Corriente alterna 1º Bto by rlopez33 3134 views\nAceros 1º Bto by rlopez33 3999 views\nAcumuladores y disipadores 1º Bto by rlopez33 2842 views\nPasos Para Crear Un Blog Con Blogger by auladetecnologias 16659 views\nAula De Tecnologías by auladetecnologias 8456 views\nInkscape by rlopez33 2430 views\nTema 3 del llibre de McGrawHill de Tecnologia Industrial 1\nMariona Ferrer Fons , --\n1. ENERGIES ALTERNATIVES 1r Batxillerat INS Frederic Mompou\n2. ENERGIES ALTERNATIVES Energies alternatives: Són també anomenades energies renovables perquè provenen d’aquelles fonts energètiques que es renoven contínuament, en contraposició a les energies fòssils, que s’acaben. Les energies del vent, del Sol, de les ones o les marees del mar serien renovables. Aquestes energies s’estan potenciant i estudiant per dos raons: • Per disminuir la dependència de les energies tradicionals. • La creixent preocupació de l’impacte mediambiental. Inconvenient: cost econòmic elevat, són necessàries grans inversions\n3. ENERGIES ALTERNATIVES Les energies renovables a Espanya (2010)\n4. ENERGIES ALTERNATIVES: Avantatges • • • • • • • Reducció de les emissions de CO2 Aprofitament de recursos autòctons Suport a una indústria d’alta tecnologia Protecció de l’entorn natural Electrificació de nuclis aïllats i rurals Suport a la recerca Afavorir el reequilibri territorial\n6. CENTRALS SOLARS\n7. CENTRALS SOLARS Des de fa milions d'anys el Sol produeix llum i calor, que són la principal font d'energia de la Terra. El Sol es una gegantesca esfera incandescent, amb una massa 334.000 vegades superior a la de la terra i amb un diàmetre d'aproximadament 1.400.000 km (110 vegades el del nostre planeta) que es troba a una distància mitjana de 150 milions de km de la Terra.\n8. CENTRALS SOLARS En la seva massa, formada fonamentalment per heli, hidrogen i carboni, contínuament s'estan produint reaccions nuclears de fusió (dos àtoms d'hidrogen es fusionen per obtenir un àtom d'heli), que proporcionen una gran quantitat d'energia. Es calcula que cada segon es converteixen en energia 4 milions de tones de massa.\n9. CENTRALS SOLARS Aquesta enorme quantitat d'energia produïda en el nucli del Sol es transmet a l’exterior en forma de radiació. De la radiació solar només una petita quantitat arriba a l'atmosfera terrestre, uns 1350W/m2, una part de la qual reflecteix cap a l'exterior i evita que ens arribin radiacions nocives.\n10. CENTRALS SOLARS D'aquesta radiació el 40% correspon a la radiació visible, el 57% a la radiació infraroja i el 3% a la radiació ultraviolada. De la visible, en depèn la vida a la terra; gràcies a la fotosíntesi s'obté l'oxigen i la biomassa. La infraroja genera una gran quantitat d'energia tèrmica que, emmagatzemada a l'atmosfera, al sòl i a l'aigua, és la que fa que la temperatura del planeta sigui adequada per a la vida i la que provoca els vents i el cicle de l'aigua.\n11. CENTRALS SOLARS Per tant, la major part de les fonts d'energia renovables i no renovables provenen de la radiació. En definitiva, tots els éssers vius que habiten a la terra, rebem energia del Sol, directament o indirectament. L'energia solar arriba a la superfície de la Terra directament (radiació directa) o després de reflectir-se amb la pols i el vapor d'aigua que conté l’atmosfera (radiació difusa). La radiació difusa és l'única que ens arriba quan el cel està ennuvolat. Avantatges: •La radiació solar és una font d'energia neta, gratuïta, inesgotable (es calcula que la vida del Sol es prolongaria fins uns 6000 milions d'anys) i disponible tots els dies de l'any, amb les limitacions que imposen les estacions de l'any, l'hora del dia, les condicions atmosfèriques del moment i la situació geogràfica. •A més, si es concentra es poden obtenint temperatures de fins a 4000 C. la qual cosa permet realitzar cicles termodinàmics amb un rendiment superior al de les centrals tèrmiques.\n12. CENTRALS SOLARS Els principals inconvenients per a l'aprofitament són: • La radiació arriba de manera dispersa i inconstant a la superfície terrestre. S'ha de transformar,en el moment que arriba, en energia tèrmica o elèctrica ja que no es disposa de cap sistema d'emmagatzematge eficaç • Per utilitzar-la a gran escala són necessaris sistemes de captació de gran superfície, en tenir baixa densitat energètica, màxim 1kW/m2 • És necessària una inversió inicial elevada atés que els sistemes de captació encara són relativament cars.\n13. SISTEMES D’APROFITAMENT Actualment, hi ha dos mètodes d’aprofitament de l’energia solar: la via tèrmica i la conversió fotovoltaica. -Via tèrmica: transforma l’energia solar en energia tèrmica. -Conversió fotovoltaica: transforma l’energia solar en energia elèctrica. L’aprofitament tèrmic pot donar un rendiment del 65%.\n14. SISTEMES D’APROFITAMENT  Temperatura baixa: captadors. Sistemes d’aprofitament de l’energia solar  Sistemes actius  Via tèrmica: transforma la radiacióAprofitament tèrmic Sistemes passius. solar en energia tèrmica.  Conversió fotovoltaica: transforma la radiació solar en energia elèctrica.  Temperatura mitjana: centrals termosolars.  Temperatura alta: centrals termosolars.\n15. SISTEMES D’APROFITAMENT: ENERGIA SOLAR TÈRMICA L’energia solar tèrmica consisteix en l´aprofitament directe, en forma d´escalfament o energia calorífica, de la radiació solar incident. Una instal·lació solar tèrmica està formada bàsicament per un camp de col·lectors solars, un conjunt de canonades aïllades tèrmicament i un dispositiu acumulador d’aigua. Els sistemes de captació solar es poden classificar bàsicament en: - SISTEMES DE CAPTACIÓ PASSIUS - SISTEMES DE CAPTACIÓ ACTIUS\n16. SISTEMES D’APROFITAMENT: ENERGIA SOLAR TÈRMICA\n17. SISTEMES D’APROFITAMENT: ENERGIA SOLAR TÈRMICA. SISTEMES DE CAPTACIÓ ACTIUS. SISTEMES ACTIUS Els sistemes actius es basen en la captació de l’energia amb una sèrie de col·lectors plans, normalment s’utilitzen per obtenir aigua calenta sanitària i per calefacció. Les instal·lacions estan formades per: -Subsistema de captació: Està format pels captadors solars i la resta d’elements que enllacen amb el dipòsit. -Subsistema d’emmagatzematge: És el dipòsit on s’emmagatzema l’aigua o l’aire per poder utilitzar-los quan es desitgi. -Subsistema de consum: Està format pels elements que enllaçen el dipòsit amb tota la instal·lació interior.\n18. SISTEMES D’APROFITAMENT: ENERGIA SOLAR TÈRMICA. SISTEMES DE CAPTACIÓ ACTIUS. Sistemes de captació actius. Són sistemes basats en la captura de la radiació solar per part d´uns col·lectors, mitjançant un fluid, que després transfereixen l´escalfor generada a un sistema d´utilització o d´emmagatzematge. Sistemes solars d´alta temperatura. Centrals solars de torre. Aquestes centrals estan formades per un camp d’heliòstats o miralls que concentra la radiació solar sobre un receptor instal·lat sobre una torre central que actua com a bescanviador de la calor. Aquestes centrals incorporen uns sistema de seguiment sobre dos eixos, Amb les centrals de torre es poden assolir temperatures de fins a 4.000ºC (forn solar d’Odelló). Normalment s’utilitzen per escalfar aigua, oli tèrmic o aire que s’utilitza directament per a usos tèrmics o per produir electricitat, mitjançant una turbina.\n19. SISTEMES D’APROFITAMENT: ENERGIA SOLAR TÈRMICA. SISTEMES DE CAPTACIÓ ACTIUS. Forn solar d’Odelló (Font Romeu): potència de 1000kW concentrada en un cercle de 40cm de diàmetre\n20. SISTEMES D’APROFITAMENT: ENERGIA SOLAR TÈRMICA. SISTEMES DE CAPTACIÓ ACTIUS. Sistemes solars de temperatura mitjana. Centrals de col·lector cilíndric parabòlic. Estan formades per un camp de col·lectors on un mirall, de forma cilíndric-parabòlica, concentra la radiació solar en un tub absorbent. Aquestes centrals incorporen un sistema de seguiment en un eix. Amb aquestes instal·lacions es poden assolir temperatures de fins a 400ºC. Sistemes solars de baixa temperatura. Estan formats per un camp de captadors solars plans fixos. Amb aquestes instal·lacions es genera calor a baixa temperatura, inferior a 100ºC. Són els sistemes més emprats i s’utilitzen per a l’obtenció d’aigua calenta per a usos sanitaris (dutxes, cuina, etc), calefacció o climatització de piscines. Aquestes instal·lacions es composen bàsicament per: •un sistema de captació de la radiació solar •un sistema d’emmagatzematge de l’energia tèrmica obtinguda •un sistema de distribució de la calor i de consum.\n21. Baixa temperatura Mitjana temperatura Alta temperatura\n22. SISTEMES D’APROFITAMENT: ENERGIA SOLAR TÈRMICA. SISTEMES DE CAPTACIÓ ACTIUS. Els dos sistemes poden ser de circulació natural o circulació forçada. La principal diferència entre tots dos romàn en que l’instalació de circulació forçada funciona amb una bomba que s’acciona amb un termòstat, mentre que en una instal·lació amb circulació natural l’aigua circula de forma natural. Totes les instalacions han de constar de: -Vas d’expansió: A causa dels canvis de temperatura l’aigua experimenta canvis en el seu volum, el vas d’expansió compensa aquests canvis. -Vàlvula de seguretat: Assegura la sortida de vapor en cas de sobreescalfament. -Purgadors: Expulsen els gasos continguts a les canonades.\n23. SISTEMES D’APROFITAMENT: ENERGIA SOLAR TÈRMICA. SISTEMES DE CAPTACIÓ ACTIUS. EL COL·LECTOR O CAPTADOR El seu funcionament és basa en l’efecte hivernacle, s’encarrega d’aprofitar l’energia solar escalfant un fluid. Els col·lectors que més s’utilitzen són els col·lectors plans, tot i que no són en els que s’aconsegueix més temperatura. Els captadors solars han d’estar orientats al sud i han de tenir una inclinació que proporcioni la màxima perpendicularitat respecte el sol. Els principals components d’un col·lector solar són: -La placa absorbent: Absorbeix la radiació solar i la cedeix en forma de calor al fluid que ha d’escalfar. -La coberta transparent: És el vidre que protegeix la placa absorbent de l’intempèrie i crea l’efecte hivernacle. -L’aïllament tèrmic: Redueix les pèrdues a través de les seves parets. -La caixa contenidora: S’hi allotgen tots els elements del col·lector, els protegeix de l’intempèrie i els hi dóna estanqueïtat.\n24. SISTEMES D’APROFITAMENT: ENERGIA SOLAR TÈRMICA. SISTEMES DE CAPTACIÓ ACTIUS. Components d’un col·lector solar Captador pla\n25. SISTEMES D’APROFITAMENT: ENERGIA SOLAR TÈRMICA. SISTEMES DE CAPTACIÓ ACTIUS.\n26. Infografia energia solar tèrmica\n27. CENTRALS TERMOSOLARS L'obtenció d'energia elèctrica a través de l'energia tèrmica obtinguda de la radiació solar sempre segueix el mateix procés: la radiació solar es concentra sobre un fluid (aigua, oli tèrmic, sodi,etc.) i es transforma en energia tèrmica; el fluid escalfat en passar per un intercanviador produeix el vapor que acciona un grup turboalternador, en el qual s'obté l'energia elèctrica con en qualsevol central tèrmica. Les centrals més experimentades actualment utilitzen 2 sistemes diferents: - sistemes heliotèrmics amb col·lectors distribuïts (DCS) - sistemes de torre central (CRS)\n28. CENTRALS TERMOSOLARS Centrals amb col·lectors distribuïts DCS (Distributed Collector System) Utilitzen els anomenats col·lectors de concentració, que concentren la radiació solar que reben en la superfície captadora d'un element receptor de superfície molt reduïda (un punt o una línia), la qual cosa permet obtenir, amb bons rendiments, temperatures de fins a 300 C suficients per produir vapor a alta temperatura, que s'utilitza per frenar electricitat o també en altres processos industrials. El principal inconvenient dels col·lectors de concentració és que només aprofiten la radiació directa; no són convenients en zones climàtiques que, encara que tinguin una radiació solar acceptable, són relativament nuvoloses.\n29. Centrals amb col·lectors distribuïts o DCS\n30. CENTRALS TERMOSOLARS Per rebre la radiació solar en condicions òptimes han de disposar d'un sistema de seguiment del Sol. Consisteix en un mecanisme incorporat als captadors que els permet variar la posició respecte a dos eixos, l’horitzontal o d'elevació i el vertical o azimut, accionats per un servomotor comandat per un microordinador o per un rellotge solar.\n31. CENTRALS TERMOSOLARS Centrals solars de torre central CRS (Central Receiver System) Aquestes centrals aprofiten l'energia solar a alta temperatura. El sistema de captació està format per una gran superfície coberta d'heliòstats (miralls), anomenada camp d'heliòsats, que concentra la radiació solar en un receptor instal·lat a l'extrem superior d'una torre. Els heliòsats, en ser concentradors, només aprofiten la radiació directa i també disposen d'un sistema de seguiment de la trajectòria del Sol en els dos eixos, d’elevació i azimut. En aquestes centrals la transformació de l'energia tèrmica en elèctrica és igual que en les DCS, però el seu rendiment termodinàmic és més elevat, ja que la temperatura aconseguida en el fluid primari, normalment sodi, és molt superior. Són les centrals que més es construeixen i algunes instal·lacions arriben a 200MW de potència\n32. Centrals solars de torre central o CRS\n33. Infografia central termoheliodinàmica\n34. CENTRALS TERMOSOLARS Centrals amb disc Stirling El sistema de concentrador disc Stirling està format per un concentrador parabòlic d’alta reflexió, un receptor solar i un motor Stirling que s’acobla a un alternador. Funciona escalfant un fluid localitzat en el receptor fins a una temperatura d’uns 750 C. Aquesta energia és utilitzada per moure el motor que acciona un generador elèctric.\n35. CENTRALS TERMOSOLARS Concentrador lineal Fresnel La tecnologia Fresnel utilitza miralls reflectors plans i aconsegueix, així, un mirall corbat, per la variació individual de l’angle de cada fila de miralls en relació al tub absorbidor, on es concentra la radiació solar i per on circula l’aigua a escalfar.\n36. Infografia una nova experiència: energia torre solar\n37. SISTEMES D’APROFITAMENT: ENERGIA SOLAR TÈRMICA SISTEMES D’APROFITAMENT D’ENERGIA SOLAR DE BAIXA TEMPERATURA Els sistemes d'aprofitament d'energia solar de baixa tempertura s'utilitzen bàsicament per obtenir aigua calenta, calefacció i en alguns casos, fins i tot, una mica d'aire fred a l'estiu per refredar l'ambient. L'EFECTE HIVERNACLE L'efecte hivernacle consisteix en retenir part de la radiació emesa pel sol, els captadors solars fan servir l'efecte hivernacle per escalfar aigua o aire. Es col·loca un vidre i aquest reté bona part de radiació infraroja emesa pel sol que fa pujar més la temperatura dintre del captador. Un cos es pot comportar de tres maneres davant la radiació: transparent que deixa passar la radiació, reflectant que no deixa passar la radiació i absorbent són els cosos negres que absorbeixen tota la radiació.\n38. SISTEMES D’APROFITAMENT: ENERGIA SOLAR TÈRMICA. SISTEMES DE CAPTACIÓ PASSIUS. ARQUITECTURA BIOCLIMÀTICA Sistemes de captació passius. Corresponen a les accions de disseny en l´arquitectura que permeten que els edificis utilitzin millor els recursos energètics, tant per augmentar la temperatura interior a l´hivern com per refrigerar-se a l´estiu. Un sistema solar passiu és aquell en el que l’energia es difon de forma natural. En la majoria dels casos els sistemes passius s’integren en l’arquitectura, de forma que els materials constructius serveixen per a una doble funció, estructural i energètica.\n39. SISTEMES D’APROFITAMENT: ENERGIA SOLAR TÈRMICA. SISTEMES DE CAPTACIÓ PASSIUS. ARQUITECTURA BIOCLIMÀTICA En els sistemes passius tots els procediments es fan de forma natural, sense intervenció d'elements mecànics. L'arquitectura bioclimàtica és basa en aquests sistemes i pretén l'obtenció del confort en habitatges, aprofitant l'energia solar per calefacció i ventilació naturals. Per a la construcció d'habitatges utilitzant l'arquitectura bioclimàtica cal tenir en compte: •l'orientació, •la forma, •la situació de l'edifici, •la conductivitat tèrmica i •l'aïllament dels materials amb que es construeix i •la distribució de portes, finestres, etc.\n40. SISTEMES D’APROFITAMENT: ENERGIA SOLAR TÈRMICA. SISTEMES DE CAPTACIÓ PASSIUS. ARQUITECTURA BIOCLIMÀTICA Els elements bàsics de l'arquitectura bioclimàtica són: -Vidrieres: Creen l'efecte hivernacle. -Massa tèrmica: Emmagatzema el calor, són les parets, murs, etc. -Elements de protecció: Són els aïllaments, com les persianes. -Reflectors: Produeixen increments de radiació a l'hivern i poden protegir de la radiació a l'estiu.\n41. SISTEMES D’APROFITAMENT: ENERGIA SOLAR TÈRMICA. SISTEMES DE CAPTACIÓ PASSIUS. ARQUITECTURA BIOCLIMÀTICA Sistemes de guany directe Primer s'ha d'orientar la vidriera al sud per on penetra la radiació solar, el vidre crea l'efecte hivernacle i la massa tèrmica interior de la casa l'absorbeix escalfant l'ambient. Després a les hores nocturnes és produeix la reemissió de calor. Cal disposar de cortines que cobreixin tota la vidriera per poder evitar sobreescalfaments, per exemple a l'estiu. Són sistemes simples i econòmics, però difícils de controlar.\n42. SISTEMES D’APROFITAMENT: ENERGIA SOLAR TÈRMICA. SISTEMES DE CAPTACIÓ PASSIUS. ARQUITECTURA BIOCLIMÀTICA Sistemes de guany indirecte La principal diferència entre els sistemes de guany indirecte i directe, és que els de guany indirecte tenen una massa acumuladora que acumula calor durant el dia, i la deixa anar unes hores després. El sistema més famós és el Mur Trombe (massa acumuladora), un mur massís i fosc col·locat a l'interior de la vivenda de cara al sol, que té dos obertures una de superior i una d’inferior. Darrera el mur està l'habitatge, on la transmissió de calor depèn del gruix del mur. Hi altres sistemes com per exemple la teulada d’aigua, però aquests no són tan importants. 1 La radiació del sol escalfa la casa. 2,3 La casa s’escalfa per circulació natural. 4,5 A l’estiu s’obre una obertura al nord i una a la vidriera, perquè entri aire fred i refresqui una mica la casa\n43. SISTEMES D’APROFITAMENT: ENERGIA SOLAR TÈRMICA. SISTEMES DE CAPTACIÓ PASSIUS. ARQUITECTURA BIOCLIMÀTICA Sistemes de guany mixt És una combinació dels sistemes de guany directe i indirecte 1 Sistema de guany directe. 2 Sistema de guany indirecte\n44. SISTEMES D’APROFITAMENT: ENERGIA SOLAR TÈRMICA. SISTEMES DE CAPTACIÓ PASSIUS. ARQUITECTURA BIOCLIMÀTICA Sistemes de guany aïllat Consisteixen bàsicament en una superfície d’absorció no integrada a la vivenda, com un soterrani\n45. SISTEMES D’APROFITAMENT: ENERGIA SOLAR TÈRMICA. SISTEMES DE CAPTACIÓ ACTIUS.  Subsistema de captació. Elements principals  Subsistema d’emmagatzematge.  Subsistema de consum.  Circuit obert o sistema directe.  Circuit tancat o sistema amb intercanviador. Circuit obert amb circulació natural Circuit tancat amb circulació forçada\n46. SISTEMES D’APROFITAMENT: ENERGIA SOLAR TÈRMICA. SISTEMES DE CAPTACIÓ ACTIUS. Hi ha dos tipus d’instal·lacions: Circuit obert o sistema directe En les instal·lacions de circuit obert l’aigua que circula pels col·lectors solars és utilitzada directament per al consum.\n47. SISTEMES D’APROFITAMENT: ENERGIA SOLAR TÈRMICA. SISTEMES DE CAPTACIÓ ACTIUS. Hi ha dos tipus d’instal·lacions: Circuit tancat o sistema amb intercanviador El sistema amb intercanviador consta de dos circuits: -El primari conté tots els elements anticorrosius i anticongelants, circula pels col·lectors i alimenta el dipòsit amb intercanviador. -El secundari rep l’energia del primari al dipòsit intercanviador.\n48. Infografia habitatge bioclimàtic\n49. CONVERSIÓ FOTOVOLTAICA Conversió fotovoltaica Un altre sistema per a l'aprofitament de la radiació solar és la conversió fotovoltaica que consisteix en transformar la radiació solar directament en energia elèctrica, per a la qual cosa utilitza captadors formats per cèl·lules solars o fotovoltaiques. Les cèl·lules fotovoltaiques estan construïdes per una làmina de material semiconductor, normalment silici, que té la propietat de produir electricitat quan hi incideixen els fotons de les radiacions, aquest fenomen és l'efecte fotovoltaic. L'efecte fotovoltaic és conegut des de la fi del segle passat, però és l'any 1954 quan es descriu l'aplicació de la unió p-n, per a la conversió d'energia radiant en energia elèctrica\n50. CONVERSIÓ FOTOVOLTAICA El rendiment de la transformació és molt baix, del 15 al 20% en les millors condicions de la radiació rebuda (per terme mitjà es considera que no supera el 10%), i disminueix en augmentar la temperatura. La tensió màxima que s'obté entre els borns de la cèl·lula és d'uns 0,58V, quan la radiació rebuda té una potència d'1kW/m2. Aquesta tensió no té aplicació, de manera que es connecten diferents cèl·lules en sèrie per aconseguir una tensió més adient. Comercialment es fabriquen mòduls formats per un nombre de cèl·lules connectades en sèrie, generalment 36, en els quals s'obté una tensió màxima de 18V en connectar-se els diferents mòduls en sèrie o en paral·lel, segons la tensió o la intensitat que es vulgui obtenir.\n51. CONVERSIÓ FOTOVOLTAICA El funcionament del sistema fotovoltaic de concentració es fonamenta en cèl·lules solars fabricades amb materials semiconductors compostos, com l'arseniür de gal·li, que aprofita la radiació solar.\n52. Infografia làmines nano-solars\n53. CONVERSIÓ FOTOVOLTAICA\n54. CONVERSIÓ FOTOVOLTAICA Per la seva senzillesa i operativitat, l'energia fotovoltaica presenta un camp d'aplicació molt ampli, encara que les limitacions per produir grans quantitats d’electricitat fan que s'utilitzin sobretot, per cobrir petits consums elèctrics, en el mateix lloc de la demanda. Té l'avantatge que no es necessita un nivell important del recurs, com és necessari en l'eòlica i en la minihidràulica, ni cap subministrament exterior d'energia i, a més, el seu manteniment en ser elements estàtics és mínim. Les aplicacions, deixant de banda la seva utilització a la indústria espacial, es poden classificar en dos grans grups: •Instal·lacions aïllades de la xarxa elèctrica comercial: electrificacions rurals, aplicacions agrícoles, senyalització i comunicacions. •Instal·lacions connectades a la xarxa elèctrica: centrals fotovoltaiques i sistemes integrats en edificis.\n55. CONVERSIÓ FOTOVOLTAICA Hi ha centrals fotovoltaiques de potència superior als 6MW, encara que la majoria d'instal·lacions son de poca potència. Bàsicament estan construïdes per les plaques fotovoltaiques, un equip ondulador o inversor que transforma el corrent continu obtingut a les cèl·lules en corrent altern, i un transformador que adequa les característiques al corrent altern a les de la xarxa de transport o distribució. A vegades disposen d'un sistema d'acumulació i regulació de la carrega (indispensable a les instal·lacions aïllades de la xarxa comercial) per al servei auxiliar de la central.\n56. CONVERSIÓ FOTOVOLTAICA\n57. FOTOVOLTAICA DE CONCENTRACIÓ CPV El funcionament del sistema fotovoltaic de concentració es fonamenta en cèl·lules solars fabricades amb materials semiconductors compostos, com l’arsenur de gal·li, que aprofita la radiació solar amb una eficiència del 40% (el doble de les convencionals). Cèl·lules molt petites de 2mm2 a 2cm2: per això s’utilitzen miralls o lents que concentren els raigs solars de manera que amplien fins a mil vegades o més el nivell de radiació. S’utilitza en satèl·lits i naus espacials\n58. Infografia fotovoltaica CSP CPV\n59. POTÈNCIA SOLAR TERMOELÈCTRICA L’any 2009 la potència de les centrals termoelèctriques en funcionament era de 607MW (EUA 424MW i Espanya 183MW), en construcció 1855MW (Espanya 1168MW i EUA 687MW) i en projecte 6376MW dels quals 1783MW a l’estat espanyol.\n60. ENERGIA FOTOVOLTAICA: SITUACIÓ ACTUAL L’any 2010 la potència fotovoltaica instal·lada al món era de 39529MWp, més de 15 vegades superior a la del 2004, més del 80% instal·lada a la Unió Europea. Alemanya: 17370MWp Espanya: 3787MWp Japó: 3622MWp Itàlia: 3478MWp EUA: 2727MWp A Catalunya: 163MWp\n61. ENERGIA EÒLICA L'aprofitament de l'energia cinètica del vent no és res de nou; des de molt abans de la revolució industrial, l'home l'ha aprofitat per bombejar aigua o per propulsar els seus vaixells. Pot ser considerada una de les principals fonts d'energia no animal de la humanitat fins a principis del segle XIX, d'importància innegable per al desenvolupament de nombroses civilitzacions. L'aprofitament de l'energia eòlica per a la generació d'electricitat mitjançant aerogeneradors, és una tecnologia que va experimentar un desenvolupament tècnic i comercial important a finals dels anys 70, després de la primera crisi del petroli. Tot i que l’energia eòlica és una energia neta i renovable, cal considerar l'impacte ambiental que pot ocasionar la instal·lació d'aerogeneradors en el medi natural\n62. CENTRALS EÒLIQUES Centrals eòliques Una central eòlica és una central que a través de l’energia del vent produeix electricitat.\n63. Color Terreny accidentat Pla obert A la costa Mar obert Muntanya\n64. TECNOLOGIES PER L’APROFITAMENT DEL VENT Per a l’aprofitament de l’energia eòlica s’utilitzen les aeroturbines, anomenades generalment molins de vent. El principi de funcionament d’una aeroturbina consisteix en extreure part de l’energia cinètica del vent mitjançant un sistema de captació, que acostuma a estar format per pales que giren solidàries a un eix, mitjançant el qual obtenim energia mecànica\n65. TECNOLOGIES PER L’APROFITAMENT DEL VENT Una aeroturbina consisteix en una sèrie de pales que giren solidàries a un eix, mitjançant el qual podem obtenir energia mecànica. La potència que podem extreure es pot calcular per aquesta expressió empírica. P  0,5 Av Cp 3 P = potència, en W. ρ = densitat de l’aire, en condicions normals és de 1,225kg/m3. A = superfície escombrada per les pales, en m2. v = velocitat del vent, en m/s. Cp = coeficient de potència. El Cp té un valor màxim de 0,59 i en coneix com a límit de Betz, però els valors reals van de 0,1 a 0,5.\n66. TECNOLOGIES PER L’APROFITAMENT DEL VENT P  0,5 Av Cp 3 P = potència, en W. ρ = densitat de l’aire, en condicions normals és de 1,225kg/m3. A = superfície escombrada per les pales, en m2. v = velocitat del vent, en m/s. Cp = coeficient de potència. El Cp té un valor màxim de 0,59 i en coneix com a límit de Betz, però els valors reals van de 0,1 a 0,5.\n67. TECNOLOGIES PER L’APROFITAMENT DEL VENT Tipus d’aeroturbines Aeromotors són màquines lentes, amb un rotor format per moltes pales, de 12 a 24, de fins a 8m de diàmetre. El rendiment és baix, però necessiten poca velocitat de vent, uns 2m/s. La potència és inferior a 20KW. S’utilitzen per bombejar l’aigua dels pous.\n68. TECNOLOGIES PER L’APROFITAMENT DEL VENT Tipus d’aeroturbines Aerogeneradors són màquines ràpides, de 2 o 3 pales, perfil aerodinàmic com els avions i diàmetre variable. Necessiten velocitats de vent elevades (mínim 4 o 5 m/s i desitjables superior a 10m/s, uns 36km/h). Les potències arriben fins els 5MW.\n69. TECNOLOGIES PER L’APROFITAMENT DEL VENT Les parts d’una aeroturbina són: -Rotor: transforma l’energia del vent en mecànica. -Sistema d’orientació: té la funció d’orientar l’aerogenerador perpendicular al vent. -Sistema de regulació: té la funció de disminuir la velocitat d’engegada, mantenir la potència i la velocitat del rotor. -Conversor energètic: està destinada en transformar l’energia mecànica. -Bancada: element estructural que protegeix el sistemes de l’aerogenerador. -Suport: té la funció d’elevar el rotor\n70. Parts d’un aerogenador El rotor transforma l’energia del vent, que és aprofitada a través de les pales, en energia mecànica. Els sistemes de regulació modifiquen la força mecànica i l’adequa corresponentment amb les característiques del aerogenerador. El multiplicador augmenta la força mecànica, aquesta és transformada en el generador en energia elèctrica.\n71. Parts d’una aeroturbina\n72. TECNOLOGIES PER L’APROFITAMENT DEL VENT Esquema d’una turbina eòlica: 1. Fonaments 2. Conexió a la xarxa elèctrica 3. Torre 4. Escala d’accés 5. Sistema d’orientació 6. Góndola 7. Generador 8. Anemòmetre 9. Fre 10. Caixa de canvis 11. Pala 12. Inclinació de la pala 13. Roda del rotor\n73. Totes les turbines tenen una manera similar d’actuar. Necessiten una força mínima de vent per actuar, és la velocitat d’engegada (2-4m/s), per vèncer la inèrcia del motor. Els aeromotors ja comencen a funcionar amb aquestes velocitats, però els aerogeneradors necessiten una velocitat major, per tenir la tensió i la freqüència adequades per connectar-se a la xarxa elèctrica. Aquesta s’anomena velocitat de connexió i és d’uns 4-5m/s Si la velocitat del vent augmenta, les potències i el rendiment augmenten amb el coeficient de potència. Quan s’obté el màxim rendiment s’anomena velocitat de disseny. El valor màxim de potència s’anomena potència nominal, per sobre d’aquest valor, els sistemes de regulació mantenen o disminueixen la velocitat per evitar esforços en el rotor. Moltes aeroturbines, les de potències més elevades,quan arriben a una velocitat determinada frenen i paren, és la velocitat de parada o de desconnexió, que pot ser molt alta (20-30m/s).\n74. TECNOLOGIES PER L’APROFITAMENT DEL VENT. AEROTURBINES D’EIX VERTICAL Els principals tipus són el Savonius, el Darrieus i el Giromill Tenen l’avantatge que no necessiten ser orientats i el manteniment és més pràctic, però té l’inconvenient que té un baix rendiment\n75. TECNOLOGIES PER L’APROFITAMENT DEL VENT. AEROTURBINES D’EIX HORITZONTAL En relació de la posició del rotor : els de cara el vent i els d’esquena el vent. En relació de la quantitat de pales: monopales, bipales, tripales o multipales. Els aerogeneradors han de tenir sistemes de control de potència i velocitat del rotor i el de control d’orientació.\n76. TECNOLOGIES PER L’APROFITAMENT DEL VENT. CENTRALS EÒLIQUES Parts d’una central eòlica Aerogeneradors Tipus d’aeromotor capaç d’aprofitar l’energia eòlica per a generar electricitat Centre de control de funcionament Centre on hi ha situat un microprocesdor que controla i arxiva tot el que passa; velocitat del vent, direcció del vent, kWh produits, etc. Acumuladors elèctrics Garanteixen el subministrament continuat a les centrals eòliques no conectades a la xarxa. Els més utilitzats són les bateries de plom-àcid.\n77. TECNOLOGIES PER L’APROFITAMENT DEL VENT. CENTRALS EÒLIQUES Convertidors Adapten les característiques del corrent generat al demanat pel centre de consum (casa, torre, granja, etc. que l’utilitzin). Estan formats per transformadors de tensió i de transformadors de voltatge. Central transformadora a mitja tensió Transformen el corrent de baixa tensió a mitjana tensió. Central transformadora a alta tensió Transformen el corrent de mitja tensió a alta tensió. Xarxa elèctrica Conjunt format per els cables elèctrics i altres components que serveixen per transportar el corrent elèctric d’un lloc a un altre.\n78. TECNOLOGIES PER L’APROFITAMENT DEL VENT. CENTRALS EÒLIQUES Els aerogeneradors disposen de sistemes de control per aconseguir un funcionament al més aproximat possible al de la velocitat i la potència nominals per a qualsevol règim de velocitat i direcció del vent, a partir de la velocitat nominal.\n79. TECNOLOGIES PER L’APROFITAMENT DEL VENT. CENTRALS EÒLIQUES\n80. TECNOLOGIES PER L’APROFITAMENT DEL VENT. CENTRALS EÒLIQUES\n81. Infografia energia eòlica\n82. Infografia energia eòlica\n83. Infografia energia eòlica offshore\n84. TECNOLOGIES PER L’APROFITAMENT DEL VENT. CENTRALS EÒLIQUES Parcs eòlics Els parcs eòlics aprofiten l’energia elèctrica obtinguda amb l’aerogenerador. Poden estar o no connectats a la xarxa comercial. Els no connectats a la xarxa disposen d’un sistema d’acumulació (bateries) donada la intermitència del recurs. Un parc eòlic necessita 6m/s com a valor mitjà del vent i 2.500 hores/any. Cada dia ha de bufar el vent 7 o 8 hores. Situació del sector eòlic A l’any 2010 la potència instal·lada a tot el món era de 194,4GW. La Xina amb 44,8GW, els EUA amb 40,2GW, Alemanya amb 27,2GW i Espanya amb 20,7GW són els països líders en l’aprofitament de l’energia eòlica. A Catalunya al 2011 hi havia 38 parcs en funcionament amb una potència total de 1034MW. El Parc de la Serra de Rubió (Anoia) i de la Serra del Tallat (Urgell i Conca de Barberà) són els de més potència amb 49,5MW cadascun.\n85. ENERGIA GEOTÈRMICA\n86. ENERGIA GEOTÈRMICA Etimologia de la paraula “geotèrmica”: fa referència a la calor de l’interior de la Terra. Les plaques continentals són la part sòlida de l’escorça de la Terra. Un 0,5% de la Terra és sòlida, la resta és magma (pedra fossa), que surt cap a l’exterior per unes fissures que presenta la Terra i forma les plaques continentals. La temperatura de la Terra augmenta 3˚C per cada 100m de fondària. Aquest gradient geotèrmic no es manté fins al centre de la Terra, si no que quan s’arriba a 6.000˚C, la temperatura no puja més.\n87. CENTRALS GEOTÈRMIQUES La calor es transmet cap a l’exterior per conducció, però la poca conductivitat tèrmica que tenen les roques fa que aquesta calor es mantingui a l’interior. En determinats llocs de la superfície de la Terra es produeixen anomalies geotèrmiques, que provoquen que en alguns llocs la temperatura pugui ser de 400˚C en lloc dels 40 o 80˚C que serien normals. Si coneixem la distribució de les anomalies geotèrmiques que estan determinades per les plaques tectòniques, podem aprofitar l’energia geotèrmica.\n88. CENTRALS GEOTÈRMIQUES Podem parlar d’un jaciment geotèrmic si hi ha: - presència entre 1.000 i 2.000m de roques poroses i permeables. - un flux de calor que escalfi l’aqüífer (riu subterrani). Aquesta calor prové del magma. -existència d’una tapa impermeable que eviti la dissipació contínua del sistema termal. En determinats casos, l’aigua calenta i/o el vapor pot sortir de manera natural, espontània (fonts termals, guèisers...). En altres casos cal fer una perforació, normalment s’injecta aigua freda i es recupera aigua calenta. Les temperatures de sortida poden anar dels 90 als 150˚C, i s’utilitzen per obtenir energia elèctrica (això seria una central geotèrmica). Si la temperatura és més baixa de 90˚C, s’utilitza l’aigua directa per calefacció. A Islàndia, el 90% dels habitants utilitzen l’aigua extreta directament de la Terra.\n89. CENTRALS GEOTÈRMIQUES Centrals geotèrmiques Poden ser de condensació, on el vapor es condensa. A les centrals de condensació el vapor es torna a injectar al subsòl. I centrals sense condensació, on el vapor s’allibera a l’atmosfera. Inconvenient: la vida útil d’una central geotèrmica és tan sols de 40 anys, ja que el vapor d’aigua genera una gran corrosió. Avantatge: en 2 anys es pot construir una nova central. Si es construeixen prou centrals geotèrmiques, es podrien estalviar anualment 1.000 milions de barrils de petroli (unes 2·108 tones).\n90. CENTRALS GEOTÈRMIQUES La capacitat geotèrmica elèctrica a escala mundial al 2005 era de 9GW, i els aprofitaments calorífics eren de 28GW. L’any 1913 es va construir la primera central geotèrmica a Itàlia, que tenia una potència de 250KW. Actualment, en el mateix emplaçament hi ha una altra que té una potència de 390MW. La central geotèrmica més gran del món és de guèisers (Califòrnia). Té una potència de 1.792MW, una potència similar a les dues centrals d’Ascó juntes i superior a qualsevol central de qualsevol tipus de Catalunya.\n91. Infografia energia geotèrmica\n92. ENERGIA MAREOMOTRIU\n93. ENERGIA MAREOMOTRIU La font d’energia dels mars i els oceans és pràcticament inesgotable. L’aigua del mar emmagatzema energia tèrmica procedent del Sol. Les ones i els corrents, que són provocats per la força del vent, originen moviments de gran quantitat de massa d’aigua. Les formes d’extreure una energia útil pot ser a través de l’energia tèrmica o a través de les ones i de les marees.\n94. ENERGIA MAREOMOTRIU Al llarg de la història s'han desenvolupat molts projectes per aprofitar aquest enorme potencial energètic que hi ha emmagatzemat en els oceans, però la majoria han fracassat per les dificultats pròpies del medi: •Efecte corrosiu de l'aigua salada sobre les parts metàl·liques de les instal·lacions. •Condicions atmosfèriques molt sovint adverses. •Dificultat en el transport de l'energia produïda fins als punts de consum. •Elevats costos que representen la majoria d'instal·lacions.\n95. ENERGIA MAREOMOTRIU L’energia de les marees Les marees són un moviment cíclic alternatiu d'ascens i descens del nivell de l'aigua del mar, producte de l'acció gravitatòria de la Lluna i el Sol i afavorit per la poca viscositat de l'aigua. Aquest moviment de pujada i baixada del nivell de l'aigua és aprofitat a les centrals mareomotrius per generar energia elèctrica L'amplitud de les marees (diferència entre el nivell màxim -plenamari el nivell mínim -baixamar-) varia amb les zones. Hi ha llocs on hi ha marees de fins a 15 m i altres, com la Mediterrània, on no arriben a 0,5 m en tractar-se de mars tancats. L'aprofitament del flux de l'aigua provocat per les marees, per a la generació d'energia elèctrica, requereix disposar d'emplaçaments on l'amplada de la marees sigui gran, més de 5 m, juntament amb unes característiques geogràfiques adequades (cales, badies, estuaris, etc.) per crear grans embassaments.\n96. ENERGIA MAREOMOTRIU L’energia de les marees L’aprofitament de l’aigua de les marees consisteix en crear embassaments mitjançant murs, i en el moment de plenamar deixem passar l’aigua i en el de baixamar no la deixem escapar-se. Creem dues situacions en les quals es pot produir una diferència de nivells que ens permet generar ena energia elèctrica. Es necessita una alçada del mur de 5m.\n97. ENERGIA MAREOMOTRIU En 1966 a França, a l’estuari del riu Rance, es va crear la primera i encara la més gran central mareomotriu. Té 754m de llargada, 27m d’alçada, amb 24 turboalternadors de 10MW cadascun (240MW en total) per aprofitar les marees que tenen una amplada mitjana de 11,4m i turbines bidireccionals. Al Canadà, hi ha un nou sistema en experimentació, i es pretén construir dues centrals de 1.400 i 4.900MW.\n98. Infografia energia mareomotriu/ones\n99. ENERGIA MAREOMOTRIU L’energia de les ones La principal font d'energia de les ones és el Sol. L'escalfament desigual de la superfície terrestre genera vent, i aquest, en passar per sobre de l'aigua, genera ones. L'energia produïda per les ones proporciona una mitjana de 8 kW per metre de costa; una densitat d'energia molt superior a la mitjana de radiació solar (1000 W/m2 ), o a l'energia del vent (inferior als 300 W/m2 ). Tot i la seva alta densitat energètica, l'aprofitament eficaç i rentable de l'energia de les ones es preveu a llarg termini, ja que els sistemes proposats requereixen elevades inversions i topen amb la dificultat de trobar materials suficientment lleugers i alhora resistents als esforços mecànics i a la corrosió. Amb les ones, diferentment del que passa amb les marees, no es pot preveure la seva freqüència, que és totalment aleatòria, entre 3 i 30 cicles per minut; això suposa una dificultat important per al seu aprofitament energètic. El disseny ha de ser capaç de respondre a ones de totes dimensions, i resistir els temporals amb garanties de seguretat.\n100. ENERGIA MAREOMOTRIU L’energia de les ones Els dispositius que s'estan experimentant o que estan en projecte són molts, per bé que la majoria utilitzen el mateix principi: l'ona pressiona sobre un cos que comprimeix un fluid (líquid o aire) el qual acciona una turbina. Alguns dels prototips més significatius són: •Lleba o paleta oscil·lant de Salter •Boia Masuda o convertidor pneumàtic •Cilindre oscil·lant de Bristol\n101. ENERGIA MAREOMOTRIU -Paleta oscil·lant de Salter. Consisteix en un conjunt de pales de moviment independent, unides a un eix comú. Les pales, en oscil·lar amb el moviment de les ones, accionen un motor que comprimeix un fluid fins a la turbina Té un rendiment de fins el 35%.\n102. ENERGIA MAREOMOTRIU -Boia Masuda o convertidor pneumàtic El moviment extensional de les ones desplaça l'aire, contingut a l'interior de la boia, cap a l'exterior a través d'una turbina d'aire. En el moviment descendent de l'ona, aspira aire de l'exterior a través de la turbina. La turbina és de doble acció, i gira en el mateix sentit quan expulsa i quan succiona aire. Aquest sistema desenvolupat al Japó s'utilitza en petites boies de balisa que generen la seva pròpia llum, amb potències entre 70 i 120W cada una.\n103. ENERGIA MAREOMOTRIU -Cilindre oscil·lant de Bristol. És un cilindre de formigó, que té una llargada de 45m i 11m de diàmetre, ancorat al fons del mar per mitjà d'uns peus extensibles, els quals, amb el balanceig del cilindre, succionen i bombegen aigua a elevada pressió, a través de les bombes situades en els seus peus, a una turbina. El corrent generat és transmès a terra ferma per mitjà de cables submarins.\n104. ENERGIA MAREOMOTRIU Projecte d’Iberdrola a Santoña (Cantabria). Sistema PowerBuoy (OPT) Consta d’una central experimental de 10 boies de 150kW cadascuna 7 metres de diàmetre A 40 metres de profunditat, a 4km de la costa\n105. ENERGIA MAREOMOTRIU Projecte al port de Mutriku (País Basc) 2011: primera instal·lació d’Europa connectada a la xarxa. Tecnologia OWC (columna d’aigua oscil·lant semblant a la boia Masuda). 296kW.\n106. Altres tecnologies: Seagen. Aprofitament energètic de les corrents marines Turbina Seagen Columna de 43m que sustenta dos rotors de 16m de diàmetre que poden generar fins a 1,2MW de potència. La turbina sobresurt 10m del nivell del mar\n107. Altres tecnologies: Seagen. Aprofitament energètic de les corrents marines Irlanda del Norte, 2008\n108. Altres tecnologies: Turbina Lànstrom Turbina Lanstrom Té 30m d’alçada i una hèlix amb tres pales de 20m de llargada, que permet desenvolupar una potència d’ 1MW. Pot funcionar a 100m de profunditat\n109. Altres tecnologies: Turbina Thawt Turbina Thawt Turbina d’aigua transversal horitzontal axial; es tracta d’un rotor cilíndric que gira al voltant d’un eix amb el flux d’aigua. Es creu que pot arribar als 12MW, i més econòmica que altres tipus de turbines\n110. Altres tecnologies: Pelamis Turbina Pelamis Fins a 750kW\n111. Altres tecnologies: Pelamis\n112. Infografia energia corrents marins\n113. Infografia energia de les onades\n114. ENERGIA MAREOMOTRIU Energia tèrmica dels oceans Hi ha un gradient tèrmic entre les capes superficials i les capes profundes del fons de l’oceà. És necessària una diferència de temperatura d’uns 20˚C que es dóna en aigües tropicals i subtropicals, però a profunditats de 500 i 1.000m. Pot haver-hi un circuit obert o tancat. El circuit tancat utilitza un fluid amb una baixa temperatura d’ebullició, com ara l’amoníac, que s’escalfa amb la temperatura de l’aigua de la superfície, i es condensa amb l’aigua freda de la profunditat. Entre la profunditat i la superfície pot haver-hi una diferència de 25˚C.\n115. ENERGIA MAREOMOTRIU amoníac (líquid) aigua aigua profunda sup erfície amoníac turbina (gas) energia elèctrica L’inconvenient és el poc rendiment (7%) per dos motius: - La poca capacitat d’aquesta aigua de generar energia tèrmica. - La despesa d’energia necessària per fer funcionar el sistema.\n116. Esquema d’una central CETO de 100MW\n117. ENERGIA BIOMASSA\n118. ENERGIA BIOMASSA Durant la major part de la història de la humanitat, la biomassa i l’energia solar han estat les úniques fonts d’energia tèrmica utilitzades per l’home. Al llarg del temps i fins l’arribada del carbó, en la Revolució Industrial, la biomassa ha servit per cobrir les necessitats de calor i il·luminació tant en la vida quotidiana com en les diverses aplicacions industrials existents.\n119. ENERGIA BIOMASSA D’una banda l’home utilitza els anomenats residus forestals o agrícoles, que són aquells recursos que es generen directament en el camp o a la muntanya de manera dispersa, per aprofitar-ne l’energia.\n120. ENERGIA BIOMASSA D’altra banda, ja en el nostre segle, l'home també ha après a recuperar l'energia de les deixalles domèstiques, anomenades RSU (residus sòlids urbans), les quals constitueixen un cas singular de la biomassa. Les deixalles tenen un alt contingut en matèria orgànica i altres components com ara el paper, amb un poder calorífic similar al dels carbons dolents. Actualment, amb tecnologies molt diverses, s'extreu l´energia que nosaltres hem dipositat al contenidor del carrer en forma de bossa d’escombraries. Cal no oblidar, però, que la millor estratègia d'eliminació dels residus urbans consisteix a combinar processos de recollida selectiva amb reciclatge i compostatge, i alhora limitar, com més millor les opcions d'abocament i incineració, pels problemes mediambientals que generen.\n121. ENERGIA BIOMASSA El terme "biomassa" inclou tota la matèria viva, o que l'origen en sigui la matèria viva, que existeix en un instant de temps a la Terra. L’energia que es pot obtenir de la biomassa prové de la llum solar, la qual, gràcies al procés de fotosíntesi, és aprofitada per les plantes verdes i transformada en energia que queda acumulada en l’interior de les seves cèl·lules. Aquesta energia pot ser traspassada per la cadena alimentària al regne animal.\n122. Infografia energia biomassa\n123. ENERGIA BIOMASSA L'energia acumulada a la biomassa pot ser alliberada sotmetent-la a diversos processos d’aprofitament energètic: - Processos d’aprofitament energètic dels residus agrícoles i forestals - Processos de valorització energètica dels RSU\n124. ENERGIA BIOMASSA Processos d’aprofitament energètic dels residus agrícoles i forestals Aquesta biomassa es pot transformar en combustible mitjançant processos físics, termoquímics i bioquímics. -Processos físics: destinats a preparar la biomassa pel seu ús directe com a combustible o per un procés posterior. Són dos: • Homogeneïtzació o refinat, que consisteix en l’adequació de la biomassa a unes condicions de granulometria, humitat o composició (és a dir fer totes les partícules similars) per mitjà de la trituració, l’estellatge, l’assecatge... • Densificació, que consisteix en la millora de les propietats de la biomassa amb la fabricació de briquetes o pèl·lets per tal d’aconseguir-ne un pes específic més alt i millorar les seves possibilitats d’emmagatzematge i transport.\n125. ENERGIA BIOMASSA Processos d’aprofitament energètic dels residus agrícoles i forestals -Processos termoquímics: transformacions en determinades condicions de pressió i temperatura per obtenir el combustible en estat sòlid, líquid o gasós. S’utilitza la piròlisi o destil·lació seca i la gasificació. • Piròlisi o destil·lació seca: consisteix en la degradació tèrmica de les molècules de la biomassa en absència d’oxigen. És el mètode tradicional d’obtenció del carbó vegetal. En instal·lacions industrials, a més de carbó vegetal,s’obté una fracció líquida i una gasosa que convé condensar: així se n’obté un gas pobre d’elevat nivell energètic.\n126. ENERGIA BIOMASSA Processos d’aprofitament energètic dels residus agrícoles i forestals • Gasificació: és una combustió incompleta de biomassa en presència de l’oxigen de l’aire. S’obté un gas pobre format per monòxid de carboni, hidrogen i metà, entre d’altres. Els procés es realitza en instal·lacions anomenades gasògens. Una millora consisteix en introduir directament oxigen en lloc d’aire, amb la qual cosa s’obté gas de síntesi\n127. ENERGIA BIOMASSA Processos d’aprofitament energètic dels residus agrícoles i forestals -Processos bioquímics: consisteix en sotmetre la biomassa a processos de fermentació: digestió anaeròbica i fermentació aeròbica. Digestió anaeròbica: és la fermentació de la biomassa amb obtenció de biogàs. En un dipòsit que s’anomena digestor s’introdueix la matèria orgànica i els bacteris, i s’obté gas metà i anhídrid carbònic. Són bacteris que es desenvolupen en absència d’oxigen. La temperatura òptima és de 30˚C, i es pot utilitzar qualsevol tipus de residu orgànic. S’acostuma a aplicar a afluents líquids i a aigües residuals amb alt poder contaminant, i considerem en aquest cas el gas com a un subproducte. En aquests casos la producció de gas es considera un subproducte resultant dels processos de millora ambiental. Aquests tipus d’instal·lacions permet a explotacions agrícoles ramaderes autoproveir-se d’energia. En els països en vies de desenvolupament està molt estès. Fermentació aeròbica: també s’anomena alcohòlica. S’utilitza per l’obtenció de bioalcohol (etanol) i per la fermentació en presència d’oxigen de materials orgànics rics en sucres i midó. L’etanol (CH3CH2OH) s’utilitza com a combustible en els motors d’explosió, per exemple, al Brasil amb l’etanol obtingut de la canya de sucre.\n128. ENERGIA BIOMASSA Producció d’energia elèctrica Per a transformar la biomassa en energia elèctrica es pot fer de dues maneres: • Combustió de la biomassa en una caldera: Aquesta combustió provoca un escalfament de l’aigua i el consegüent vapor que acciona un grup turboalternador. • Transformació de la biomassa en combustibles gasosos: Mitjançant procediments bioquímics o termoquímics que, amb el corresponent combustible que és generat, alimenten motors alternatius o turbines de gas que accionen un alternador que tenen acoblat.\n129. ENERGIA BIOMASSA Producció d’energia elèctrica Central de gasificació de cicle combinat\n130. ENERGIA BIOMASSA Producció d’energia elèctrica\n132. BIOCOMBUSTIBLES Els biocombustibles són combustibles produïts a base de matèria orgànica. Els dos més comuns són el bioetanol i el biodièsel, pensats com a recanvis de la benzina i del gasoli, respectivament.\n133. BIOCOMBUSTIBLES El bioetanol s'obté de plantes amb un elevat contingut de sucre o de midó, tals com el bleda-rave i els cereals; i el biodièsel, de plantes oleaginoses com el gira-sol i la colza. A banda, la recerca actual s'orienta vers els anomenats biocombustibles de segona generació (fusta, herbes...).\n134. BIOCOMBUSTIBLES Pros... Com apuntàvem, l'augment de la producció de biocombustibles fa disminuir la dependència del petroli. Pensem, per exemple, que la major part del petroli consumit a la Unió Europea ve de fora, i, en particular, d'indrets políticament inestables. A això, s'hi sumen consideracions ambientals: la crema de derivats del petroli és responsable de l'emissió a l’atmosfera de tones i tones de diòxid de carboni; contràriament, la crema de biocombustibles no fa sinó tornar a l'atmosfera el diòxid de carboni que les plantes han absorbit per fotosintesi. El diòxid de carboni és el gas que més contribueix a l'efecte hivernacle.\n135. BIOCOMBUSTIBLES ...i contres Tot amb tot, els biocombustibles no susciten pas una opinió unànimement favorable. També són objecte de crítiques que incideixen en els possibles inconvenients de produir-ne a gran escala: • augment de preus de matèries primeres; • extensió del monocultiu en detriment de la diversitat de conreus i de les àrees forestals; • augment de l'ús de plaguicides i d'adobs derivats del petroli i contaminants... Hom apunta l'extensió del monocultiu com un dels inconvenients de produir biocombustibles.\n136. BIOCOMBUSTIBLES. BIODIÈSEL Exposició Universal de París, any 1900. L'inventor alemany Rudolf Diesel presenta el primer motor dièsel de la història, que funciona amb oli de cacauet, com un "motor d'oli". El seu creador pretén amb això potenciar l'agricultura com a font d'energia. Però el gira-sol, o els cacauets, són molt cars i el petroli s'imposa. Any 2007, més d'un segle després, a la UE es produeixen 35 milions de m3 de biocombustibles, entre els quals es troba el biodièsel, obtingut a partir de plantes oleaginoses. El temps ha donat la raó al senyor Diesel, els olis vegetals ja s'utilitzen com a combustible i l'etiqueta distintiva del biodièsel resulta ja visible en desenes de gasolineres, tant en estat pur (l'anomenat B100, és a dir, al 100%) com mesclat amb gasoil en proporcions que oscil·len entre el 10% i el 20% (els anomenats B10, B15 o B20), tal com permet la legislació espanyola de carburants.\n137. BIOCOMBUSTIBLES. BIODIÈSEL El biodièsel es produeix a partir d'olis vegetals, verges i reciclats. L'oli vegetal verge s'extrau de la llavor conreada deixant enrere la farina de llavor, que es pot usar com a farratge animal. L'oli és refinat abans d'incorporarlo al procés de producció. Encara que es poden trobar més de tres-cents tipus d'oleaginoses, les més comunes en la producció d'aquest biocarburant són la colza, la planta amb més rendiment d'oli per hectàrea, la soja, el gira-sol i la palma, encara que també es poden utilitzar olis usats, com els de fregir, que és una matèria primera molt barata i a més permet reciclar el que en un altre cas serien residus.\n138. BIOCOMBUSTIBLES. BIODIÈSEL\n139. BIOCOMBUSTIBLES. BIODIÈSEL Precisament, les matèries primeres més utilitzades al nostre país per a la fabricació de biodièsel són els olis de fregir usats i l'oli de gira-sol. També s'estan fent proves amb oli de colza i amb Brassica carinata, coneguda com la mostassa etíop\n140. Infografia biodièsel\n141. BIOCOMBUSTIBLES. BIOETANOL\n142. BIOCOMBUSTIBLES. BIOETANOL El bioetanol és un carburant ecològic produït a partir de la fermentació i posterior destil·lació i tractament de productes vegetals. S´obté per un procés de fermentació de primeres matèries riques en sucre. Les tres principals fonts són: • Plantes amb midó: grans (blat de moro) i tubèrcles (casava o mandioca). • Plantes amb sucre: remolatxa o canya. Melasses o xarops. • Plantes amb cel·lulosa.\n143. BIOCOMBUSTIBLES. BIOETANOL Es poden diferenciar dos usos del bioetanol: • l´alcohol etílic (etanol) que s´utilitza directament com a combustible per l’automoció i està molt extès en algunes de les grans metròpolis sudamericanes, • i creant el seu derivat químic, l´èter terciari butílic etílic (ETBE), que s’utilitza com a additiu per substituir la fracció d’èter metílic (MTBE). El MTBE és un additiu d’origen mineral que es ve introduint a les benzines des dels anys noranta amb la finalitat d’augmentar l’octanatge degut a la seva major aportació d’oxigen, millorant així la seva combustió. D’aquesta manera es disminueix el consum i milloren les emissions contaminants d’hidrocarburs incremats. L´èter derivat del I´etanol (ETBE) s´obté per reacció de I´isobutè amb etanol. De les propietats de I´etanol i I´ETBE, cal destacar-ne el menor poder calorífic en relació amb la gasolina, la qual cosa normalment es tradueix en pèrdua de potència, però que es veu compensada per un augment del rendiment del motor, atès que la presència d´oxigen en els compostos millora la qualitat de la combustió.\n144. RESIDUS SÒLIDS URBANS (RSU)\n145. RESIDUS SÒLIDS URBANS (RSU)\n146. RESIDUS SÒLIDS URBANS RSU\n147. PROCESSOS DE VALORACIÓ ENERGÈTICA DELS RSU Els RSU suposen un gran problema i els procediments actuals per eliminar-los són: -Abocament -Compostatge -Reciclatge -Incineració\n148. PROCESSOS DE VALORACIÓ ENERGÈTICA DELS RSU Abocament: consisteix en dipositar els residus sobre el terreny i enterrar-los periòdicament amb terra. Els abocadors s’han de preparar aïllant-los i posant desguassos perquè surtin els residus líquids. També es poden utilitzen torretes de ventilació per deixar anar els residus gasosos. -Compostatge: separar la matèria orgànica i tractar-la mitjançant fermentació aeròbica, per tal d’obtenir el compost. -Reciclatge: separar les fraccions dels RSU, que poden reincorporar-se al procés de producció i consum. -Incineració: els residus són eliminats mitjançant un procés de combustió i tractament dels gasos resultants. Des del punt de vista mediambiental lo millor és combinar una recollida selectiva amb un procés de compostatge i reciclatge, limitant la incineració i l’abocament. Energèticament, no lliga amb el tema mediambiental, però es pot obtenir aprofitament del biogàs que es genera en els abocadors i recuperar l’energia tèrmica dels processos d’incineració.\n149. PROCESSOS DE VALORACIÓ ENERGÈTICA DELS RSU EL BIOGÀS El biogàs produït per la fermentació dels residus orgànics s’escampa pels abocadors i pot produir explosions i incendis, a més, a causa dels perills que provoca la seva emissió en el medi ambient atmosfèric es fa necessària la seva extracció controlada. Per extreure’l es construeixen pous de desgasificació i extracció que no són res més que forats a la superfície de l’abocador fins a la profunditat necessària per tal de fer possible l’enviament del gas a la superfície. Aquest gas és tractat en centrals per treure’n elements nocius com ara el H2S. El biogàs es pot aprofitar per a les necessitats d’energia tèrmica de l’abocador, equips de tractament o incineració o bé subministrar-lo a establiments propers o a la xarxa de gas corrent. Aquest gas també es pot emprar en plantes de cogeneració on s’utilitza com a combustible de motors de combustió interna alternatius.\n150. PROCESSOS DE VALORACIÓ ENERGÈTICA DELS RSU EL BIOGÀS La composició, així com la quantitat de biogàs depenen dels següents factors: • Els residus a digerir i la seva composició química. • Tipus de càrregues diàries. • Paràmetres d'obtenció de biogàs (temperatura, pH, agitació, etc.). • Tipus de digestor anaerobi. Composició típica del biogàs que s'obté de la fermentació dels purins: •Metà (CH4): 60-80% •Diòxid de Carboni (CO2): 30-40% •Hidrogen (H2): 5-10% •Nitrogen (N2): 1-2% •Monòxid de Carboni (CO): 0-0.15% •Oxigen (O2): 0.1% •Àcid Sulfhídric (H2S): 0-1% •Vapor d'aigua: 0.3%\n151. PROCESSOS DE VALORACIÓ ENERGÈTICA DELS RSU\n152. PROCESSOS DE VALORACIÓ ENERGÈTICA DELS RSU\n153. PROCESSOS DE VALORACIÓ ENERGÈTICA DELS RSU\n154. PROCESSOS DE VALORACIÓ ENERGÈTICA DELS RSU LES CENTRALS TÈRMIQUES Serveixen per generar electricitat gràcies a la calor generada per la combustió dels ja anomenats combustibles fòssils. El procés és similar al de les centrals tèrmiques. Primerament, l’alimentador proporciona combustible al fogar, on es produeix la combustió. L’energia tèrmica que es desprèn converteix l’aigua de la caldera en vapor i aquest es posa en moviment. Seguidament el vapor fa girar els àleps de les turbines, les quals estan connectades a un alternador, l’encarregat de generar el corrent. Cal citar un dipositiu anomenat excitatriu que crea el camp magnètic necessari perquè l’alternador sigui capaç de generar el corrent. Com en les centrals tèrmiques, el vapor segueix un circuit ajudat per bombes, i després de passar per les turbines es refreda gràcies a les torres de refrigeració. Els fums produïts per la combustió són expulsats per la xemeneia.\n155. PROCESSOS DE VALORACIÓ ENERGÈTICA DELS RSU\n156. PROCESSOS DE VALORACIÓ ENERGÈTICA DELS RSU


Kameni es posiciona al costat de Tamudo i demana la seva continuïtat una temporada més - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nKameni es posiciona al costat de Tamudo i demana la seva continuïtat una temporada més\nRaúl Tamudo fa mesos que està en l'ostracisme. Ara que s'ha obert el debat sobre el seu comiat de l'Espanyol, per primer cop un jugador de l'equip ha sortit en defensa del davanter. Carlos Kameni no vol sentir a parlar de comiats. És més, vol que Tamudo continuï a l'Espanyol. Que es quedi, com reclama el porter blanc-i-blau, és difícil per no dir impossible, però el que està clar és que Raúl Tamudo es tornarà a posar la samarreta de l'Espanyol si li donen l'oportunitat d'acomiadar-se del seu club de tota la vida.\n01/05/2010 - 15.15\nMés d'una volta sencera sense jugar, però 129 gols en competició de Lliga a l'esquena. Raúl Tamudo acaba contracte el 30 de juny, i en ple debat sobre si se li ha de donar l'oportunitat d'acomiadar-se de l'afició, avui Carlos Kameni s'ha posicionat al costat del davanter. El porter camerunès no solament no preveu la sortida del golejador sinó que advoca per la seva continuïtat a l'equip.\n"És un jugador a qui estimo molt i que ha donat moltes coses per l'Espanyol. Jo vull tenir el millor jugador a la plantilla. El que és negatiu és que se'n vagi i jo espero veure'l més amb l'Espanyol", ha raonat el camerunès, que fins i tot ha demanat la continuïtat del seu company una temporada més.\nKameni ha participat en la suau sessió d'entrenament programada avui per l'entrenador blanc-i-blau, Mauricio Pochettino, que ha comptat amb la presència dels jugadors del filial Mahamat Azrack, Jordi Amat i Javi López. Raúl Tamudo, per la seva banda, segueix entrenant-se al marge per una sobrecàrrega.\nPochettino té les baixes de Juan Forlín i Nico Pareja, per sanció, i de Javi Chica, Raúl Baena, Javi Márquez i Iván de la Peña, lesionats. Tamudo, de la seva banda, té molt poques opcions de ser convocat.


Everlast equipment MMA PU Muay Thai Pad Single Negre, Traininn\nDescripció Everlast equipment MMA PU Muay Thai Pad Single\nCompta amb un disseny tailandès autèntic farcit d'escuma densa per a la seguretat, mentre que el bloqueig de puntades, cops de puny, els colzes i els genolls.\nEs venen individualment en una targeta delta.\nEstàs buscant productes de la marca Everlast equipment, concretament Everlast equipment MMA PU Muay Thai Pad Single? A traininn trobaràs una completa selecció de productes de Equipament esport de combat i accessoris de fitnes. Fes totes les compres a la teva botiga online traininn. Oferim més de 75 modalitats de pagament perquè puguis escollir la que et vagi millor. Dóna un cop d’ull al catàleg i aconsegueix fantàstiques ofertes de fitnes. I si al rebre el producte no estàs satisfet, et tornem els diners.\nCaracterístiques Everlast equipment MMA PU Muay Thai Pad Single\nTecnologias Everlast equipment MMA PU Muay Thai Pad Single\nSostenibilitat Everlast equipment MMA PU Muay Thai Pad Single\nIdeal per als patins i els genolls\nGreat for kicks and knees\nMolt resistent per un temps però cansat que els forts cops perllongats deixin anar la corda que lliga els coixinets.\nVery sturdy for awhile but be weary that prolonged heavy hits will loosen the string that binds the pads.


Viatges Capitals: Venècia • Ràdio Capital de l'Empordà\nViatges Capitals: Venècia\nVols saber què fer a Venècia i quins són els millors llocs per menjar tiramisú a Venècia? Escolta la secció dels Viatges Capitals al Matí Capital\nAl Matí Capital hem parlat d’un nou destí dels Viatges Capitals, aquest dimarts hem parlat de la ciutat flotant italiana, Venècia. Una ciutat dedicada al Sant Marc, on la majoria de monuments porten el nom.\nSi vols saber què fer a Venècia quan hi viatgis, escolta la secció d’avui al Matí Capital, on hem parlat dels ponts més coneguts de la ciutat i la seva història però també del millor indret per menjar tiramisú a tot Venècia.\nAquesta secció també ha viatjat a altres indrets com a Roma, Londres o Nova York. Escolta la secció sencera aquí:\nArticle anteriorEfemèrides – 22 octubre\nArticle següentBegur viatja arreu del món amb la segona trobada de postcrossing


Per a altres significats, vegeu «Xer Ali Khan».\n1845 (Julià) (52/53 anys)\nMuhàmmad Khudayar Khan, Muhàmmad Malla Khan\nXir Ali Khan fou kan de Kokand (1842-1845) fill d'Alim Khan. Va pujar al tron després d'una revolta popular contra el governador bukharià Ibrahim Biy.\nFeia uns tres mesos que s'havia establert el govern de Bukharà sobre Kokand i el governador designat, Ibram Datkha o Ibrahim Biy, un nadiu de Merv que havia estat governador de Samarcanda havia imposat als kokandis una contribució d'un quart del seu producte a part de les taxes ja existents. La població va demanar ajut a la tribu uzbeka dels quiptxaqs amb la intenció de posar al tron a Xir Ali Khan; la tribu, després d'alguns dubtes, va acceptar; quan els quiptxaqs es van acostar a la ciutat, els ciutadans que ja estaven preparats van atacar a la guarnició, i els van matar quasi tots. Ibrahim Datkha va poder escapar amb dificultats i Xir Ali fou proclamat kan.\nNasrulla de Bukharà va fer matar el seu governador i va preparar un exèrcit de 20.000 homes i junt amb els 250 ostatges que tenia, va marxar cap a Kokand i durant uns dies va pressionar la ciutat. Un dels ostatges, un quiptxaq de nom Mussulman Kul i de malnom Txulak (el Lesionat) que havia dirigit anteriorment una companyia de 100 homes al servei de Madali Khan, i tenia certa influència sobre l'emir, va demanar ser enviat a la ciutat assegurant que en podia aconseguir la submissió; en arribar a la ciutat immediatament fou reconegut pels seus antic soldats i va aixecar l'entusiasme, i tothom es va posar a treballar en fortes empallissades defensives i es van fer algunes sortides victorioses. També va escriure a alguns nobles bukharians recordant que havien promès matar el seu cap, i va procurar que aquestes cartes (el contingut de les quals era fals) caiguessin en mans de l'emir. Com que aquest, al mateix temps, va haver de fer front a una invasió del seu territori per part del kan de Khivà, va optar per alliberar els ostatges, aixecar el setge i tornar a casa.\nVa utilitzar poc la pena de mort contra els seus parents. Només se sap que va fer matar un fill de Muhammad Biy, descendent de Narbuta Khan, i va desterrar als seus germans, però no consta cap més cas. Si bé és poc en relació a altres kans, també cal dir que va governar poc temps.\nAviat l'enfrontament entre sarts i quiptxaqs es va agreujar. Els primers estaven dirigits per xadi, favorit del kan, que va aconseguir matar Yusuf Mingbaixi i després va ordenar fer matar tots els seus partidaris. Llavors va cridar a Mussulman Kul a Kokand el qual va expressar la seva satisfacció per la mort de Mingbaixi al que va definir com el seu enemic, però secretament va reunir una força a la que van adherir els partidaris de Mingbaixi. Assabentat d'això, xadi va enviar uns assassins a Andijan per matar Kul, però aquest es va amagar i després els va capturar i penjar.\nLa guerra oberta era inevitable. La batalla es va lliurar a Tus i els sarts foren derrotats, morint xadi. El mateix kan, que li donava suport, fou fet presoner. Però com que no es va trobar cap altre príncep adequat per ocupar el tron, Kul va mantenir en aquest a Xir Ali i ell mateix va ocupar els càrrecs que abans havien exercit Mingbaixi i xadi. Com a quiptxaq, Kul va afavorir a la seva tribu, el que va provocar el ressentiment dels sarts ara dirigits per Rahmet Ulla i Mehmed Kerim, que van anar a Xahrisabz a buscar Murad Beg, fill d'Alim Khan, per ocupar el tron. Els conspiradors van demanar ajut al kan de Bukharà i el 1845, aprofitant una absència de Kul, ocupat amb l'exèrcit recaptant els impostos entre els quirguisos, es van dirigir a Kokand que va ocupar sense gaire resistència.\nXer Ali fou executat i Murad Beg fou proclamat kan.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Xir_Ali_Khan&oldid=28350699»


Riberaonline.info - Priorat, Ribera d'Ebre i Terra Alta: La Ribera d’Ebre participa en una trobada d’experiències de coworking rural a Alemanya\nEls darrers anys, el model de coworking rural de la Ribera d'Ebre ha estat reconegut com a exemple de bones pràctiques per al desenvolupament territorial, no només a Catalunya i l'Estat espanyol, sinó també a Europa. I per això, del 5 al 8 de novembre, una delegació del projecte Cowocat_Rural, formada per la presidenta del Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre, Gemma Carim, la gerent del Centre d'Iniciatives Socioeconòmiques (CIS), Begoña Garcia i el coordinador de Cowocat_Rural, Jaume Bages, es desplaçarà a Alemanya per participar en una nova trobada del projecte CoLabora.\nLa trobada que se celebrarà a la ciutat de Leipziger, a la regió de Saxònia, s'ha programat en el marc d'un projecte de cooperació LEADER Transnacional per impulsar espais de coworking en zones rurals europees. La delegació de la Ribera hi participa a través del Consorci Intercomarcal d'Iniciatives Socioeconòmiques Ribera d'Ebre-Terra Alta i amb el lideratge de Cowocat_Rural. A més de la delegació, a la trobada hi participaran sis Grups d'Acció Local (GAL) del continent europeu: el Land in Bloom i el Pieriga Partnership de Letònia; Leipziger Muldenland d'Alemanya; el Donegal Local Development Company d'Irlanda; el Vale of Glamorgan Council de Gales, i el GAL Pays de Guéret de França. El programa de les jornades contempla visites a espais de coworking a l'àrea de zona Leipziger, amb sessions de treball per intercanviar experiències i una trobada amb el Ministre de Medi ambient i Agricultura de l'estat alemany de Saxònia.\nLa trobada de Leipziger servirà per donar continuïtat a la feina engegada amb anterioritat pels socis del projecte CoLabora. Els grups participants promouen, anualment, una trobada i, en els darrers anys, els grups participants ja han intercanviat experiències a la Ribera d'Ebre i el Regne Unit amb la voluntat de treballar conjuntament en l'impuls del coworking rural, entès com una peça clau en el desenvolupament rural per retenir i captar talent per tal de frenar el despoblament. De les taules de treball, en sortirà una guia metodològica amb els passos necessaris per crear, gestionar i dinamitzar espais de coworking rural.


Subsidi especial per acomiadament – Gavà Impulsa\nSubsidi especial per acomiadament\nper gavaimpulsa 4 Novembre, 2020 11 Agost, 2021 Deixa un comentari\nSUBSIDI FORA DE TERMINI\nEl Reial Decret-Llei 32/2020, de 3 de novembre, contempla aquesta mesura social complementària per la protecció de la desocupació.\nLes persones que a la data de la sol·licitud compleixin els següents requisits:\nHaver extingit per esgotament entre el 14 de març de 2020 i el 30 de juny de 2020, ambdós inclosos, alguna de les següents prestacions:\nAjudes econòmiques vinculades al Programa de Renda Activa d’Inserció (RAI)\nEstar en desocupació total e inscrit com a demandant d’ocupació en el Servei Públic d’Ocupació.\nNo tenir dret a la protecció per desocupació a nivell contributiu o assistencial. Però aquells que estiguessin complint el mes d’espera d’accés al subsidi d’esgotament de la prestació contributiva, podran accedir a aquest subsidi.\nEn el cas d’haver treball per compte aliena després de la extinció de l’últim dret reconegut, haver cessat en dit treball amb situació legal de desocupació.\nQuines són les incompatibilitats del subsidi especial per acomiadament?\nLa prestació serà incompatible amb qualsevol percepció derivada de ser beneficiaris de de la renda mínima, renda d’inclusió, salari social o ajuda anàloga concedida per qualsevol administració pública. Així com tenir l’ l’edat que s’exigeix per accedir a la pensió de jubilació.\nQuina quantia cobraré?\nEl dret al subsidi neix al dia següent de la sol·licitud. La duració màxima del subsidi serà de 90 dies i no podrà percebre’s en més ocasions.\nLa quantia del subsidi serà igual al 80% de l’Indicador Públic de Renda d’Efectes Múltiples mensual vigent en cada moment.\nLa gestió del subsidi correspondrà al Servei Públic d’Ocupació Estatal (SEPE).\nLa sol·licitud podrà presentar-se a partir del dia següent a la data d’entrada en vigor del Reial Decret llei 32/2020 (5 de novembre de 2020) i fins el dia 30 de novembre de 2020, inclosos. Les sol·licituds presentades després seran denegades.\nPer mes informació consultar el Reial Decret Llei 32/2020, de 3 de novembre de 2020.\ninformació general, treball acomiadament, ajuda, atur, desocupació, protecció desocupació, subsidi\nPrevious Entry ACCIÓ obre convocatòries d’ajuts adreçades a empreses i startups\nNext Entry Mesures urgents als sectors més afectats per les mesures sanitàries


Barcelona és una de les ciutats on és més car viure-hi de lloguer, tot i que l’últim any els preus han baixat un 9% de mitjana, segons l’últim informe de l’empresa Lloguer Segur\nEl preu mitjà del lloguer d’un pis de dues habitacions a Barcelona supera els mil euros. // CC0\nActualitzada el 11-03-2021 09:19\nEl preu mitjà del lloguer d’un pis de dues habitacions a Barcelona supera els mil euros. És una de les ciutats on és més car viure-hi de lloguer, tot i que l’últim any els preus han baixat un 9% de mitjana, segons l’últim informe de l’empresa Lloguer Segur.\nEl responsable comercial de Lloguer Segur, José Manuel Donoso, diu que la baixada de preus no només té a veure amb la pandèmia.\nEls preus a Barcelona han baixat considerablement per diversos motius, evidentment la crisi sanitària ha estat un factor important a tenir en compte i juntament amb la nova regulació dels preus de la Generalitat han fet que els preus de lloguer baixin\nJosé Manuel Donoso responsable comercial de Lloguer Segur\nSi a Barcelona el preu supera de mitjana el miler d’euros, Lleida és una de les grans ciutats més econòmiques: a la capital de la terra ferma es paguen de mitjana vora 400 euros per un pis d’un dormitori.\nLleida és una de les grans ciutats més econòmiques. // Hermínia Sirvent / Ajuntament de Lleida\n1.420 euros, el sou mínim per “viure dignament” a Barcelona\nUn estudi de l’AMB ha calculat quants diners calen per viure amb les necessitats bàsiques cobertes a Barcelona . I és que un treballador ha de guanyar pel cap baix 1.420 euros al mes per poder viure d’una manera mínimament digna a Barcelona; 1.322 euros si viu en alguna altra ciutat de l’àrea metropolitana.\nEl preu mitjà del lloguer d'un pis de dues habitacions a Barcelona supera els mil euros.\nL’estudi de l’AMB conclou que l’habitatge és la despesa principal. De mitjana, s’endú una mica més d’una tercera part dels sous. Si hi sumem la factura de l’aigua, la llum i el gas, ja gairebé suposa la meitat dels salaris. La segona despesa més important és l’alimentació, seguida de les despeses personals, l’oci, l’educació, el transport i la roba.


Història | Escola 21 d'Abril\nL’any 1943 es va crear l’aula de xiquetes a l’Hostal i la de Xiquets a l’Estació. A partir d’aquest moment, i a nivell administratiu, les escoles dels dos barris funcionaran de forma totalment separada. Poc després aquestes dues aules al barri de l’Hostal s’amplien encara més perquè se’n crea una altra per al parvulari, sent la primera mestra encarregada Asunción Gil, la filla de qui, anys després, també seria mestra al nostre poble.\nDesprés de la guerra civil l’escola de l’Hostal rep el nom de “Escuela Unitaria de Niños/as”. Anys més tard el nom va ser modificat pel de “Agrupación Escolar Mixta” i, encara més tard, pel de “Esculea Graduada Hostal dels Alls.\nLes classes continuaven tenint molts alumnes (fins i tot podien passar del centenar i amb edats que podien anar dels 7 o 8 anys fins als 15 o 16) i per aquest motiu el mestre les dividia en seccions: iniciació, elemental i perfeccionament. Es feia escola de dilluns a divendres i també els dissabtes al matí. Es donava prioritat a les matèries instrumentals (llegir i escriure) i, a les tardes, les xiquetes continuaven aprenent a cosir, d’aquí l’expressió “anar a costura”.\nTot i que l’any 1950 ja es parlava de fer un col•legi nou, que l’any 1957 es va fer el projecte i que l’any 1959 s’aprovà, no és fins l’any 1964 que es construeixen les populars Escoles Velles, altrament conegudes com Les Grangetes. Tot i aquesta construcció no es va solucionar la problemàtica de l’espai on fer classe perquè el poble seguia creixent i les necessitats pedagògiques augmentaven.\nL’Aldea per aquells temps encara era un barri de Tortosa i no va ser fins la dècada dels 80 que es va anar solucionant el problema dels espais educatius. No va ser fins l’any 1981 que es compraren uns terrenys on 3 anys més tard es va inaugurar el col•legi públic que va rebre el nom de “21 d’abril”, data en la qual, l’any 1983 es va aconseguir la segregació de Tortosa.\nDes d’aleshores l’escola ha afrontat fets importants i ha anat evolucionant tenint en compte els diversos canvis tan socials com normatius, esdevenint un organisme en constant evolució fins a dia d’avui.


Air Nostrum augmenta en 10 vols setmanals l'enllaç entre Palma-Maó\n10 maig 2021 21:16\nAquest increment suposa disposar de 520 places més setmanals\nA.V. | 06 novembre 2003\nLa companyia aèria Air Nostrum ha anunciat que a partir d'avui augmentarà els seus vols en l'enllaç entre Menorca i Mallorca. Air Nostrum, que afirma que «continua apostant decididament pel mercat balear», incrementarà en deu vols setmanals les seves operacions entre Maó i Palma, segons anuncià ahir la mateixa companyia.\nAquest augment de vols suposarà 520 places més disponibles setmanalment i un creixement del 14 per cent sobre l'actual operació.\nL'increment de vols es realitzà de dilluns a divendres. De fet, el que fa Air Nostrum és incorporar dues noves freqüències: Un nou vol d'anada de Palma a Menorca que sortirà a les 15.30 hores per arribar a les 16.30 hores; i un nou vol de tornada de Menorca a Palma que sortirà a els 17.15 i arribarà a les 17.55 h a l'aeroport de Son Sant Joan.\nCal recordar que la companyia Air Nostrum opera des del passat 26 d'octubre en els vols interilles amb les tarifes de servei públic, 72 euros per als no residents i 48 euros per als residents en el trajecte de Palma a Maó i viceversa. Aleshores, l'aerolínia, s'avançà a l'entrada en vigor de la declaració de servei públic, no sols ajustant les tarifes sinó també incrementant el nombre de freqüències diàries entre Palma i Menorca i també entre Palma i Eivissa durant els mesos d'hivern. D'aquesta manera, Air Nostrum cobria la demanda existent en aquestes rutes i les exigències que li imposava l'Executiu autonòmic per declarar el servei públic.\nL'aerolínia regional d'Iberia és l'única companyia espanyola que opera interilles des de dia 26 d'octubre, donat que Spanair deixà d'operar aquell mateix diumenge en els vols entre Illes.


2a Especial (Vidreres-Girona-Vidreres) – Sport Ciclista Bétulo\nPrevissió pel 19 de febrer a Girona.\nNo pintaba bé la previssió, enmig de la sequera i falta de pluja que pateix el territori, un front de pluja raquític, passaria per sobre nostre i ho faria, just el dissabte. Té collons!!! Revisso amb detall el pronòstic i publiquen pluja cap a les 14:00h a Girona, o sigui que gairebé ens lliuraríem.\nEl grup d’integrants és més nombrós que la primera, en total 10, i aquesta vegada han volgut acompanyar-nos dos amics d’en Xavi Lang, en Pep Díaz i en Pere Bernat, i l’incombustible rodamons Manel Broch, que també li va la marxeta de descobrir nous camins i paisatges amb la seva Marin, una autèntica relíquia que encara està llesta per quilometrar molt de temps, com ell mateix.\nEl desplaçament és divers, de Badalona sortim amb dos furgonetes, la Mercedes Vito i la Ford d’en Ureña, que transporta dos bicis i cinc passatgers, la Vito cinc bicis i dos passatgers, Xavi ve directe de S’Agaró i en Pep i en Pere, amb el seu cotxe. Tots quedem a un gran aparcament a Vidreres per començar des d’allà la pedalada.\nEl dia és gris, però la temperatura no és del tot freda, esperem que aguanti així tot el que pugui, tot i què estem segurs que tard o d’hora plourà.\nSortim de Vidreres per travessar la nova autovia de Girona per un pas soterrani i ja estem enmig de la natura camí de Sils, on un bonic camí al costat del seu estany ens deixa imatges molt boniques d’aus aqüàtiques cercant el seu esmorzar.\nFem primera aturada a Santa Coloma de Farners, després de vorejar tota la seva zona de banys del Parc del Balneari. Bàsicament, reagrupament, alguna trucada un ajustament de pressió de rodes i continuem, estem al quilòmetre 16.\nPassem per la urbanització Santa Coloma Residencial, i per un corriolet sortim a la carretera per acabar de coronar el primer esglaó a 161m, km 22. Després per pista local, bonic descens fins Vilobí d’Onyar on tornem a fer mínima parada i donar quatre consignes, caminet fantàstic, tot cap amunt, 12,4km fins cim als 234m, a Sant Martí Sapresa.\nEl caminet al costat d’un jove riu Onyar, és de lo milloret de tota la ruta, corriol sense dificultat que és tot un plaer pedalar-ho. El grup transmet una satisfacció per aquesta ruta, i ho manifesta amb exclamacions de felicitat i agraïment.\nDe tot el paquet, només en Paco i jo mateix, portàvem la ruta en els nostres dispositius, i ha estat un encert, i ha facilitat molt el ressegir-la quan el grup s’estirava degut al ritme que cadascú portava.\nFem reagrupament a Sant Martí. Ja hi ha gana, són les 11. Teníem previst parar a Girona al km. 62, però ja veig que serà massa lluny. Una opció de parar abans era Can Rajolet a Bonmatí, un bar per ciclistes a peu del riu Ter però que no havia pogut contactar amb ells prèviament i no tenia segur que estigués obert. Li comento a Paco perquè l’opció de Girona està massa lluny.\nTriunfada total!! Can Rajolet obert, ens obren garatge per les bicis, taula llarga esperant-nos i la brassa a tres metres, per veure com les botifarres es feien lentament, mentres anàvem fregant l’all a les torrades i sucant-li el tomàquet amb el seu rajolí d’oli. Les cares de felicitat mentres tots aquells bens de Déu anaven baixant als estòmacs eren la mostra del gran encert de trobar Can Rajolet obert. Preu correctíssim 7,60€ per cap.\nTornem a la ruta, estàvem just a la meitat. Arranquem i les primeres gotetes comencen a caure. La via fa una lleugera baixada i el grup s’estira. Revento roda davantera al saltar un cami d’asfalt descarnat (em salta la vàlvula) i la pluja ja és evident fent la reparació.\nAquest tram és molt bonic, el Ter es porta a tocar a l’esquerra i després de passar un parc aqüàtic ple de petits caiacs, tothom es cobreix amb el que porta, doncs la pluja és ja insistent i comença a regar-ho tot.\nEntrem a Girona per la Devesa, els firants estan aixecant les seves paradetes amb pressa, i nosaltres ja tenim al fons la catedral i al seu peu l’Onyar, amb la imatge típica de les cases multicolors. Decidim fer una foto, però ràpidament ens posem en marxa.\nD’esquerra a dreta: Manel Broch, Pep Díaz, Pere Bernat, Paco Ureña, Núria Lligonya, Xavi Lang i José Luis García. Ajupits Josep Carrión i Carles Gudiña amb el riu Onyar i la catedral de Girona al darrere. (62 Km 13:31h)\nGirona està plena de paraigües, no és la millor imatge, però ben agrupats fem tota la travessa fins retrobar la Via a Montilivi (km64). El paquet va rapidet i s’estira, però en les llargues rectes sempre estem tots a la vista.\nArribem a Llambilles (km 71,5) i fem darrera parada. Crec que ningú s’ha quedat sense deixar «su agüita amarilla» escampada pels matolls. Una miqueta més alleugerits, tornem a la càrrega per rematar-ho.\nPassem Cassà de la Selva i a pocs quilòmetres, deixem la Via del Carrilet per la Ruta Termal que ens portarà fins a Caldes de Malavella (km 87), després d’un recorregut molt entretingut de pujades i baixades.\nLa gran sorpresa ens estava esperant al final, el camí de la Via Augusta entre Caldes i Vidreres, transita pel bosc de Can Fornaca amb una pujada de 1,5 km amb rampes del 9,5%. Això amb 90 km a les cames, remullats i glaçats, van fer un final de ruta més èpic del que esparàvem.\nArribem a Vidreres de baixada, pel cementiri. Tots estem força vius, però, i fem una mica de conyeta amb això. Retrovem els cotxes, i ara ja hi ha pressa per endreçar-ho tot i cadascú fer el que li convingui.\nPlaça a Vidreres on teniem els cotxes. Km. 94,8 (15:34h)\nFem foto, ho recollim tot, i en Pep i en Pere tornen cap a Badalona i el Xavi a S’Agaró. La resta decidim fer un dinar llampec al poble abans de sortir. Veiem des del bar El Portal, com la pluja apreta de valent i fa fred d’hivern. Hem salvat el dia molt dignament i les sensacions són fantàstiques. Uns bons entrepans amb noms de marques de cotxe i unes jerres de cervesa entren d’allò més bé. El meu entrepà es deia Lamborghini!!\nTornada ràpida cap a casa i felicitacions mútues al despedir-nos pel gran dia per terres gironines, ja pensant en la propera.\nUpdated: març 10, 2022 — 9:40 am\nEtiquetes: Girona, Sortida especial, Vidreres


El Vilassar passa per sobre de la Pobla de Mafumet | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\nEl Vilassar passa per sobre de la Pobla de Mafumet\nDerrota del CF Pobla de Mafumet davant del Vilassar de Mar\nEl CF Pobla de Mafumet va perdre, ahir al migdia, contra el Vilassar de Mar amb un 0 a 1 com a resultat. La primera part del partit ha estat molt igualada per ambdós equips, amb diverses ocasions que cap dels dos ha pogut completar i marcar el primer gol.\nMontero i Carreón van tenir alguna ocasió pel CF Pobla de Mafumet. Per part del Vilassar de Mar, l’ocasió més clara va ser al minut 33, després d’una errada dels locals.\nLa segona part, el CF Pobla de Mafumet es va trobar amb un Vilassar de Mar molt fort ofensivament, el qual ha creat diverses ocasions, on podrien haver augmentat el marcador. El partit, va quedat marcat per l’expulsió per segona targeta groga de Pol Domingo, al minut 55.\nTot i això, el CF Pobla de Mafumet no ha abaixat els braços i ha seguit creant ocasions. Al minut 57, Guillem ha pogut marcar el primer gol del partit, però la pilota ha acabat sortint fora.\nAl minut 72, Karim també va tenir una ocasió clara de gol, que el porter del Vilassar de Mar, va acabar aturant sota pals.\nSet minuts més tard, Soufiane, del Vilassar de Mar, amb un xut directe, marca el 0-1 definitiu.\nEls últims minuts de partit van ser durs pel CF Pobla de Mafumet, que va veure com al minut 88, Roger Figueras rebia la segona targeta groga, i també era expulsat.\n25/03/2019 El CF La Pobla de Mafumet presenta equips a totes les categories\n23/02/2015 La Pobla perd el lideratge en un partit espès


El Departament de Química Analítica i Química Orgànica està ubicat al Campus Sescelades i és l'òrgan encarregat d'organitzar, coordinar i desenvolupar la recerca i la docència de les dues àrees de coneixement que l'integren: la Química Analítica i la Química Orgànica.\nCOVID-19: informacions i afectacions per a la comunitat URV\nEn aquesta pàgina trobareu les informacions i les indicacions per a la comunitat URV, i s'actualitzarà amb les novetats que es produeixin\niSens té nou web\nHem publicat el nou web del Grup de Recerca en Sensometria Instrumental, iSens, eina per donar a conèixer la recerca que desenvolupa el Grup i els serveis que ofereix tant a la societat com a el teixit empresarial.\nCongrés SISOC XIII\nOrganitzem la 13a edició del congrés internacional SISOC, Spanish-Italian Symposium on Organic Chemistry, que es realitzarà a Tarragona del 4 al 6 de setembre de 2022\nSINTCARB té nou web\nHem publicat el nou web del Grup de Recerca en Stereoselective Organic Synthesis – Carbohydrate Chesmistry, SINTCARB, eina per donar a conèixer la recerca que desenvolupa el Grup i els serveis que ofereix tant a la societat com a el teixit empresarial.\nFUNCMAT té nou web\nHem publicat el nou web del Grup de Recerca en Functional and Smart Materials, FuncMat, eina per donar a conèixer la recerca que desenvolupa el Grup i els serveis que ofereix a la societat i a les empreses.\nConsulteu la memoria de la recerca realitzada al Departament\nInvestigadores a les xarxes socials\nInvestigadores del nostre Departament fan visible la seva recerca a les xarxes socials. Acció promoguda per la URV pel Dia de la Dona i la Ciència amb l'etiqueta #11FdonaURV a les xarxes socials


El Museu Comarcal de l’Urgell - Tàrrega exhibeix pintura i escultura de l’artista Jaume Amigó - Tàrrega Televisió\nEl Museu Comarcal de l’Urgell – Tàrrega exhibeix pintura i escultura de l’artista Jaume Amigó\nL’exposició “L’estret camí”, oberta fins al 28 d’abril, reflecteix com la cultura del Japó influeix en la seva obra · Autor de Barcelona resident a La Noguera\nEl Museu Comarcal de l’Urgell – Tàrrega exhibeix fins al 28 d’abril les darreres creacions en pintura i escultura de l’artista barceloní Jaume Amigó (Sant Feliu de Llobregat, 1963). L’autor, que resideix actualment al poble de l’Alzina (La Noguera), ha rebut una forta influència de l’art i la cultura del Japó, país on fa llargues estades des de fa 25 anys. L’empremta nipona caracteritza les creacions d’aquesta mostra anomenada “L’estret camí”. De fet, el títol s’inspira en el llibre “L’estret camí de l’interior” de Matsuo Bashô, considerat un dels cims de la literatura japonesa clàssica. La mostra es divideix en dos àmbits: pintura i escultura a la sala temporal (planta baixa) i instal·lacions plàstiques a les Sales Nobles (primer pis).\nLa inauguració fou encapçalada per l’alcaldessa de Tàrrega i presidenta de la Diputació de Lleida, Rosa Maria Perelló, acompanyada de la direcció del museu targarí i l’àrea de Cultura (vegeu fotografia). Fou un acte molt emotiu ja que es recordà la desapareguda companya Alba Vilamajó, gràcies a la gestió de la qual ha arribat a Tàrrega l’exposició de Jaume Amigó. Precisament, l’artista ha dedicat una de les instal·lacions exhibides a la memòria d’Alba Vilamajó. Jaume Amigó també ha conreat la ceràmica, el gravat i la litografia així com treballs d’escenografia per a dansa i teatre, desenvolupant de manera autodidacta un llenguatge característic vinculat a la natura, la terra i els elements.