professor que volia motivar els seus alumnes, ho va intentar de diferents maneres amb begudes ...finalment va inventar el calçat nike com ha símbol de victòria\nPublicado por Gorka Diallo en 14:15\nUlisses, el protagonista de “L’Odissea”, va haver de marxar cap a la guerra de Troia, deixant la seva dona i el seu fill recent nascut. Anàven passant els anys i Ulisses no tornava, pe això, Telèmac, el fill d’Ulisses, al complir la majoria d’edad decidí anar a buscar el seu pare. Telèmac parla amb Menelau i decideix dir-li que és fill de l’heroi Ulisses, també li va explicar el seu objectiu, el perquè havia anat fins allà, per aconseguir alguna notícia del seu pare.\nLa informació que li van donar era que el seu pare estava retingut al palau de la deessa Calipso. En sentir això, Telèmac decideix embarcar al costat dels seus homes per anar en busca del seu pare. La deessa Capliso estava enamorada d’Ulisses, al qual el tenia retingut amb ella feia ja 8 anys. Li va prometre una vida d'immortalitat i bona sort, però Ulisses no va voler res d'això així que la seva única forma de desfogarse era plorant dia rere dia. Fins que Atena, va convèncer a Zeus perquè Calipso l’ alliberés i així va aconseguir el seu propòsit .Tot seguit Zeus va decidir enviar a Hermes perquè avisés Calipso que deixés lliure a Ulisses. Calipso accedeix a deixar-lo lliure però amb la condició que abans de marxar havien de tenir relacions sexuals.Al matí següent, Ulisses, marxa sol en una barca. Quan Ulisses ja es trobava mar endins, la deessa Calipso amb el seu trident va remoure el mar i va fer bufar vents huracanats.\nA això també se suma la venjança de Posidó, dic venjança ja que en un episodi, el qual explicarem més endavant, Ulisses va deixar cec a un Cíclop, fill de Posidó, i per això el déu es venja fent-lo naufragar. Després de tota aquest malson, Ulisses arriba a les ribes de la terra dels Feacis. Atena va visitar a Nausica, filla d'Alcínous, a la qual li va encarregar que fos a la recerca d'Ulisses. Així ho va fer i quan el va rescatar es va enamorar d'ell. El va portar al palau, on Ulisses va gaudir d'un banquet al costat de la gent que estava competint en uns jocs, en els quals l'animaren a participar, però ell no va acceptar. Després va parlar amb el rei Alcinous i ell li proposa casar-se amb la seva filla però una vegada més rebutja la proposta. Ulisses va decidir explicar-li tota la seva travessia de Troia fins a la illa dels Feacis. Li diu que després d'abandonar la ciutat deTroia va navegar cap a la regió dels Cíclops. Allà van ser capturats pel Ciclop Polifem; s'endinsen en la seva cova sense saber que el seu menjar preferit eren els humans. Ulisses va aconseguir emborratxar-lo, un cop adormit, li va clavar una estaca a l'ull deixant-lo cec, acte que ja li havia revelat un oracle al Cíclop. Així va aconseguir fugir amb els seus.\nTambé van visitar el déu Èol el qual afavoreix Ulisses i la seva tripulació, amb un vent favorable i amb un odre ple de vents tempestuosos, però la tripulació no va poder evitar la curiositat i van decidir obrir-lo i a l’ alliberar tots els vents van ser enviats al costat oposat al que volien dirigir-se. Van desembarcar a la terra dels Lestrígons, els quals eren caníbals i van devorar a diversos companys d'Ulisses. Els que van aconseguir sobreviure van arribar a la terra habitada per la deessa Circe, la qual va convertir als companys d'Ulisses en animals, i perquè a Ulisses no li passés el mateix, el déu Hermes, li va donar una herba que el va fer immune a l’encantament. En presenciar la deessa com que no era eficaç el seu encanteri davant Ulisses, es va enamorar d'ell. Van romandre amb la deessa un any, fins que Ulisses va partir de nou amb els seus cap a Ítaca, però van seguir abans el consell de la deessa que era que es dirigís al vident Tiresias per trobar el camí segur de retorn cap a casa, per això va haver de baixar al món dels morts, en el qual es va creuar amb una infinitat d'ànimes.\nDesprés de baixar al regne d'Hades, va retornar la travessia cap a Ítaca, suportant les estratègies de les Sirenes, gesta que va aconseguir guanyar gràcies a les advertències de Circe, la qual li va dir que aquestes belles dones quan veien passar un vaixell, seduien als navegants amb bonics cants, els quals els atreien cap a elles, per matar-los. Així que Ulisses va ordenar a la seva tripulació que el lliguessin fortament al pal del seu vaixell ja que volia escoltar l’encantador cant de les sirenes però va ordenar als seus companys que es tapessin les orelles i per més que ell va demanar que el deixessin anar, no li van fer cas. I així van aconseguir no caure en el parany de les boniques assassines del mar.\nDesprés van haver de competir amb el remolí de Caribdis i enfrontar-se al monstre de sis caps, Escila, de la qual es pogué escapar. Més tard, van arribar a l'illa on el déu Apol·lo tenia cura del seu bestiar. Ulisses els va ordenar als seus homes que no havien de matar cap animal però es va adormir i en despertar es va trobar amb la desobediència dels seus homes, per això, Apol·lo els va enviar, una horrible tempesta, de la qual l'únic supervivent va ser Ulisses. Alcinous consternat pel relat decidí deixar-li un vaixell perquè pogués tornar a casa. Finalment, arribà a Ítaca disfressat de captaire gràcies a la màgia d’Atena. Allà es trobà amb Eumeu, amb el qual parlà una bona estona, li explicà l'arrogància dels pretendents de Penèlope i la fidelitat irrefutable d'ella. Mentrestant, Atena es va encarregar de dir a Telèmac que anés a la casa del pastor Eumeu. Quan arribà, Eumeu el rebé amb entusiasme i els deixà sols ja que havia de marxar a la ciutat. Ulisses es va treure la disfressa i els dos van començar a plorar sense parar. Ulisses li va dir que ningú hauria de saber que el captaire era ell, ni tan sols la pròpia Penélope. Arriba Ulisses al palau, ocult després de la seva disfressa i ningú li reconeix excepte el seu gos Argos i Euriclea, a la qual li fa prometre que no dirà res a Penélope. Penélope, que sabia de la presència d'aquell captaire a palau, va voler parlar amb ell, ja que havia arribat a les seves orelles que el seu marit havia recorregut un munt de llocs i volia saber si per causalitat ell sabia alguna cosa d'Ulisses, també li va explicar la manera de la qual va haver de fugir dels seus pretendents; decidí que en acabar de teixir una mortalla escolliria el nou marit, però ella teixia de dia i desteixir de nit, així va aconseguir guanyar temp fins que els seus servents van treure a la llum l'engany.\nA continuació Penèlope va decidir inventar una competició, de manera que el guanyador seria el seu marit. Aquest i Telèmac maten els pretendents i a les serventes traïdores. Després d'això, Ulisses es descobreix davant Penélope, qui no cessa de plorar al veure’l. La deessa Atena perllonga la retrobada dels enamorats i per última vegada ajuda a Ulisses per lluitar contra els parents dels pretendents, que es trobaven assedegats de venjança.\nPublicado por karen obando en 13:52\nEtiquetas: Homer, Odisseu, Ulisses\nVaixells de pesca Neptú\nAquesta empresa de vaixells de pesca ha escollit el nom de Neptú, déu dels mars, com a marca.\nNeptú/ Posidó era un dels déus olímpics més importants. Era el germà gran de Zeus i Plutó i era fill de Saturn. Era el déu dels mars, dels oceans i dels terratrèmols.\nUn dels seus símbols era el cavall, ja que es diu que Neptú sempre anava amb els seus cavalls.\nTenia un caràcter perillós i inestable. Sempre estava envoltat de Nerèides, Sirenes, Nimfes, Oceànides, etc. També cal destacar que va tenir moltes amants, i que va discutir-se amb Minerva/Atena pel patrimoni d'Atenes. D’aquesta història observem l’odi mutu entre Neptú i Minerva.\nCreiem que aquesta empresa ha adoptat el nom de Posidó per comunicar que, amb els seus vaixells, cap altra podrà comparar-s’hi i els seus clients podran sentir que són els reis del mar.\nPublicado por Joss Lyn en 15:01\nPer què titanlux?\nEs diu així perquè li assignen una característica sobrenatural, aquesta paraula significa alguna cosa així com " una llum gegant".\nLa paraula titanlux conté dos noms, lux que prové del llatí i significa llum i titan que és el nom que reben els déus gegants de la mitologia grega.\nLuismi i Marco\nPublicado por Luis Miguel Gómez Ruiz en 19:58\nEtiquetas: lux, titanlux, titans\nAtles va ser un tità, fill de Japet i Clímene. Zeus el castiga amb un càstig especial que va consistir en portar l’arc del cel a les espatlles. Això va succeir a l’estret de Gibraltar.\nHèracles va visitar Atles en un dels seus dotze treballs per recollir les pomes d’or de les seves filles Hespèrides. Gaia, deesa de la Terra, va entregar les pomes a Hera quan es va casar amb Zeus i ella les va entregar a les Hespèrides, perquè les guardessin en un jardí on el drac les protegís.\nSegons Apol·lodor d'Artemita:\nAtles era germà de Meneci, Prometeu i Epimeteu, i la seva mare era Àsia. Hesíode diu que havia de portar el cel i la terra damunt les espatlles.\nIMATGE DEL MITE:\nIMATGE DE LA MUNTANYA:\nPer què Atles?\nL'origen del nom Atles segons l’etimologia és incert i encara avui dia es segueix discutint. Alguns estudis mantenen que prové de l’arrel protoindoeuropea *tel “sostener, soportar”. I d’altres argumenten que prové del preindoeuropeu.\nPer què creus que li han posat aquest nom?\nAquest nom li han posat perquè era un Tità molt fort que sostenia el món. També podem dir que la paraula Atleta prové d'Atlas, ja que representa la fortalesa. D'aquí ha sorgit l'esport anomenat Atletisme.\nFet per: Laura Bellod, Abril Torrent i Mar Torrà.\nPublicado por Laura Bellod en 14:26\nEtiquetas: Atlas, Heracles, Hercules, Hesperides, titans\nVideo de presentació grup Esmeralda\nHola! Nosaltres som el grup Esmeralda i som la Rocio, la Josselyn, la Esther i la Lídia i aquest és el nostre primer projecte a illARgonauta! :)\nPublicado por Joss Lyn en 14:23\nAquesta flor és coneguda perquè en la mitologia grega els lotòfags, que eren un poble que vivia en una illa propera a l’Àfrica del Nord, menjaven la flor de lotus.\nDurant el retorn a Troia, les naus d’Ulisses i els seus homes van ser desviades pel vent i arrossegades a la terra dels lotòfags. Aquests van oferir la flor de lotus als nouvinguts, Ulisses no se'n va refiar i no se la va menjar. La tripulació, influïda pel lotus, va oblidar la seva pàtria. Però Ulisses els va convèncer per a abandonar aquelles terres i tornar al mar, cap a Ítaca.\nLa paraula lotus prové de la paraula llatina nelumbo necifera. La flor del lotus és coneguda sobretot per la referència en l'Odissea, durant la tornada d'Ulisses de la guerra de Troia.\nCreiem que li varen posar aquest nom perquè, quan condueixis, tinguis la sensació de perdre la noció del temps tot gaudint de la conducció del cotxe. Aquest és el missatge.\nTambé Lotus és una marca d’uns rellotges. Si pensem el perquè els hi posen aquest nom és poc probable que sigui a causa que amb aquest rellotge el temps passarà molt ràpid, sinó que pensem que serà perquè mai perdem la noció del temps si portem a sobre el rellotge Lotus. Així, com Ulisses, estarem atents al temps.\nAutors: Alex Rodriguez, Alexis Rom, Gerard Estevez, Eric Rosique\nPublicado por Eric Rosique en 14:05\nEtiquetas: lotus, Odisseu, Troia, Ulisses\nPER QUÈ RIEJU?\nHem escollit RIEJU perque el seu logo representa el cavall de PEGAS. La fàbrica RIEJU és una marca de motos fabricades a Catalunya .\nNosaltres creiem que posen un pegàs per tenir un símbol de potencia, força, velocitat.\nA continuació, teniu una fotografia de la fàbrica, a Figueres, i d'un model de les motos de l'empresa:\nQUI VA SER PEGAS?\nEl significat del seu nom és desconegut però Hesíode el relaciona amb la paraula «font». Allà on els cascs de Pegàs colpejaven el terra en naixia una font. Per exemple, la font Hipocrene (font del cavall), en el mont Helicó.\nAQUI TENIU EL NOSTRE VIDEO:\nPublicado por Tristan Colson en 13:55\nEtiquetas: pegasus, Rieju


Clonar una base de dades Oracle. | Dataprix TI\nBy respinosamilla on 25 June, 2010 - 12:22\nSegur que a tots els que treballeu amb Oracle (o amb Sap i com a base de dades Oracle com és el meu cas), us ha sorgit la necessitat de replicar una base de dades productiva (o d'un entorn de proves), en un altre sistema. En el meu cas, treballant amb Sap, regularment realitzar una còpia de la base de dades real en el sistema de desenvolupament (integració), perquè la proves dels canvis, desenvolupaments o parametritzacions siguin el més completes possibles (i el més fàcils possible de cara a l'usuari si disposa de les dades "reals" més actualitzades).\nAcabo d'acabar la instal.lació d'un nou entorn de desenvolupament Sap (per un canvi de maquinari), en què hem aprofitat per fer una replica del sistema productiu a nivell de base de dades. Us vaig a explicar els passos seguits per si algú de vosaltres té la mateixa necessitat, encara que segur que hi ha altres formes de fer-ho (export de base de dades, utilitzant RMAN, etc). En el meu cas, he partit d'un backup Online (tot i que és recomanable realitzar amb un Offline), i he copiat una base de dades que es diu MG1 en una altra en una màquina diferent que es diu DE1. El procediment que us vaig a explicar aquesta validat amb Oracle 9i.\n1) Realització del backup de la base de dades origen: com us he indicat, he fet un backup en línia utilitzant el programari de backup Veritas NetBackup, que té les seves eines específiques per treballar amb Sap i Oracle, però podríem igualment haver realitzat amb un script sql per posar els tablespaces en mode backup i copiar els datafiles corresponents a la nova ubicació. Un cop acabada la còpia, es tornen a posar els tablespaces en mode normal. També podriem haver fet un backup offline amb la base de dades parada (encara que això no és sempre possible, ja que podem estar en un sistema amb una finestra de backup sigui molt petita i no es pugui fer d'aquesta manera).\nEls scripts sql per posar els tablespaces en mode backup (al començar aquest), així com per posar-los en mode normal (a la finalització del backup), els podeu generar amb les sentències SQL que us detallo a continuació:\nselect 'alter tablespace ' || tablespace_name || ' begin backup;' tsbb\nwhere   contents != 'TEMPORARY'\nselect 'alter tablespace ' || tablespace_name || ' end backup;' tseb\nQuan executen la sentència s'hauran generat dos fitxers: begin_backup.sql i end_backup.sql, cada un amb la comesa indicat anteriorment.\n2) Preparació de la còpia: en el meu cas, en el sistema destí ja tinc instal·lat Oracle i creada tota l'estructura de carpetes per a les ubicacions dels datafiles. En cas contrari, caldrà realitzar la instal·lació d'Oracle i crear les carpetes corresponents on es van a ubicar els fitxers de dades. Un cop preparat tot en el sistema destí, anem a fer un parell de tasques més de preparació.\nAjust del fitxer de paràmetres de oracle: el fitxer de paràmetres de oracle és imprescindible per poder arrencar la base de dades en el sistema destí (fitxer init <SID>. Prega, on <SID> és el nom de la base de dades). Haurem d'ajustar el contingut d'aquest fitxer per que correspongui al llistat del nou sistema (destinació de redologs, rollback segments en el cas que els utilitzem, etc), però sempre prenent com a model el mateix fitxer del sistema origen. Igualment, pot ser que tinguem d'ajustar paràmetres d'aquest fitxer acord amb les característiques físiques de la màquina destinació (memòria, processadors, etc).\nCreació de la sentència SQL per recrear els fitxers de control: executarem la sentència SQL en el sistema origen: alter database backup controlfile to trace es '/ tmp / crea_bd.sql'; Amb l'execució d'aquesta sentència, hem creat un fitxer amb sentències SQL, que ens permetran recrear els fitxers de control en el sistema destí un cop haguem recuperat el backup. En el meu exemple, el contingut del fitxer creat és el següent:\nCREATE CONTROLFILE REUSE DATABASE "MG1" RESETLOGS  ARCHIVELOG\n--  SET STANDBY TO MAXIMIZE PERFORMANCE\nGROUP 11 (\nGROUP 12 (\nGROUP 13 (\nGROUP 14 (\nHaurem de fer alguns canvis en el scritpta SQL contingut en aquest fitxer per poder utilitzar-lo de manera correcta en el sistema destí:\nNom de la base de dades: el nou nom de la base de dades serà DE1. Per a això, canviarem la part inicial de l'script, substituint MG1 per DE1. Igualment, canviarem el valor Reus per SET. La sintaxi quedaria així:\nCREATE CONTROLFILE SET DATABASE "DE1" RESETLOGS  ARCHIVELOG..........\nUbicació de fitxers de logs i de datafiles: totes les rutes dels logs i dels datafiles que apareixen en el fitxer han de ser modificades perquè corresponguin amb les ubicacions reals que tindran en el sistema destí. En el meu cas, vaig a canviar la carpeta / oracle/MG1 per / oracle/DE1, que és la ubicació en el meu sistema de tots aquests elements.\nResta de sentències SQL en el fitxer: totes les sentències SQL que hi ha a partir del valor CHARACTER SET ... les esborrem, ja que les llançarem manualment un cop recreats els controlfile (esborrar RECOVER DATABASE .... i ALTER DATABASE OPEN RESETLOGS).\n3) Restauració de fitxers de dades en el sistema destí: realitzem una recuperació de la còpia de seguretat en les ubicacions corresponents del sistema destí. Les localitzacions dels datafiles hauran de coincidir amb les que haguem descrit en l'script crea_bd.sql (tal com hem vist en el punt anterior), ja que al llançar-lo, haurà de trobar tots els fitxers per a poder realitzar correctament el procés. En el cas que haguem fet un backup offline, no caldrà portar els fitxers de redologs del sistema origen, però si en el cas d'un backup online. Això és necessari per deixar la base de dades en un punt consistent, ja que durant el backup, tots els canvis que es produeixen en els tablespaces es van quedant registrats en els redologs. És una forma d'assegurar la consistència de la base de dades després del procés de recuperació.\n4) Procés final: recreació de control file i arrencada de la base de dades. Un cop ha acabada la recuperació, anem a fer la part final del procés, i les més crítica. Per a això, ja ubicats en el sistema destí, arrencarem el listener (pot ser que també hagi de realitzar algun ajust en el per a adaptar-lo al nom de la nova base de dades), i ens connectarem a la base de dades amb sqlplus. La base de dades no està arrencada, i executarem l'script crea_bd.sql que hem creat i ajustat anteriorment:\ntm-des:orade1 1> sqlplus\nSQL*Plus: Release 9.2.0.8.0 - Production on Tue Jun 22 16:00:10 2010\nLa sentència arrenca la base de dades en mode NOMOUNT i realitza la recreació dels fitxers de control (les ubicacions d'aquests fitxers estan definides en el fitxer init <SID>. Prega, al parametre control_files). Durant aquest procés, es verifica que tots els fitxers existeixin físicament. En el cas de presentar algun error i s'aturi el procés (no existeix carpeta o els fitxers estan a un lloc diferent), corregirem els errors i tornarem a llançar el procés.\nUn cop acabada la creació dels fitxers de control, arrencarem la base de dades. La forma variada segons si partim d'un backup offline o online. Per exemple, per al backup online, que és un backup consistent ja que s'ha aturat tota l'activitat de la base de dades quan es va realitzar, executarem la següent sentència SQL:\nEn el cas d'haver realitzat un backup en línia, poden variar les sentències a executar. En el meu cas, vull deixar la base de dades consistent en un determinat moment del temps. Per a això, executi les següents sentències:\nRECOVER DATABASE UNTIL TIME '2010-06-10:01:00:00' USING BACKUP CONTROLFILE;\nHe recuperat la base de dades a un moment determinat del temps (la 1 de la matinada del 10 de juny de 2010). Per al procés, ha estat necessari tenir en el directori de redologs dels logs arxivats necessaris (provinents del sistema origen), perquè el seu contingut sigui aplicat sobre els tablespaces i arribar de forma coherent al punt del temps indicat.\nEn aquest moment, la base de dades ja està recuperada i oberta. Com a pas final, executarem la següent sentència per canviar el global database name (podem veure el valor actual executant la sentència select * from global_name;):\nALTER DATABASE RENAME GLOBAL_NAME TO DE1.world\nEn el meu cas, va arrencar a més Sap i realitzar una sèrie d'accions per deixar el sistema preparat per treballar amb ell. En el cas que estiguem només amb una base de dades de proves en qualsevol altre tipus d'instal·lació, ja tindríem les dades del sistema origen en línia i disponibles per poder realitzar qualsevol operativa sobre ells. També pot ser una manera útil de replicar un sistema de Business Intelligence per a sistema de test o de formació.\nUs deixo alguns links on podeu ampliar informació de la forma de realitzar tots els processos descrits, ja que la meva explicació ha estat bastant resumida i segons la forma de realitzar el procés, pot ser que hagueu de tenir moltes més coses en compte:\nOracle Dba Quick Guide.\nSap System Copy: per al cas que estigueu treballant amb Sap (s'expliquen aspectes addicionals en la còpia homogènia d'un sistema a un altre).\nBases de Dades ideades per gestionar grans volums\nAmb el creixement d'internet, i dels projectes web de més èxit, cada vegada és més necessària la utilització de bases de dades escalables i…


Presència d'anisakis en seitons en vinagre - NUMA Consultors\nPRESÈNCIA D’ANISAKIS VIUS EN SEITONS EN VINAGRE PROCEDENTS D’ESPANYA\nL’Agència Espanyola de Seguretat Alimentària i Nutrició (AESAN) ha comunicat una nova alerta alimentària per presència del paràsit viu anisakis, en semiconserves de seitons en vinagre procedents d’Espanya.\nLes Autoritats Sanitaries de la Comunitat Autònoma d’Andalusia, a través del Sistema Coordinat d’Intercanvi Ràpid d’Informació (SCIRI) han notificat una alerta d’intoxicació alimentària associada a la presència d’anisakis vius en el producte “BOQUERONES EN VINAGRE”, de la marca comercial PESCADOS MEDINA.\nProductes afectats per la presència d’anisakis:\n“Boquerones en vinagre”, en envasos de plàstic de 250 g, amb número de lot 270420 i data de caducitat 27/07/2020.\nEs recomana a les persones que tinguin en el seu domicili el producte afectat, s’abstinguin de consumir-lo i el retornin al punt de compra.\nEl producte implicat s’ha fabricat a Andalusia i s’ha distribuït a les següents comunitats autònomes: Andalusia, Aragó, Catalunya, Illes Canaries, Castella i Lleó i Madrid.\nTres persones afectades\nSegons la informació disponible en aquests moments, s’han detectat tres persones afectades amb símptomes lleus, en relació amb aquesta alerta alimentària.\n¿Què és l’anisakis?\nL’anisakis és un paràsit nematode (cuc rodó) de la família Anisakidae que pot parasitar tots els peixos de mar (salvatges o de piscifactoria), així com els salmònids criats en el mar, als peixos d’aigua salobre i també alguns peixos d’aigua dolça. Els cefalòpodes (calamars i sèpies) també poden allotjar larves d’anisakis.\nEn general, les larves d’anisakis estan presents en la cavitat abdominal del peix, enrotllades en espiral, envoltades per una càpsula en la superfície del fetge i en menor freqüència en la musculatura abdominal.\nAquest paràsit pot produir dos tipus de malaltia:\nL’Al·lèrgia a l’Anisakis, una reacció d’hipersensibilitat que implica al sistema immunològic. Les persones al·lèrgiques a l’anisakis han d’evitar menjar peix que estigui parasitat (ja estiguin les larves vives o mortes)\nl’Anisakiosi, una reacció inflamatòria que es produeix per l’accés de les larves vives a la cavitat abdominal, provocant símptomes de dolor abdominal, nàusees, vòmits, etc. L’anisakiosi només es pot contraure si es menja peix o cefalòpodes parasitats, crus o sotmesos a preparacions que no maten el paràsit.\nLa presència d’una sola larva pot provocar una síndrome intestinal o una reacció al·lèrgica.\n¿Com es pot evitar l’Anisakiosi?\nLes larves d’anisakis poden viure diversos dies en el peix fresc, una vegada pescat i l’única manera de no contraure la malaltia és destruint les larves a través de la cocció o la congelació.\nLa cocció, fritura, forn o planxa són preparacions que destrueixen l’anisakis, sempre i quan s’arribi als 60oC de temperatura, com a mínim durant un minut, en l’interior de tota la peça.\nLa congelació a temperatura inferior a -20oC, durant 24 h com a mínim, també destrueix a l’anisakis, però cal tenir en compte que en la majoria dels congeladors domèstics, la temperatura de congelació només arriba a -18oC. En aquests casos, per a poder destruir les larves d’anisakis, el producte s’haurà de mantenir congelat durant 5 dies.\nPel que fa a la indústria alimentària:\nEl Reglament (CE) 853/2004 obliga que tots els operadors que comercialitzin productes de la pesca que s’hagin de menjar crus o pràcticament crus, sotmetin aquests productes a congelació de -20°C durant un període mínim de 24 hores.\nAquest és el cas dels escabetxos, fumats, salaons, marinats, etc., sempre que no hagin rebut prèviament un tractament que hagi pogut destruir el paràsit.\nEls establiments que serveixen menjar als consumidors finals, a col·lectivitats o aquells que elaboren aquests productes per a la venda al consumidor final, hauran de garantir que els productes de la pesca per consumir crus o després d’una preparació que sigui insuficient per a destruir els paràsits, han estat prèviament congelats en les condicions establertes per la legislació.\nEl Real Decreto 1420/2006 obliga als establiments esmentats a posar en coneixement dels consumidors, que els productes de la pesca per consumir crus o amb una preparació insuficient per matar els paràsits, han estat sotmesos a congelació. Aquesta comunicació es realitzarà a través dels procediments que considerin apropiats, entre d’altres, mitjançant cartells o en les cartes menú.\nL’empresa PESCADOS MEDINA no va realitzar un procés corretce de congelació previ a l’addició de vinagre. El marinat amb vinagre dels seitons no és un tractament efectiu per destruir l’anisakis i és per això que s’han detectat larves vives d’anisakis en els seitons en vinagre.\nNuma Consultors, Assessorament en Seguretat Alimentària


Justícia espanyola - Núria Cadenes - Blogs de l'indirecte!cat\nDilluns, 19.4.2010. 05:00 h\naudiència nacional, egunkaria, garzón, justícia, tortures\nL’oxímoron, explicita el diccionari, és la figura retòrica que consisteix a unir en una mateixa expressió mots de sentit contrari: docta ignorància, hi posen com a exemple; instant etern, recordo d’alguna altra banda; i música militar (és del Woody Allen, aquest?), ombra radiant, silenci eixordador... Darrerament, alguns fets mediàticament intensos han tornat a recordar-nos la fila que fa l’oxímoron per excel·lència (i de conseqüències un dia galdoses i l’altre, sagnants): justícia espanyola.\nHi ha aquests cops de pit de la progressia veïna tot defensant l’individu que va perpetrar la ràzzia olímpica i que conscientment va tancar els ulls i les orelles davant de les denúncies de tortura (paladí de què, aquest Garzón? De la bossa al cap, dels cops que desfiguren un rostre fins l’inimaginable?). El Tribunal d’Estrasburg ja va desemmascarar el personatge quan el va assenyalar per no haver volgut investigar aquelles explícites i documentades i esfereïdores denúncies de tortura. Que ara uns falangistes el facin seure a la banqueta de la inhabilitació no és sinó un capítol més del sainet que s’interpreta en aquelles sales ràncies de toga, crucifix i caspa que van transitar de dictadura a segona restauració borbònica sense haver-se de despentinar (un canvi de rètol, plop!, el TOP franquista es fa “Audiencia Nacional” i continua bregant per preservar idèntiques “unidades de destino”). Ells solets es retraten: ja s’ho faran.\nHi ha l’escàndol d’Egunkaria, amb més tortures, i persecucions i un diari tancat i la mena de coses que fan esgarrifar qualsevol persona o ens amb sentit democràtic (menys les persones o ens –jo no sabria pas dir què són– que configuren la progressia veïna, la dels cops de pit garzonians: ja s’ho faran, aquests, també).\nHi ha tota la potineria que tapa corrupteles perquè sí, perquè tu ho vals i això nostre és molt bonic, t’estimo un ou, amiguet de l’ànima. En fi. Més enllà del grau de maduresa que puguin mostrar les converses intervingudes a Francisco Camps, el cas és que el jutge que ho havia d’investigar s’havia declarat, poc abans, “més que amic” del sospitós i que, ves quines coses, de seguida va trobar que allò dels vestits i dels regals i els milions de despesa pública no justificada no tenia res a veure amb l’altre Teletubbie, és clar que no: una abraçada!\nHi ha, en fi, aquest brillant monument a la separació de poders que els veïns de ponent han alçat en forma de tribunal de les essències constitucionals.\nLa llista no pot ser ni de bon tros exhaustiva. Recent, tot just. Una mostra d’aquest seu mal estructural. D’aquest nostre perdre el temps si és que ens deixem tornar a enfangar en la reforma d’un edifici que té ànima de corc. Justícia espanyola és un oxímoron. Ja és hora de treure’ns de sobre aquest pes mort.\n3878 lectures 4 comentaris\n4 de maig de 2010, 00.15 h\nEscrius de puta mare. Penso visitar aquesta plana web molt més sovint.\n20 d'abril de 2010, 13.12 h\nJusti...¿¿QUEEEEEE??? , ¡MANDEEEEEE??????.\nJustícia i espanyola son paraules antònim-es, Núria.\n19 d'abril de 2010, 18.05 h\nNúria, ets genial. No fa pas gaire que vaig aprendre el significat d'"oxímoron". Quan he vist que ho apliques a "justícia espanyola", m'ha semblat l'exemple més aclaridor per explicar què vol dir la parauleta. S'hauria de posar a les escoles per ensenyar-la.\n19 d'abril de 2010, 06.17 h\nL'escàndol del Egunkaria és una repetició quasi calcada del cas Egin, diari que el jutge Garzón va tancar l'any 1998.


Una iniciativa pensada per a que el poble puga conèixer la nova campanya de civisme de l'ajuntament mitjançant un dia de festa pensat per a menuts i grans\nL'Ajuntament de Quartell celebra aquest diumenge dia 4 de febrer el seu primer 'Dia del Civisme', una iniciativa pensada per a que el poble puga conèixer la nova campanya de civisme de l'Ajuntament mitjançant un dia de festa pensat per a menuts i grans.\nEl dia començarà a les onze del matí a la Plaça d'Espanya on s'ubicarà un estand amb informació sobre la campanya de civisme 'És cosa de tots'. Qui ho desitge també podrà replegar el poal per a separar matèria orgànica a casa i hi hauran preparades activitats per als més menuts relacionades amb el reciclatge i la sostenibilitat. D'altra banda, totes les persones que vinguin acompanyades dels seus gossos rebran un obsequi totalment gratuït per part de l'Ajuntament de Quartell.\n'És cosa de tots'\nAquesta nova campanya de civisme tracta de conscienciar a tots els veïns i veïnes que xicotets comportaments individuals contribueixen en gran mesura mantenir el poble net, amb un ambient més cordial i respectuós. Replegar els excrements de gos, respectar les normes trànsit o respectar les hores de descans són algunes de les mesures proposades en aquesta campanya per fer entre tots i totes, un poble millor.


Etiqueta estudi - AraVallès\nResultats de l'etiqueta estudi\nEl Consell Comarcal fa un estudi sobre les telecomunicacions als polígons del Vallès Oriental\nEl Consell Comarcal ha iniciat un estudi per fer una diagnosi de l’estat de situació de les telecomunicacions als Polígons d’Activitat Econòmica del Vallès Oriental i les seves necessitats. Aquesta diagnosi ha de permetre un coneixement més...\nJa es coneixen els noms dels guanyadors de la tercera edició del Concurs de Disseny Jove, convocat pel Gra, l'equipament de Joventut de Granollers. Són Miguel Tejero Ortiz, de 29 anys i de Granollers; i Mireia Curós Bahamonde, que té 26 anys i és...\nVuit de cada deu adolescents utilitzen les xarxes socials\nEl 78 per cent dels adolescents espanyols de 12 a 17 anys utilitza les xarxes socials i, posats a escollir, vuit de cada deu prefereixen Tuenti per sobre d'altres webs com Facebook. Així es desprèn d'un estudi dut a terme per la Universitat Camilo...\nFoment publicarà al juliol l'estudi dels traçats per al Quart Cinturó\nEls dos primers trams del Quart Cinturó (B-40), que connecten Abrera amb Olesa de Montserrat i Terrassa amb Viladecavalls, es van obrir a la circulació de vehicles aquest dimarts; tenen una longitud de set quilòmetres. El ministre de Foment, José...\nUn estudi constata que el soroll del kàrting superarà els límits permesos\nUn estudi d'impacte acústic encarregat per l'Ajuntament de Cardedeu demostra que el soroll que provocarà el circuit de kàrting de Llinars, si s'acaba construint, superarà els límits permesos per la legislació vigent. L'informe ha estat realitzat...\nUns 50 caçadors de meteorits es reuneixen a Sant Celoni\nSant Celoni acull des d'aquest dimecres i fins divendres una trobada de treball sobre tècniques de detecció, estudi i recuperació de meteorits organitzat per l'Institut de Ciències de l'Espai i l'Institut d'Estudis Espacials de Catalunya. En total...\nL'aigua és quatre vegades més cara a l'Ametlla que a Fogars de Montclús\nEls veïns de l'Ametlla del Vallès paguen 2,071 euros pel metre cúbic d'aigua; els de Fogars de Montclús abonen, per la mateixa quantitat de líquid, 0,508 euros. És a dir, que l'aigua és quatre vegades més cara a l'Ametlla que a Fogars de Montclús,...\nL'oferta en català que hi ha a Granollers és d'un nivell mitjà. Aquesta és la principal conclusió a la qual ha arribat l'Ofercat, un exhaustiu estudi d'observació de la retolació, les comunicacions escrites i la llengua oral d'identificació i...\nFoment reitera que el Quart Cinturó serà una autovia\nHi ha certs assumptes que, sense remei, es repeteixen cada cop que el secretari d'Estat d'Infraestructures i Planificació, Víctor Morlán, visita Catalunya. Com el projecte del Quart Cinturó o Ronda del Vallès. El representant del ministeri de...\nEl Museu de Granollers alerta del risc de la pèrdua de biodiversitat\nLa prestigiosa revista Trends in Ecology and Evolution publica aquest mes d'octubre un article de revisió sobre el fenomen conegut com a deute d'extinció d'espècies, en el qual alerta que la pèrdua d'espais oberts per l'abandonament de les...


Inaugurats el Centre de Premsa i l'Espai Fòrum, per comprar-hi entrades i informar-s'hi\nDes d'aquest matí funciona l'Espai Fòrum, al Portal de l'Àngel de Barcelona. L'estand, de 170 metres quadrats, vendrà a partir d'ara les entrades dels espectacles i exposicions del Fòrum Ciutat i donarà totes les informacions necessàries per gaudir de l'esdeveniment. Avui també s'ha presentat una de les eines bàsiques per poder informar sobre totes les activitats del Fòrum 2004. Es tracta del Centre de Premsa que hi ha al Centre de Convencions del Recinte.\n03/05/2004 - 00.00 Actualitzat 03/05/2004 - 17.47\nDes d'aquest matí el Fòrum ha instal·lat un espai on es poden comprar entrades, informar-se i inscriure's als Diàlegs, al Portal de l'Àngel de Barcelona. L'estand l'ha inaugurat Joan Clos, comprant la primera entrada per als espectacles del Fòrum Ciutat. Es tracta del concert inaugural "Rèquiem de Guerra" de Benjamin Britten, dirigit per Mstislav Rostropóvitx. Clos ha aprofitat per parlar amb alguns responsables d'altres espectacles i ha comprat diverses entrades. I avui també s'ha inaugurat el Centre de Premsa, que acollirà els 2.000 periodistes acreditats per seguir les activitats del Fòrum durant els 141 dies de durada. D'aquests 2.000 informadors, un 30% són de la premsa internacional. El Centre de Convencions de Barcelona serà durant els dies del Fòrum el punt de trobada entre els professionals de la informació i l'organització de l'esdeveniment, així com el punt de trobada amb els ponents dels Diàlegs del Fòrum, els artistes i, en general, tots els que desenvoluparan durant 141 dies alguna activitat al recinte.


Extractor per a Thunderbird - Correu Electrònic\nEm trobo recentment amb una situació en què vaig haver d’extreure una quarantena de correus electrònics amb fitxers adjunts a Thunderbird. Si ho fes manualment, perdria molt de temps i vaig decidir buscar una manera d’extreure tots els fitxers adjunts automàticament. en comptes d'estalviar temps per a aquesta operació i per a futures operacions.\nPer sort genbeta va publicar un enllaç a la secció Extractor de fixació de Thunderbird extensió de l’altre dia que es pot utilitzar per extreure diversos fitxers adjunts automàticament a Thunderbird.\nL'extensió facilita l'extracció de diversos fitxers adjunts alhora. Només cal que seleccioneu tots els correus electrònics que vulgueu desar al vostre sistema i feu clic amb el botó dret a continuació.\nAl menú contextual es pot seleccionar l'opció d'extreure'ls al directori Thunderbird predeterminat o a una altra ubicació. Però potser voldreu configurar l'extractor d'adjunts abans d'utilitzar-lo.\nPodeu, per exemple, afegir tipus de fitxer potencialment perillosos a un filtre de manera que no s’estalvien els fitxers adjunts executables, afegir una ruta de desar predeterminada o definir quina acció hauria de tenir lloc si ja existeix un nom de fitxer.\nLa instal·lació és una mica més complicada que instal·lar extensions a Firefox. Heu de descarregar el fitxer xpi i instal·lar-lo directament a Thunderbird anant a Eines> Extensions> Instal·lar. Trieu el fitxer descarregat i s’instal·larà automàticament al proper inici.\nActualitza : El dispositiu de fixació addicional ara està allotjat al dipòsit oficial de complements de Mozilla per a Thunderbird. La forma d’instal·lar l’extensió al client de correu electrònic ha canviat lleugerament. Primer cal descarregar l’extensió des del lloc web de Mozilla fent clic amb el botó dret sobre l’enllaç de baixada i seleccionant l’opció Desa com a des del menú contextual.\nA Thunderbird feu clic a Eines> Complements> Extensions i, a la icona del menú petit que hi ha al costat del camp Cerca tots els complements a la part superior. Seleccioneu Instal·la el complement del fitxer i trieu el fitxer que acabeu de descarregar. L’extensió s’instal·la automàticament i cal reiniciar el navegador abans que s’activi.\nNo necessiteu l’extensió si voleu desar diverses extensions d’un sol correu electrònic. En aquest cas, només cal que feu clic a l'enllaç 'Desa tot l'enllaç' per desar tots els correus adjunts al vostre sistema local.\nNo obstant això, és excel·lent si heu rebut diversos correus electrònics amb fitxers adjunts i voleu desar-los al vostre sistema.


Aeroports i gestió del trànsit aeri que treballen amb socis de l'aviació per millorar el transport aeri europeu - Reporter UE\nQuan una nova Comissió Europea comença a treballar aquesta setmana, els socis de la indústria aeronàutica europea volen subratllar el seu compromís amb el cel únic europeu (SES).\nDavant d’un creixement parcial del trànsit aeri a curt termini i importants desafiaments de finançament per a tot el sector de l’aviació, els temes d’eficiència i rendiment s’han convertit en un focus clau per a totes les parts interessades en la indústria i EUROCONTROL. Això significa que el SES de la UE és una prioritat més alta que mai, i que la capacitat aeroportuària terrestre s’ha d’abordar amb el mateix sentit d’urgència que la capacitat de l’espai aeri i altres objectius del SES.\nTot i que l’objectiu de capacitat d’espai aeri a llarg termini del cel únic europeu no té relació amb cap objectiu de capacitat aeroportuària per ara, EUROCONTROL i ACI EUROPE treballen junts des del 2008 per augmentar l’eficiència operativa als aeroports mitjançant la implementació d’un procés anomenat presa de decisions en col·laboració aeroportuària (A-CDM). Aquesta col·laboració es va complementar amb acords similars amb l’organisme comercial IATA i CANSO, l’organisme comercial mundial per a la gestió del trànsit aeri.\nEl 9 d’aquest anyth Conferència i exposició anual ACI AIRPORT EXCHANGE * que va tenir lloc ahir i avui a París amb el tema "Best in Class Airports", es va publicar una actualització del que s'ha aconseguit fins ara.\nA-CDM permet compartir en temps real d’informació i informació operativa entre els actors que utilitzen un aeroport, creant així una “consciència de situació comuna”. Això, al seu torn, millora la interacció entre els operadors aeroportuaris, el control del trànsit aeri i les companyies aèries sobre el terreny, permetent un ús més optimitzat de la capacitat aeroportuària escassa, una millor puntualitat i una reducció de les emissions gasoses. També s'intercanvia informació entre la comunitat de l'aeroport i el gestor de xarxes de l'EUROCONTROL, que permet una major previsibilitat per a la xarxa. Com a tal, A-CDM és una base de referència important per al desplegament de SESAR.\nFins ara, A-CDM s’ha implementat completament a 15 aeroports europeus i acull el 27.8% del trànsit europeu de passatgers, equivalent a 480 milions de passatgers a l’any. Mentre que aeroports de Munic, Brussel·les, París-Charles de Gaulle i Frankfurt van ser els primers a adoptar el procés, l'aeroport d'Oslo, Roma-Fiumicino, Berlín-Schoenefeld, Madrid-Barajas, Stuttgart, l'aeroport de Milà-Malpensa i - L’aeroport de Gatwick: aquest any tindrà tots els programes A-CDM totalment implementats.\nActualment, altres aeroports de 12 a tot Europa estan en procés d'implementar A-CDM tant localment com totalment.\nEl director general d'EUROCONTROL, Frank Brenner, va dir: "A-CDM es tracta realment de millores en el rendiment mitjançant el canvi cultural i l'associació proactiva. Destaca la naturalesa de la xarxa de caixers automàtics on una decisió aparentment local pot tenir implicacions a tot Europa. La connexió dels aeroports a la xarxa mitjançant A-CDM té un efecte positiu tant en termes de capacitat com de predictibilitat, amb avantatges per a cada jugador implicat. Aquest vincle el pot fer el gestor de xarxa i és un dels avantatges principals que aquesta funció aportarà al caixer automàtic europeu en general ".\nEl director general d'ACI EUROPE, Olivier Jankovec, va dir: “Els aeroports europeus lideren la implementació d'A-CDM a nivell mundial. Això forma part del seu enfocament molt fort en el rendiment i la qualitat, que forma part de la seva estratègia per potenciar les seves pròpies posicions competitives. En fer-ho, aquests 15 aeroports ofereixen avantatges tangibles, inclosa la reducció de la base de costos operatius dels seus socis de línies aèries en més de 56 milions d'euros a l'any. Aquest augment de l'eficiència fa que l'experiència dels passatgers sigui més puntual i redueixi l'impacte ambiental de les seves companyies aèries. També ens permet suar els nostres actius i aprofitar al màxim la capacitat aeroportuària existent. Això és un guanyar-guanyar-guanyar ".\nEl desenvolupament d’aquests programes continuarà amb ACI EUROPE, EUROCONTROL i CANSO fomentant activament els nous participants, mitjançant la promoció dels beneficis obtinguts pels participants actuals.\nPer accedir a una llista completa de tots els aeroports europeus que participen en A-CDM parcial o totalment implementada, feu clic aquí.\nTemes relacionats:A-CDMACI EuropaPresa de decisions col·laboratives en aeroportsCANSOEurocontrolFrank Brennerguanyar-guanyar-guanyar


Carta Arqueològica de Barcelona - 044/98\nUTM X: 430675,00000 | UTM Y: 4580980,00000\nEn aquesta intervenció arqueològica es van practicar 8 sondejos de 3 x 3 m. repartits per tot el solar. L’objectiu era valorar las possibles restes arqueològiques i documentar la seqüència estratigràfica. D’aquesta manera es va poder documentar una sèrie de nivells estratigràfics que contenien material arqueològic que es va ubicar dins del Bronze Antic. L’altre fase d’ocupació del solar es situava ja dins del segle XIX-XX amb les restes de fonamentacions de l’antiga fàbrica.\nMarc Jiménez Marzo - ARQUEOCAT\nEnderroc i construcció d'un bloc de cases


Volkswagen es podria vendre Ducati\nEls de la Baixa Saxònia volen enfortir el seu múscul financer per fer front a les multes derivades del "Dieselgate" i iniciar la transició cap els cotxes elèctrics\nVolkswagen està estudiant la possibilitat de vendre la seva filial de motos Ducati per uns 1.000 milions d'euros, segons informa l'agència Reuters. Adquirida pel grup l'any 2012 per 860 milions, la llegendària marca de Borgo Panigale no ha acabat de fer-se important en el conglomerat industrial del grup VAG tot i els seus bons resultats econòmics.\nUna marca rendible\nDucati va facturar 731 milions d'euros durant 2016 (un 4'1% més que el curs anterior) i va obtenir un benefici net de 51 milions, cosa que representa un marge operatiu del 7%.\nAmb la seva venda, el grup Volkswagen podria acumular fons de reserva per fer front a les milionàries multes procedents dels Estats Units arran de l'escàndol del "Dieselgate" i fer els aprovisionaments necessària per començar a preparar l'electrificació progressiva dels cotxes del grup, un procés que ja no té aturador ni marxa enrere.\nDe moment el grup VAG ni la consultora Evercore -que ha analitzat l'estat del grup VAG i ha posat damunt la taula la possible venda de Ducati- no han confirmat ni desmentit el rumor. Val a dir que diversos grups industrials asiàtics (indis i xinesos, principalment) haurien mostrat cert interès per l'adquisició de la mítica marca de Borgio Panigale.


Ceip Sant Miquel by antonia pol torres - Issuu\nCEIP SANT MIQUEL 2018\nProjecte: Per què hi ha tants d’incendis a les Illes Balears? Com afecten al nostre ecosistema? Quines són les mesures de prevenció?\nCurs: grup de feina de 4 , 5 i/o 6è\nCompetència global que es vol ajudar a desenvolupar en l’infant: Aprendre a aprendre Model teòric que es vol ajudar a construir: Treball per projectes\nContext d’aprenentatge: Prendre consciència de la realitat dels boscos de Balears. Integració consciencià mediambiental\nContext d’aplicació: Reforestació duna zona propera. Campanya al municipi de prevenció d’incendis.\nÀrea que orienta la seqüenciació: Ciències Socials i Naturals\nAltres àrees que es treballen: Matemàtiques, Art, Llengua Catalana\nDurada: 1 trimestre\n- Formular preguntes obertes - Fer hipòtesis, comparar i verificar. - Elaborar un pla de feina per organitzar tot el treball. - Extreure i redactar conclusions i generalitzacions. Redactant textos, fent mapes conceptuals. - Seleccionar, tractar i interpretar la informació relacionada amb els incendis forestals. Interpretar gràfics. - Conèixer la geografia de la Península de Llevant i les zones més afectades pels incendis. - Saber què és un incendi forestal, les causes i conseqüències què pot tenir. - Interpretar dades actuals relacionades amb els incendis forestals sobre causes, superfície, temporalitat, nombre d'incendis, municipis... - Conèixer les principals zones de risc dels incendis forestals a Balears\nCB7: Aprendre a aprendre Comparar i classificar Definir Raonar: fer inferències i establir relacions. Adquirir autonomia en l’aprenentatge CB8: Autonomia i iniciativa personal Planificar projectes CB1: Lingüística Exposar Escoltar Seleccionar, processar i comunicar informació Estructurar i organitzar el propi coneixement Contrastar solucions, verificar hipòtesis i establir conclusions. CB3: Coneixement i interacció amb el món físic Comprendre successos. Predir conseqüències. Aplicar el pensament científic per comprendre i resoldre problemes. Comprendre processos de transformació. Conèixer el medi i la interacció humana en ell. Definició i aplicació de conceptes bàsics. Valorar i aplicar el mètode científico-tècnic. Observació i anàlisi de fenòmens. Posar exemples i contraexemples.\nFer preguntes Fer hipòtesis Extreure conclusions Mapes conceptuals Interpretació de dades Elaboració de gràfics Anàlisi de mapes geogràfics Què és un incendi Tipus d'incendis i fases Causes i conseqüències que provoquen els incendis forestals Accions que es fan per l'extinció d'un incendi Accions que es fan per la prevenció dels incendis forestals La reforestació Les plantes forestals El bosc Actuacions en cas de detecció d'un incendi forestal\nCriteris d’avaluació: És capaç de... - Posar en pràctica les estratègies procedimentals necessàries per dur a terme el treball per projectes (fer hipòtesis, fer preguntes, cercar i tractar la informació, treure conclusions...) - Cooperar i participar en el treball en equip, amb una actitud de col·laboració i de respecte cap a tots els membres del grup. - Localitzar informació senzilla en un text, imatge, dvd... - Explicar oralment les causes que fan que es produeixi un incendi. - Explicar oralment les conseqüències que té un incendi. - Conèixer quines són les mesures per extingir i prevenir un incendi. - Localitzar en un mapa les zones d'alt risc d'incendis. - Argumentar la resposta a la pregunta clau.\nACTIVITAT D’ENSENYANÇA-APRENENTATGE I AVALUACIÓ\n1) Activitats d’exploració: Què aprendrem? Idees prèvies? - Conversa inicial - Notícies relacionades - Materials de boscos cremats - Criteris per seleccionar la pregunta clau - Formulació de la pregunta clau\n2) Activitats d’introducció de nous punts de vista - Converses per organitzar/decidir - Plantajament d’objectius individuals i de grup - Formulció d’hipòtesis - Preguntes d’ampliació/complementàries - Treball amb informació: d’internet, revistes, dvds, llibres, fotocòpies, notícies de diaris, fulletons, cartells, xerrades… - Selecció de la informació - Tractament de la nformació: lectura de textos específics, subratllat, extreure idees principals, paraules claus,interpretar... - Lectura de notícies - Visualització dvds - Visita 112\n3) Activitats de síntesi i estructuració - Converses per organitzar/decidir - Classificació/agrupació preguntes - Pla de feina - Guió de feina - Criteris per seleccionar informació - Anàlisi de gràfics de dades sobre els incendis - Fer resums, mapes conceptuals, esquemes\nTemps (sessions At. a la diversitat Avaluació/regul. 1h 30’)\n- Mestre anotant conversa. - Moderador\nOrganització tot el grup\nLlibres de consulta, videos, graelles, diaris, fuls, colors... (segons cada activitat)\nLibres de consulta, videos, graelles, diaris, fuls, colors, cartolines, càmeres fotogràfiques, ordinadors, impressions, material del bosc...\nListat de paraules claus de la conversa\n- Relectura de la conversa transcrita, identificant idees prèvies preguntes, arguments... cada cosa d’un color\nOrganització tot el 3 sessions grup, grups cooperatius, individual, parelles... (segons cada activitat)\nConverses individualitzades, llibres visuals, fotografies, cartolines amb paraules rellevants, simplificació de textos, peus de foto, llistats d’idees importants, mapes de relacions, dibuixos, material manipulatiu...\n- Converses d’avaluació al final de la sessió - Explicar als companys que anam fent - Revisió de criteris pactats - Revisió d’objectius pactats - Revisió pla de feina - Bases d’orientació i rubriques d’autoavaluació - Revisió de textos - Elaboració de mapesconceptuals de sintesi ...\nConverses individualitzades, libres visuals, fotografies, cartolines amb paraules rellevants, simplificació de textos, peus de foto,\n- Converses d’avaluació al final de la sessió - Explicar als companys que anam fent - Revisió de criteris pactats\nllistats d’idees importants, mapes de relacions, dibuixos, material manipulatiu...\n- Elaborar textos informatius redactant conclusions - Interpretar imatges, mapes... - Fer experiments per identificar els elements necessaris per a que es produeixi foc. - Interpretar mapes per localitzar les zones afectades pels incendis i les zones d'alt risc a Baleaars. - Interpretar mapes de les temperatures a Balears - Observacions amb el microscopi de fusta i Carbó. - Conèixer la mesura de superfície: hectàrea. - Contactar amb la xarxa forestal per fer: xerrada sobre els incendis forestals, la prevenció i l'extinció. - Conèixer les plantes forestals. - Elaboració de cartells per a la campanya\n4) Activitats de generalització i aplicació - Converses per organitzar/decidir - Sortida/activitat de reforestació - Campanya prevenció incendis al municipi - Visita de la xarxa forestal - Visita de l’112 - Treure conclusions - Comunicar el nostre projecte pares, alumnes...\n- Revisió pla de feina - Revisió d’objectius pactats - Bases d’orientació i rubriques d’autoavaluació - Revisió de textos - Elaboració de mapes conceptuals de sintesi ...\nConverses individualitzades, libres visuals, fotografies, cartolines amb paraules rellevants, simplificació de textos, peus de foto, llistats d’idees importants, mapes de relacions, dibuixos, material manipulatiu...\n- Converses d’avaluació - Rubriques d’autoavaluació final - Revisió d’objectius pactats - Revisió pla de feina\nhttps://www.arabalears.cat/etiquetes/incendis_forestals.html http://www.caib.es/sites/xarxaforestal/ca/publicacions-19809/ http://www.caib.es/sites/xarxaforestal/ca/iv_pla_general-66858/ http://www.aemet.es/ca/eltiempo/prediccion/incendios http://www.caib.es/sites/112/ca/portada-8673/?campa=yes\nAdjuntam uns cartells de la campanya antiencendis, realitzats Els cartells es tendran difusió i es penjaran per tot el poble.


Autors add.: Capdevila, Montserrat (Ed.) ; Sellés, M. Dolors (Ed.)\nDescobreix el transport públic de la teua ciutat : descobreix la teua ciutat / autors: Núria Barberà Martínez, Ermini Carreras Adell, Carme Valldepérez Espuny\nBarberà Martínez, Núria\nTortosa : Ajuntament de Tortosa. Regidoria d'Ensenyament i Estudis Universitaris, 2005\nConté: Guia del professorat; Dossier de l'alumne/a. A la coberta: Centre de Recursos Pedagògics del Baix Ebre.\nMatèries: Transport públic ; Ensenyament de la geografia ; Material didàctic\nAutors add.: Carreras Adell, Ermini ; Valldepérez Espuny, Carme\nAutors add.: Ajuntament de Tortosa. Regidoria d'Ensenyament i Estudis Universitaris ; Centre de Recursos Pedagògics del Baix Ebre\nTortosa : Ajuntament de Tortosa. Regidoria d'Ensenyament i Estudis Universitaris, DL 2008\nConté: Guia del professorat; Dossier de l'alumne/a.\nMatèries: Transport públic ; Material didàctic ; Ensenyament de la geografia


Històries Manresanes: La vaga de la Fàbrica Nova de 1946\nLa desaparició de la Fàbrica Nova és ja un fet assumit per la consciència manresana, amb ella s'han emportat els records i el que quedava de la memòria històrica del moviment obrer manresà. Potser no s'ha parlat gaire del tema, però a la fàbrica Bertrand i Serra es van viure episodis molt especials, com per exemple la vaga que van protagonitzar les dones l'any 1946, una de les primeres realitzades en plena dictadura franquista a l'estat espanyol. Fita doblement important per tractar-se d'una de les primeres reivindicacions públiques i populars en una època on sobretot destacava la dura repressió i el silenci imposat, i pel fet de ser les dones les protagonistes, les quals havien de trencar amb més tabús patriarcals i prejudicis a l'hora d'encapçalar la lluita de la classe treballadora, tan important pel desenvolupament econòmic de Manresa.\nSón molts els historiadors i historiadores que consideren la vaga general de Manresa, el gener del 1946, com la primera gran vaga que va patir franquisme. No va ser la primera vaga, ni tampoc la primera protagonitzada per dones, ja que a principis de gener hi havia hagut una altra vaga a Castellar del Vallès, també protagonitzada per dones, però, malgrat el silenci de la premsa franquista, va influenciar tot un moviment vaguístic arreu de Catalunya.\nEl 24 de gener del 1946, a Manresa, se celebrava l'aniversari de la "Liberación" (entrada dels exèrcits nacionals a la ciutat) i lògicament era dia festiu. El divendres següent era dia de paga a Bertrand i Serra, la fàbrica tèxtil més gran de l'estat espanyol. Però les treballadores cobraven un dia menys. No els havien pagat la festa de la "Liberación" i com que no hi estaven d'acord, van decidir no acceptar el sobre amb la setmanada i van parar de treballar.\nEl dilluns 28 ja feia quatre dies que la fàbrica estava aturada i l'alcalde va anar a donar suport al director de la fàbrica. Tots dos es van reunir amb una representació de les treballadores perquè tenien por que el conflicte s'encomanés a altres empreses. Però les dones es mantenien fermes: no tornarien a la feina si abans no se'ls pagava el plus de vida cara i el dia que els havien descomptat.\nJa era dimecres i totes les treballadores de la Bertrand i Serra estaven tancades dins la fàbrica. Si no engegaven les màquines, ningú no podria tornar a casa. Però tot i l'ultimàtum, les màquines van continuar aturades i el governador va decidir utilitzar l'última mesura de força: a la tarda va arribar la policia armada de Barcelona, els temuts "grisos". Amb la seva presència, la situació a l'interior de la fàbrica encara va empitjorar, però les dones no es van fer enrere. El governador va haver d'ordenar la retirada de la policia, i va demanar a les dues parts del conflicte que pactessin una solució. El dijous 31, quan faltaven deu minuts per les sis de la tarda el personal va arribar a la fàbrica disposada a treballar. Finalment, l'empresa havia cedit: va pagar el festiu i el plus de vida cara que les dones reivindicaven feia temps.\n- COMAS, Francesc (2009). Històries de Manresa. Manresa: Zenobita.\n- GARCIA, Gal·la (2005). En veu de dona: La Fàbrica Nova de Manresa. Manresa: Ajuntament de Manresa\n- Pecats Capitals (2006), Capítol 3: Aturar les màquines, Televisió de Catalunya\nEtiquetes: Antifranquisme, Món obrer manresà


Reforç policial prop de l'hotel Nord Gironí a Sarrià per robatoris a la zona - Diari de Girona\nReforç policial prop de l'hotel Nord Gironí a Sarrià per robatoris a la zona\nEls autors dels actes vandàlics serien persones que entren i surten de l'edifici de l'hotel, ara en desús\n30·04·21 | 00:55\nL'hotel Nord Gironí, a Sarrià de Ter, actualment es troba en desús. MARC MARTÍ\nSarrià de Ter incrementa la vigilància policial a la zona de l'hotel Nord Gironí, al carrer Major, després de detectar-se moviment de persones dins l'edifici, actualment en desús, i que algunes cases del voltant patissin incursions als patis i robatoris puntuals. L'Ajuntament ha detectat la problemàtica arran de les queixes dels veïns afectats, i estan prenent mesures per aturar aquesta situació.\nL'alcalde de Sarrià, Narcís Fajula, explica que s'han detectat alguns individus que «entren i surten d'aquest hotel». Fajula diu que l'empresa de capital-risc que té la propietat de l'immoble «hi havia posat mesures de seguretat», però tot i això aquestes persones hi accedeixen per un lateral a tocar d'un descampat, «que dona als patis de tres o quatre cases». Són els que entren dins el bloc abandonat de l'hotel també són les que haurien irromput en alguns dels patis, «hi entren i roben alguna cosa puntualment», apunta Fajula.\nAixò ha generat malestar entre els residents, que han traslladat les queixes al consistori. «És obvi que hi ha inquietud», expressa l'alcalde. Per aquest motiu s'ha intensificat la vigilància estàtica de la Policia Local, sobretot «a última hora del dia». L'objectiu és dissuadir aquestes persones perquè deixin d'entrar a l'antic Hotel Nord Gironí.\nD'altra banda, des de l'Ajuntament també han convocat una reunió el proper dimarts amb els veïns afectats, la Policia Local i l'empresa que té aquest hotel per abordar la problemàtica i «parlar de quines mesures hauran d'aplicar perquè no hi hagi aquest vandalisme», explica l'alcalde. Amb tot, Fajula espera que de la reunió en surtin un seguit de punts que ajudin a millorar la convivència en aquest sector i «acabar amb aquesta problemàtica d'una vegada per totes».


Terrassa és la cinquena amb la tarifa més econòmica de les 23 ciutats catalanes de més de cinquanta mil habitants de Catalunya, en relació al consum mig actual de 21m3/trimestre.\nMina, va sol·licitar a l’Ajuntament de Terrassa incrementar la tarifa de l’aigua en un 1,5%. Cal recordar que l’any passat es va acordar amb el mateix Ajuntament que no s’aplicaria cap increment sobre les tarifes del servei d’abastament d’aigua a la ciutat i que es mantindrien les tarifes aprovades pel 2014. L’esforç realitzat de forma continuada per disminuir despeses d’explotació i la política ambiental de Mina, que li ha permès assolir millores en el rendiment tècnic hidràulic de la xarxa i en l’estalvi d’energia de les instal·lacions, van fer possible mantenir la tarifa del 2015 igual que la del 2014. Cal tenir en compte però, que de cara al 2016 hi ha una previsió de consum d’aigua a Terrassa similar a la del 2015, mentre que augmenten, entre altres partides la de l’energia i els costos de tractament. Aquest any 2016, Mina haurà de fer front al cost d’adquisició d’un volum extra d’aigua necessari mentre es facin les obres de millora de la principal canonada que abasteix la ciutat de Terrassa des de la central elevadora d’Abrera, que impediran l’òptim aprofitament dels recursos propis.\nEn relació als costos de tractament, tot i estant garantits els cabals d’aigua necessaris per a aquest 2016, la manca de precipitacions dels darrers mesos té el seu impacte en la qualitat de l’aigua del riu i en el descens del nivell de l’aigua dels pous, fet que obliga a Mina a invertir més en la millora de la qualitat de l’aigua captada en origen i en la seva extracció. També augmenta la despesa d’amortització derivada dels costos d’inversió. En la mesura que augmenten els volums d’inversió, sobretot en la millora de la xarxa i de l’eficiència energètica per substitució dels equips d’elevació de les principals estacions de bombament, cal preveure una major despesa d’amortització. Una altra partida que augmentarà és la dels impostos i taxes a satisfer a la Generalitat, a l’Ajuntament i a d’altres administracions. No obstant, Mina intenta compensar aquests augments amb una contenció en la despesa de les partides de personal i subcontractació de serveis, en les que s’han previst un costos inferiors als de l’últim expedient.\nAmb la proposta d’un increment de l’1’5% en el preu de l’aigua, Mina s’alinea amb la pujada mitja dels impostos municipals per al 2016, tot i que els augments dels costos, justificarien un increment quelcom superior a aquest 1,5%.\nLa tarifa de l’aigua a Terrassa és de les més baixes de Catalunya\nCal recordar que la tarifa de l’aigua a Terrassa és una de les més baixes en relació amb la resta de poblacions de més de cinquanta mil habitants de Catalunya, algunes de les quals amb gestió pública del servei. A Terrassa el consum mig domèstic d’aigua té un cost de 24,91 euros per trimestre, situant-se en la franja baixa tarifària (càlcul realitzat a partir del consum mitjà de 21 m³ d’aigua per trimestre durant el 2015). Només quatre ciutats Mollet del Vallès, Granollers, Mataró i Girona tenen un cost inferior en aquest consum. Les 18 restants tenen tarifes més elevades, i el cost mig de totes elles és de 33,13 euros per trimestre. Cal tenir en compte que quatre de les cinc ciutats amb gestió directa municipal tenen un cost de l’aigua més alt que el de Terrassa. Les dades comparatives s’han fet amb informacions tarifàries del 2015 i a partir sempre del consum mitjà de l’aigua de Terrassa.\nPel que fa al preu de la quota fixa del servei, Terrassa també queda, com en el cas anterior, a la banda baixa de les tarifes. La quota fixa a Terrassa és de 14,75 euros/trimestre, sent la quarta més econòmica, per darrere de Granollers, Mollet i Girona. El preu de la quota fixa mitja de les 23 ciutats se situa en 21,06 euros/tr. A nivell de blocs de consum, el primer bloc a Terrassa se situa en 0,33 euros/m3, per sota, per exemple de Mataró, que amb gestió municipal té un preu de 0,36 euros/m³. Es cobra un preu diferent segons el consum real de cada usuari i el límit de consum en aquest primer bloc es de fins a 15 m³/trimestre). El segon bloc, en el límit marcat de 30 m³/trimestre, Terrassa fixa un preu que el situa la novena ciutat amb la tarifa més econòmica, amb 14 ciutats per damunt. També cal destacar que a Terrassa l’increment de la tarifa de l’aigua des del 2012 ha estat només d’un 10%, molt inferior a l’augment que s’ha anat aplicant a la resta de ciutats.\nEl preu unitari per a ús domèstic del m3 (1.000 litres) a Terrassa és: 1,3146 euros (0,0013 euros el litre).\nPosició de Terrassa en comparació de les 23 ciutats de Catalunya de més de 50.000 habitants. Dades extretes a partir de les tarifes del 2015.


1. . Turisme i cultura: introducció. La potestat d’intervenció dels poders públics en matèria de turisme i de cultura. L'Administració turística: la distribució de competències en matèria de turisme i de cultura entre les diferents administracions públiques. La gestió pública i la gestió privada de la cultura i els efectes en la gestió del turisme cultural. 2. Previsions normatives i bases jurídiques de la gestió del turisme cultural. La legislació internacional, estatal i autonòmica sobre patrimoni històric. Els recursos culturals com a recursos turístics: gestió, protecció i regulació. 3. Activitats professionals i activitats de prestació de serveis turístics i gestió de la cultura: règim jurídic.\nAnàlisi / estudi de casos 24,00 52,00 76,00\nTotal 24,00 52,00 76\nExposició oral a classe sobre un tema de l'assignatura 20\nResolució d'exercicis pràctics 20\nElaboració d'un treball escrit sobre un tema dels continguts de l'assignatura 60


Irlanda vota en referèndum el pacte europeu que consagra l'austeritat\nEls últims sondejos apunten a una victòria ajustada del sí, però el percentatge d'indecisos és alt. No cal el vistiplau irlandès per garantir que el tractat europeu entri en vigor\nARA Barcelona 31/05/2012 10:02\n260x366 Campanya a favor del 'no' a Dublín. AFP Campanya a favor del 'no' a Dublín. AFP\nIrlanda vota en referèndum el pacte fiscal impulsat per la cancellera alemanya, Angela Merkel, que compromet els 25 països que el van fer seu el mes de març –en van voler quedar fora el Regne Unit i la República Txeca– amb l'equilibri de les finances públiques, amb l'austeritat de les administracions. L'última enquesta publicada per l''Irish Independent' apunta a una victòria del sí (39%) davant del no (30%) tot i que el percentatge d'indecisos és encara prou alt (22%) com per mantenir obert el resultat.\nEls últims dos cops que els irlandesos han anat a les urnes a pronunciar-se sobre un tractat europeu, el resultat ha estat sempre el mateix, un 'no'. VA ser el 2001 amb el tractat de Niça i una altra vegada el 2008 amb el tractat de Lisboa. Els dos textos van quedar bloquejats i no van poder entrar en vigor a la UE fins que els irlandesos no van aprovar-los en una segona votació després de renegociar-ne alguns aspectes.\nAquesta vegada la situació és tota una altra. D’entrada perquè no cal el sí irlandès per garantir que el tractat europeu entrarà en vigor. Però a més, l’economia irlandesa passa hores baixes després d’esquivar la fallida l’any 2010 amb un rescat de la UE i l’FMI.\nLa coalició governant del Fine Gael –centre dreta– i els laboristes han fet campanya pel sí com també ho ha fet el centrista Fianna Fáil, tots amb l’argument d’evitar la incertesa econòmica que podria crear un rebuig al tractat europeu. A la banda del no s’hi ha destacat especialment el Sinn Féin amb un discurs contra l’austeritat que l’ha fet escalar posicions en els sondejos.


Desitjos d?independència pel proper 2010\nAquest és el darrer post del 2009 i en fer balanç de tot el que ha passat, no puc estar d’en recordar-me com estava ara justament fa un any. Fa un any estava amb la moral molt baixa. Havíem lluitat durant tot el 2008 per mirar de què Esquerra recuperés les seves dues lletres\nQuan em mori…\nArticle al bloc de deumil.cat sobre el que voldria que fos la cerimònia del meu enterrament. http://www.deumil.cat/bloc/?p=124 .\nImpressions des de Catalunya d?un català « exiliat» d?alemanya quan torna a casa: El transit\nContinuant amb aquesta sèrie d’articles sobre el que trobo de diferent de viure « exiliat» a Alemanya. El primer article vaig fer-ho sobre els horaris i aquest serà sobre el transit. Com deia en el primer article, ara que ja fa més de tres anys que hi visc a Karlsruhe, quan arribo a casa, a Blanes\nImpressions des de Catalunya d?un català « exiliat » d?alemanya quan torna a casa: Els horaris\nPer no donar a equívocs, jo no sóc pas exiliat, sinó que sóc un català que ha hagut d’emigrar a l’estranger perquè després de 20 anys de treballar per una multinacional a Catalunya, només tenia dues alternatives si volia continuar treballar de la meva professió mantenien el meu estatus laboral, anar a Madrid o Alemanya.\nTots podem sumar Independència malgrat els meus dubtes\nDemà dijous l’Enric Canela, junt amb quatre amics meus que hem compartit el consell de deumil.cat presentaran a títol individual, un manifest “Suma Independència” a on proposa crear una plataforma a on es crida que tothom s’apunti per crear una candidatura per les properes eleccions al Parlament de Catalunya que faci la declaració unilateral de\nNo baixem la Guàrdia!!\nEl meu article setmanal al bloc “Volem un Estat Pròpi” de deumi.cat. Es una valoració dels resultats i una conclusió que arribo:La única manera de anar units, és treballar per objectius clars i fixes amb una data. Quan ens relaxem o no tenim una data que ens marqui la agenda, sempre surten les diferències.Espero que\nUna segona oportunitat que cal aprofitar\nQueda molta feia encara per fer, no podem relaxar-nos ni encara menys pensar que podria haver estat millor. Però us recordeu com estàvem fa un any abans que es fes la manifestació de Brussel·les?, o com estàvem fa sis mesos quan CiU, PSC, ERC, PP i Iniciativa-Esquerra Unida i Alternativa tots junts van votar per\nLa independència és l?important, la resta és superflu\nAvui me llevat al matí nerviós per veure com evolucionarà la jornada de la consulta popular als 167 municipis catalans. Ahir al vespre vaig poder veure l’acte final d’Argentona per RCatTV, allà es respirava l’esperit d’unitat a favor del SÍ a la independència. Un esperit que mai ens hauria d’abandonar. També al vespre amb els\nDavant d’una jornada històrica per a la nació catalana com serà indubtablement aquest diumenge, 13 de desembre de 2009, des de Reagrupament volem fer una crida a la participació massiva de tots els catalans que votin SÍ a la Independència en la consulta popular que es durà a terme a 166 municipis de Catalunya. Malgrat\nLes raons pel NO\nLa majoria dels escrits, per no dir tots, que entre avui i demà es publicaran respecte a la consulta popular per l’Autodeterminació de la nació catalana que es farà en 170 municipis de Catalunya, són per demanar que els ciutadans catalans vagin a votar. També dins d’aquests escrits, la majoria demanaran que es voti SI\nVoteu per nosaltres, Bitte !!\nAvui he llegit l’excel·lent article del professor Toni Strubell publicat al web de Reagrupament amb el títol „Vota per nosaltres, please“, a on explica la seva darrera experiència fent campanya pel SI en la consulta popular del 13D junt amb un noi de 13 anys a la població de Sant Eulàlia de Riuprimer. Ambdós no\nA on són els independentistes d?ERC i CiU?\nCom cada dimarts escric el meu article al Bloc “Volem l’Estat Català” de deumil.cat http://www.deumil.cat/bloc/?p=80 Endavant les Atxes!!\nSegons les prospeccions que es diu per Alemanya la crisi mundial durarà al menys fins el 2014\nUna de les avantatges de treballar per una multinacional tant gran com la que jo treballo a aquí a Alemanya , és que tinc informació força bona de com està l’economia del món. L’empresa en qüestió té oficines per tot els països a on hi ha lliure mercat i això li dóna una informació que


Samarreta sostenible de tirants cotó orgànic-Planet - VELVET BCN Moda Sostenible\nSamarreta sostenible de tirants cotó orgànic-Planet\nRoba>Dona>SAMARRETES | DESSUADORES>Samarretes>Samarreta sostenible de tirants cotó orgànic-Planet\n> Roba>Dona>SAMARRETES | DESSUADORES>Samarretes>Samarreta sostenible de tirants cotó orgànic-Planet\nSamarreta sense mànigues amb estampat. Un disseny únic amb missatge per dir-li a el món que volem viure en una societat activa i que sigui responsable amb el planeta. El patró és molt còmode, ni molt llarga, ni molt curta i lleugerament àmplia perquè no s'enganxi a el cos però no aporti volum. Pots fer-la servir per a qualsevol tipus d'activitat esportiva tant dins com fora de l'gimnàs. La model mesura 1,70 i porta una talla M. Està elaborada en cotó orgànic, un teixit que transpira, és naturalment antibacterià i 100% biodegradable. La diferència de l'cotó orgànic pel que fa a l'convencional és que en el seu cultiu i fabricació no s'utilitzen productes contaminants per al medi ambient i les persones, s'usa menys aigua i es respecten les condicions laborals dels treballadors. Tots els acabats s'han fet amb la màxima cura, perquè et duri molts anys en perfecte estat. Feta a Espanya, el disseny s'ha desenvolupat a Ciudad Real i la confecció i serigrafia s'han realitzat en dos petits tallers de Barcelona, ??a l'igual que la fabricació de la roba. Fabriquem localment per limitar les nostres emissions de CO2 reduint els transports transoceànics. A més, verifiquem que les persones que elaboren les nostres peces tinguin condicions justes de treball. Els seus etiquetes són 100% de cotó orgànic perquè no freguin a l'fer exercici.


La nau russa tripulada Soiuz MS-13 aterra a l'estepa del Kazakhstan - À Punt\nLa nau russa tripulada Soiuz MS-13 aterra a l'estepa del Kazakhstan\nL'astronauta nord-americana Christina Koch ha batut el rècord de permanència d'una dona en l'espai amb 328 dies.\nL'astronauta nord-americana Christina Koch, després d'aterrar l'estepa del Kazakhstan\n06 de febrer 2020 - 14:20\nLa nau tripulada russa Soiuz MS-13 ha aterrat sense contratemps a l'estepa del Kazakhstan, segons les imatges difoses en directe per l'agència espacial de Rússia, Roscosmos. "L'estat de la tripulació és satisfactori", ha dit el director de Roscosmos, Dmitri Rogozin, minuts després de l'aterratge de la càpsula, que ha patit fortes ràfegues de vent mentre descendia.\nA bord de la càpsula de descens que ha tornat a la Terra des de l'Estació Espacial Internacional (EEI) viatjaven el cosmonauta rus Alexandr Skvortsov, l'astronauta italià de l'Agència Espacial Europea Luca Parmitano, i la nord-americana Christina Koch.\nSkvortsov i Parmitano van arribar a l'EEI a bord de la Soiuz el 21 de juny de l'any passat, quan Koch ja feia poc més de dos mesos que estava a bord de la plataforma espacial. L'astronauta de la NASA ha estat 328 dies a l'espai i ha batut el rècord de permanència interrompuda d'una dona en òrbita que tenia fins ara la seua compatriota Peggy Whiston.\nNo és el primer rècord que trenca, ja que a l'octubre va dur a terme juntament amb la seua companya Jessica Meir, la primera caminada espacial d'un equip format només per dones, i que es va prolongar durant més de set hores.


Detenen a Manacor un supercontagiador que va empeltar el Covid-19 a 22 persones - CENT PER CENT\nDetenen a Manacor un supercontagiador que va empeltar el Covid-19 a 22 persones\nEl detingut, que ha estat acomiadat del seu lloc de feina al forn de Ca’n Tòfol, acudia a fer feina amb febre i feia befa de la malaltia dient “us contagiaré a tots”.\nLa història ha transcendit durant aqusta setmana a tots els mitjans d’abast estatal i ha arribat a ser fins i tot notícia al New York Times. Un home de quaranta anys va ser deingut divendres passat per la Policia Nacional acusat d’haver contagiat fins a 22 persones de Covid-19, després d’ignorar les recomanacions sanitàries. Tot i presentar símptomes clars i febre alta, va continuar acudint al seu lloc de feina i al gimnàs que freqüentava. Tant en un lloc com en l’altre, tossia i s’abaixava la mascareta mentre enflocava als companys: “Us contagiaré a tots del coronavirus”.\nL’acusat, que va ser posat a disposició judicial per la policia espanyola, s’enfronta a càrrecs per un delicte de lesions, tot i que cap de les persones infectades ha desenvolupat símptomes greus de la malaltia. Però sí que el responsabilitzen de l’esclat d’un brot que es va detectar el mes de gener a Manacor. Després de prendre-li declaració, la jutgessa el va deixar en llibertat.\nL’acusat s’havia contagiat i va ocultar la malaltia, sense deixar d’anar a fer feina al forn de Ca’n Tòfol, d’on ha estat engegat també aquesta setmana, mentre tenia pendent el resultat de la prova PCR i a pesar que presentava símptomes clars de patir la malaltia.\nTant era així que tant els seus companys de feina com el mateix encarregat li recomanaven que se n’anàs a ca seva i s’aïllàs fins a conèixer el resultat de les proves. Ell, però, no en va fer cas i acudir al lloc de treball amb 40 graus de febre i fins i tot es passejà pel local retirant-se la mascareta quan tossia mentre feia referència al risc de contagi.\nQuan li comunicaren el positiu de la PCR, la plantilla es va alarmar i, seguint el protocol, es feren proves a tots els treballadors, cinc dels quals varen donar positiu i, a més, ja havien contagiat persones del seu entorn familiar, entre els quals un infant d’un any. Al gimnàs, tres persones més donaren positiu. En total, la policia li atribueix el contagi directe de 8 persones i l’indirecte de catorze, entre les quals tres menors d’edat.\nEs tracta de la primera detenció d’aquestes característiques a Mallorca, on sí que hi havia hagut nombrosos arrests i empresonaments temporals per haver ignorat les restriccions pròpies de l’estat d’alarma.\n“No crec que els contagiàs a posta”\nMentrestant, Tòfol Barceló, un dels cinc socis del forn Ca’n Tòfol, en declaracions al digital 07500, afirmava que el detingut “darrerament es prenia tot a broma i estava molt crescudet en determinades coses. No crec que volgués contagiar ningú per ràbia o venjança, sinó que és un inconscient”, alhora que recorda que “el darrer divendres de gener, que va ser quan es va trobar pitjor i sen va haver d’anar a ca seva, el treballadors de l’obrador (són 14 en total repartits en tres torns) ja estaven emprenyats i indignadíssims”. Arran d’aquest brot, acaba Barceló, “vàrem estar molts de dies penjats sense poder fer feina, només quedàrem sense confinar un repartidor i jo, precisament per això vaig poder anar a posar la denúncia”.\nprevious post: Tres pèrgoles amb plaques fotovoltaiques per crear “energia verda” i fer “ombra els dies de calor”\nnext post: El cotxe elèctric, una passa més


Recomanem llibres infantils i juvenils : Un dia difrente para el señor Amos\nCrítica: Fantàstic! Genial! Extraordinari! Feia temps que no descobria un llibre que m'agradés tant i tant! L'argument és molt simple, el senyor Amos és un vellet solitari que treballa en un zoo, on gaudeix de la companyia i amistat de 5 grans amics, un elefant, una tortuga, un pingüí, un rinoceront i un mussol. Amb ells hi juga, hi conversa, els ajuda quan el necessiten... i així, tranquil·lament, va passant la vida; però un dia emmalalteix i ha de fer llit. Els seus amics però no s'obliden que el senyor Amos havia estat bo i generós amb ells i decideixen agafar un bus per anar-lo a visitar i fer-li la companyia que es mereix.\nEls detalls de les il·lustracions converteixen aquest àlbum en una joia de la literatura infantil. Són magnífiques i per això la il·lustradora va obtenir la medalla Caldecott el passat 2011. La història commou i desprèn molta tendresa. Parla de la solitud, la gratitud i les diferents maneres d'expressar l'amistat. El text se'ns presenta amb molt d'humor i moltes vegades fa ús d'un doble sentit que sense cap dubte despertarà el somriure de petits i grans.\nEl senyor Amos juga amb l'elefant als escacs, fa carreres amb la tortuga, conversa amb el pingüí, cuida el refredat del rinoceront i llegeix contes al mussol quan té por abans de dormir. Mireu les il·lustracions:\nI per agrair-li tot això els animals no dubten ni un instant en anar-lo a visitar i jugar llavors a escacs, escalfar-li els peus, netejar-li els mocs i llegir-li un conte abans de dormir, tal i com ell acostumava a fer cada dia al zoo.\nNo digueu que no és una veritable història d'amistat i d'amor! A més a més, les il·lustracions sembla que tinguin vida pròpia gràcies als rostres dibuixats a llapis i a l'ús que la il·lustradora fa del color. Els personatges són molt realistes i expressius.\nM'atreviria a dir que és un dels millors àlbums il·lustrats publicats en llengua castellana. A veure si ben aviat podem gaudir de la seva edició en català.\nAquí podeu veure com la il·lustradora parla del seu mètode de treball. És en anglès però les imatges parlen per si soles. Feu-hi una ullada.\nNo us el perdeu que realment val molt i molt la pena!\nPublicat per Anna a 10:54\nEtiquetes de comentaris: Àlbum il·lustrat, Editorial Oceano, Erin E. Stead, Philip C. Stead


Els treballadors de Catalunya Ràdio aproven la rebaixa del seu salari\nD'aquesta manera s'evitaran els acomiadaments, que eren l'única alternativa\nREDACCIÓ Barcelona 07/06/2011 21:44\nEls treballadors de Catalunya Ràdio han aprovat la proposta de conveni que inclou una rebaixa del 5% del seu salari. En la votació celebrada avui, els vots a favor han estat el 66,05% i els contraris el 26,25%, amb una participació del 89,76%.\nEl 20 de maig es va celebrar una primera consulta en què els treballadors van rebutjar la proposta. Davant d'aquest fet, la Corporació va començar a planejar un procés de reducció de plantilla, considerat l'única alternativa per aconseguir els objectius de reducció de la despesa.\nEls representants dels treballadors van decidir fer una nova votació argumentant que la direcció havia modificat certs aspectes de la proposta per tal d'equiparar-la a la de TV3, que sí que va ser aprovada en una primera consulta.


El govern espanyol demana als ciutadans que es mantenguin separats i confinats amb el lema 'Este virus lo paramos unidos'\n13 abril 2021 00:46\nAgències/dB | 16 març 2020\nEl govern espanyol ha posat en marxa una campanya de publicitat institucional amb l'eslògan 'Aquest virus l'aturam units', un lema paradoxal ja que la campanya demana a la ciutadania que es mantengui separada i tancada a casa.\nLa imatge, explica l'executiu, «expressa tota la força i responsabilitat que el govern reclama a cada ciutadà, de totes les edats, de tota condició».\nEl govern de Pedro Sánchez també aprofita per agrair a la ciutadania el seu comportament 'encomiable' davant dels esdeveniments, i avisa que aquest és un «moment crucial» en el qual tots els ciutadans han de demostrar que estan «a l'alçada de les circumstàncies».\nÉs que ells només pensen en la "unidad" de l'imperi espanyol.\nTan bo de fer com era posar "Entre todos" enlloc de "unidos" quan hem d'estar separats per aturar el contagi.\nPer Que s´aclareixi, fa dervers d'un any\nI com vol que ens confinem si ens envía vols des de Madrid?\nPer Xian, fa dervers d'un any\nLa Xina només amb 500 contagiats va tancar Wuhan. Madrid amb mes de 4000 obert de pinten-ample i empestifant arreu. País de merda\nNo. De la teva que ets el que ho diu.\neste virus lo pagamos unidos\n'Este virus lo paramos unidos' --- només m'hi falta el "por cojones", propi de la seva mentalitat\nPer atents, fa dervers d'un any\nUn govern que quan se suposa ha de dictar mesures contundents i de fiabilitat, digui que les perruqueries, tintoreries, botigues d´electrònica i no sé quantes més, per a ell són establiments imprescindibles, .... no dona gaire confiança en aquestes mesures.\nQuan ho sentin els demés països es faran un tip de riure. La credibilitat -del govienno pañó- ha caigut arran de terra.\nEns volem "vivos" no "unidos". Govern irreponsable . Ni la constitució, ni l'arriba España, ni la tropa al carrer son reméis contra el virus. Amb aquestes mides inútils arribarem a superar a la Xina.


Un estudi de la UB descobreix noves interpretacions dels frescos\nUn estudi de la UB descobreix noves interpretacions dels frescos de Sant Miquel d'Engolasters\nNoticies » Cultura 26 de maig, 2021\nAls anys 80 es va decidir restituir una còpia dels frescos de Sant Miquel d'Engolasters, els originals dels quals són al MNAC. Ara un estudi de la Universitat de Barcelona treu a la llum noves interpretacions. La simbologia representada no és capritx de qui la va pintar sinó de qui la va encarregar, un bon coneixedor de la figura de l'arcàngel i la seva transcendència que agafa força amb l'entorn i la construcció de l'església.\nL'església de Sant Miquel d'Engolasters es troba en un punt elevat envoltat de natura que fa pensar que segles enrere era un punt d'arribada i consol enmig d'un paisatge hostil.\nCaracterístiques que coincideixen amb altres esglésies que s'encomanen a l'arcàngel arreu d'Europa en un moment, l'edat mitjana, en què la vida és molt difícil per salvar les ànimes dels homes.\nL'autora de l'estudi 'L'arcàngel de les muntanyes', Cristina Tarradellas, explica que "Miquel és un missatger en constant relació entre homes i divinitat, i ha d'estar en un lloc el més pròxim possible al cel". "I aquestes són les característiques que es veuen arreu d'Europa".\nAquesta explicació es reforça amb altres descobertes i és que qui va decidir la composició dels frescos no va ser el pintor o pintors a qui fins ara atribuïen un error sinó un coneixedor d'aquesta realitat. "El pintor el que fa és pintar el que li diuen", diu Tarradellas, que creu que "era un capellà possiblement relacionat amb el Bisbat de la Seu i un gran coneixedor, no només de la figura de Miquel i el que representa en l'ideari cristià, sinó també d'altres capelles que s'estan fent arreu d'Europa".\nCom que Mateu se sol representar com un home alat en els quatre evangelis, aquí es va pensar que era un error pintar-lo com un arcàngel. A la part dreta inferior hi trobem Pere i Pau que són dos pilars de l'església cristiana però algú atribueix el nom d'Andreu a un personatge de manera aleatòria.\nTarradellas critica que els que han estudiat els frescos a partir del MNAC no hagin visitat l'església per no col·laborar a allargar interpretacions errònies, com per exemple que hi ha sis apòstols i no set com es diu a molts llocs.\nEls frescos d'Engolasters s'incloïen en la primera campanya d'arrencament de la Junta de Museus de Barcelona per conservar-les al MNAC. L'autora de l'estudi ens explica que més enllà de l'absis, Emili Gandia va documentar unes pintures en altres murs que van desaparèixer abans que les poguessin retirar.\nAls anys 80 es va fer una còpia de les pintures originals per poder-les veure al lloc d'on van sortir però aquesta còpia i els seus originals també van portar els seus problemes, explica la cap de l'àrea de Museus d'Andorra, Marta Planas. "Aquí arrenquen les pintures i les instal·len en un suport molt irregular. S'adonen que els hi falta un tros des de l'ala de l'àngel a la mandorla, s'inventen una part i quan fan els calcs i venen a l'església no quadra. Llavors veuen que abans l'ala de sant Miquel estava enganxada a la mandorla".\nAquestes i altres descobertes i reflexions que ajudaran a enriquir el discurs turístic i cultural s'inclouen en aquest estudi que es publica a través de la Universitat de Barcelona i que properament es presentarà a la mateixa església.


BAR ORO NEGRO. Diputació 220 (1928-2006)\nA la cantonada d'Aribau amb Diputació hi havia aquest bar senzill i discret, modest i sense pretensions, amb una decoració molt austera, taules i taulell de marbre i aquell aspecte especial que tenen els bars de barri de tota la vida. Memorables bocates de tonyina amb olives i sempre un gran ambient els dies de partit per la televisió. El local tenia una terrassa al carrer a la que anys enrera es servia directament a través d'una finestra que donava a l'interior.\nL'Oro Negro tenia però, una característica diferencial important: a dins hi havia un reservat on s'hi jugava als escacs. Les partides eren seguides amb una religiosa i gairebé litúrgica atenció i silenci pel grup d'incondicionals habituals del local. També s'hi jugaven partides de dòmino. La clientela era tan fidel que gairebé sempre s'hi veien les mateixes cares.\nTot i que el bar Oro Negro ja existia des de 1928 (se l'havia conegut amb el nom de Los Italianos i el 1936 va arribar acollir la seu de la Lliga Oficial de Beisbol), fou a l'any 1952 quan Tomàs Tulla el va arrendar i va iniciar una nova etapa. La seva filla, la senyora Assumpció, va ser l'última que el va dirigir i els seus fills ja no varen tenir interès en continuar el negoci. El bar va tancar portes el 2006 deixant mig orfes a una bona colla d'aficionats als escacs.\n*1936.- Poc abans d'esclatar la Guerra Civil el bar Oro Negro va ser la seu de la Lliga Oficial de Beisbol com recull aquest retall de El Mundo Deportivo del dia 30 de maig d'aquell any.\nPublicat per bar.cel.ona.uta a 8:48 4 comentaris:


80 grams | Comunicació literària: Antoni Pladevall\nAntoni Pladevall. Professor, historiador i escriptor\nTaradell (Osona) 1961\nÉs doctor en filologia clàssica i professor de grec i de llatí. La poesia, la narrativa, la crítica literària i la historiografia cultural són els àmbits de la seva dedicació a l’escriptura i la investigació. Es donà a conèixer amb els poemes Les noies de l’hoste, inclòs en el llibre col·lectiu 6 poetes 83 (Premi Amadeu Oller 1983). Ha publicat ressenyes i articles de tema literari a Revista de Catalunya, Reduccions, Els Marges i Serra d’Or, i estudis de tema historiogràfic a Llengua & Literatura, Anuari Verdaguer i, sobretot, Ausa, la revista del Patronat d’Estudis Osonencs de la qual fou director entre 1990 i 1994.\nLa ilustració a Vic. Les aportacions de Francesc de Veyan i Mola i Llucià Gallissà i Costa (2000)\nLa mentida original (2000)\nQuadern de Can Garbells (2002)\nLa lliça bruta (2001)\nTerres de lloguer (2002)\nMassey Ferguson 35 (2003)


El Comú torna a Sucs per tractar la regularització cadastral -\nPosted on 18 juliol 2017 18 juliol 2017 Posted in Comú de Lleida, Comuns, Notícies and tagged Assemblea barri, sucs.\nEl Comú de Lleida va celebrar assemblea a Sucs el passat dimecres dia 12 de juliol, d’on va sorgir, entre altres, el tema de la regularització cadastral. Per aquest motiu, el Comú torna a Sucs, per parlar-ne amb major profunditat en una segona reunió aquest mes de juliol, concretament, el proper dimecres dia 19 a les 21.15h a la Biblioteca de Sucs.\nComptarem amb la presència del president d’EMD de Sucs, Guillem Boneu, el president del Comú de Lleida, Carlos González i de la representant del Comú a la Comissió Territorial de l’Horta de l’ajuntament de Lleida i presidenta del AAVV del Camí de la Mariola, Marina Pifarré.\n← El Comú demana la compareixença…\nEl govern de la Paeria… →