La Guàrdia Civil deté a València a un escapolit de la Justícia italiana, membre d’una important xarxa de tràfic de cocaïna en aqueix país – Noticies en Valencià de València Castelló i Alacant\n29 marzo, 2017 vlcseo 153 Views 0 Comments\nOperació conjunta de la Guàrdia Civil i *Carabinieri d’Itàlia\nLa Guàrdia Civil, en el marc de l’operació *DICUONZO, ha detingut en la localitat de Canals (València) a V.D., de 37 anys d’edat, nacionalitat italiana, *requisitoriado per les autoritats italianes mitjançant una ordre europea de detenció i lliurament, per delictes de tràfic de drogues en aqueix país.\nEl detingut havia sigut investigat en l’operació *PAVONE, desenvolupada a Milà pels *Carabinieri entre els anys 2007 i 2014 en la qual es va desarticular una important organització criminal dedicada al tràfic de drogues entre *Apulia –regió del sud d’Itàlia– i Milà, i en la qual es va detenir, en les seues successives fases d’explotació a 155 persones.\nLa ciutat de Milà era el punt final de destinació de la droga controlada i enviada pels grups mafiosos del sud del país. En la recerca es va comprovar la participació en aquesta xarxa de, *Guglielmo *FIDANZATI, màxim representant de la màfia siciliana a Milà.\nL’ara detingut a Espanya, juntament amb el seu pare, lideraven un subgrup de la trama criminal, dedicat al tràfic de cocaïna entre Barletta i *Trani (regió de *Apulia), i Milà, i havia fugit d’Itàlia l’any 2014 durant l’última fase d’explotació de l’operació.\nDesprés de rebre notícia del seu possible *ocultamiento a Espanya, la Guàrdia Civil va iniciar una recerca per a donar amb el seu parador. A través del permanent intercanvi d’informació amb la unitat investigadora a Itàlia, i seguint la pista de l’activitat deixada per aquest individu varis anys arrere, durant diversos mesos es van practicar nombroses gestions sobre el seu entorn i activitats passades, labors operatives de vigilància, indagacions amb organismes, empreses, etc.\nFruit de les recerques per a la localització d’aquesta persona, es va esbrinar que poguera estar residint en alguna localitat de la província de València, així com que estaria usant una identitat falsa a nom d’un altre individu italià. Amb aquesta identitat, el fugit s’havia integrat plenament en la zona, arribant fins i tot a estar donat d’alta en la seguretat social per a l’acompliment d’activitats laborals, disposar de comptes bancaris, targeta sanitària, targeta de residència, etc.\nFinalment es va obtenir informació que el cercat podia residir en les rodalies de la localitat de Canals (València), en una zona rural amb multitud d’habitatges disseminats. Durant diverses setmanes els agents van vigilar diverses d’aquests habitatges, donant com resultat la localització, identificació i detenció del cercat.\nLa seua identitat va ser comprovada a través de l’acare de les seues empremtes dactilars, que van demostrar que es tractava de l’individu reclamat per les autoritats italianes. El detingut va ser traslladat a Madrid i lloc a la disposició del Jutjat Central d’Instrucció nº 1 de l’Audiència Nacional, per a l’inici del seu procés de lliurament a les autoritats italianes.\nL’operació ha sigut desenvolupada per agents pertanyents a l’Equip de Fugits de la Justícia de la Unitat Central Operativa (*UCO) de la Guàrdia Civil, que han comptat amb la col·laboració amb la Guàrdia Civil de València.\n← 11ª Olimpíada Infantil a València\nLes millors ciutats per a *foodies en el món →\nUn any més Nou Centre, al costat del València Club d'Atletisme organitzen la 11ª Olimpíada Infantil, que se celebrarà el


La reconciliació, històries trellat-i-folles Bloc de Vicent Llémena i Jambet: Aquells feliços noranta\nJo tenia un amic que allà pels anys noranta em deia que aquells anys serien anomenats els feliços noranta. Quina raó tenia el xic, doncs era encara un xic, tots hem assistit impassibles, humiliats i bovins al que ha estat aquesta transformació, una vida, basada en la xarxa d'Internet, que ens ha donat moltes alegries, però també molts problemes, què parlar dels problemes que ens ha donat, una família desestructurada en l'àmbit global, no, no és que estiga dient que no tots tenim dret a la família, però sí que el que abans ens semblava com entranyable, hui ha quedat en el passat.\nEspere que a poc a poc torne la normalitat, la menys normal de les paraules, doncs en èpoques de grans i bàsics principis hem tingut grans guerres i bregues també.\nPel bé de tot lo món espere un món on la xarxa es conjumine amb l'amor, aquell que tots els taumaturgs han exalçat, és l'únic camí, l'única carretera ferma.\nPublicat per Vicent Llémena i Jambet a 2:33


S’obren els Jardins de Can Ferrer!\nÉs sempre una bona notícia que s’inaugurin pulmons verds al barri. Una bona notícia veure com es converteixen en un punt de trobada de petits, mitjans i grans, que comparteixen estones i converses, configurant per un moment el retrat de poble enyorat del Sant Gervasi d’abans que, amb aquests espais, revivim.\nParlo d’un espai que feia més de 30 anys que els veïns reivindicaven i que per fi, el passat dijous 28 de juny, van poder veure com es materialitzava tanta perseverança: els Jardins de Can Ferrer, situats al Carrer Alfons XII. Tot i això, la felicitat és momentània per als veïns, ara toca seguir reivindicant l’altre cinquanta per cent de l’espai: la reforma i habilitació de l’edifici de la finca.\nConcert de jazz. © Carme Rocamora\nA l’ocasió no hi podia faltar el regidor del districte, Jaume Asens, (Barcelona en Comú) que com ja va fer durant la inauguració de Vil·la Urània, no es va penjar cap medalla: “Normalment el mèrit es dóna al govern que inaugura els espais, però no, aquí el mèrit no és només nostre”, explicava el comú, i seguia: “Can Ferrer és fruit de la lluita persistent dels veïns i veïnes del barri. És un mèrit de molta gent: de l’anterior govern, que va comprar la casa; de les persones que no han defallit; i dels regidors que van treballar en la qüestió abans que jo: Gerardo Pisarello i Daniel Mòdol”.\nDes de l’Associació de Veïns de Sant Gervasi Sud, es van mostrar agraïts amb el nou espai, però van assegurar que seguiran mobilitzant-se per aconseguir la rehabilitació de l’edifici, reclam al qual es va sumar el regidor president Jordi Martí (Grup Municipal Demòcrata) que alhora va fer una crida a gaudir i cuidar els nous jardins “com si fos casa nostra”.\nAra, caldrà veure quina afluència tenen els jardins. De moment ahir ja hi havia queixes perquè no hi ha cap zona habilitada d’esbarjo per a nens. Així mateix, alguns veïns exigien que s’ampliï el nombre de bancs per seure. Els usuaris de gossos tampoc no estaven massa contents, ja que els gossos no poden entrar als jardins. Tot seguit d’obrir les portes, una noia, acompanyada del seu gos i de la seva germana petita va dir “m’és igual, jo hi entro” però la seva germana petita, de només tres anys, li va dir que no, que estava prohibit i que no podia fer això. Ambdues es van quedar amb el seu gos petit mirant la inauguració des de fora. Pocs minuts després, un altre gos passejava indiferent pel parc mentre sonava el jazz del grup ‘La crème on tour’.\nJaume Asens © Carme Rocamora


Barça i viatges: VIATGE A BULGARIA 4\nVIATGE A BULGARIA 4\nPublicat per taxidriver | 8 Des, 2006\nDespres de organitzarnos amb els armaris,comprobar com funciona la tele,etc etc cap al carrer a buscar un lloc on menjar.\nEran les 8.30 aproximadament de la nit i ja no corria un anima per el carrer,estabam situats al centre i gairebe no hi habia trafic..estavam molt a prop de la catedral de Alexander Levsky i buscan un lloc per sopar el primer que vam fer va ser veure la catedral per fora i fer li fotos.\nTot era molt inospit,no es veia gent,vam fer com un cuatre amb els carrers i vam trobar un que hi habia mes gent pero molt poqueta,algun restaurant,botigas obertes a la nit!!Inclus al sortir de sopar eran obertes.\nMolts xiringuitos que venen tabac i alcohol a cualsevol hora de la nit.\nPer el cami vam veure un restaurant en el que hi habia molta gent i tenia bona pinta pero vam decidir caminar una mica mes habiam que veiem,vam trobar un altre carrer amb vias de tramvia per el mitg,que hi habia tambe algun restaurant,algun putiferi i un Mcdonalds!\nPero teniem gana i la primera idea es la bona vam tornar al que habiam vist primer.Quin gran encert tornar alla.\nEra el Happy grill and restaurant(www.happy.bg)el de carrer ravoska,si algu va a Sofia que hi vagi,un restaurant molt modern amb musica dels 80,un munt de plats,molta varietat d amanides...tots els plats valian al voltant de 4 levas,uns mes altres menys o sigui cada plat uns dos euros i boonissims de veritat.Molta varietat en carns i sobretot moltes maneres diferents de fer el pollastre a quina mes bona.Aquet lloc el vam fer camp base de les nits,era obligat anar a sopar alla cada nit.\nLes camareres son noies jovenetes,totes de la mateixa edat(no mes de 22 anyets)amb minifalda vermellla que quan s apropavam a una taula veina a treure algun plat els hi podies veure les calcetes a mes mes de una parlava angles perfectement i molt ammables i atentes i simpatiquisimes de veritat.\nA mes a aquet restaurant tenien la carta en cirili i en angles,un detall,que no tenen a tot arreu.Hi ha un altre happy a la plaça sveta.\nVam sopar molt i molt be i ens va costar 4 duros no se si arribava als 6 euros per cap amb un munt de plats i postres i cafes.\nAl sortir vam tornar caminant al Hotel que no era gaire lluny i aixi baixava el sopar i per fi a dormir que estem cansadillos\nPublicat per ddriver a 7:55


Lo Pati | Centre d'Art - Terres de l'Ebre: Nous relats, noves realitats\nÉs una activitat educativa per reflexionar sobre el tipus d’informació que trobem publicada a la xarxa amb relació als diferents punts geogràfics i per proposar una alternativa artística (poètica, absurda, còmica, personal...) a aquesta informació.\nActivitat: NOUS RELATS, NOVES REALITATS, visita dinamitzada\nExposició: REAL TIME\nData: Fins al 19 de març de 2017\nPúblic: Alumnes d’educació secundària\nDurada de l'activitat a LO PATI: 120’\nL’activitat que proposem en aquesta ocasió és per als alumnes de secundària i consta de tres parts.\n1. De què ens parlen els carrers? (activitat prèvia a la visita a l’exposició)\nLa primera part de l’activitat es realitza al centre escolar i es desenvolupa a partir del material pedagògic que aporta el servei EDUCATIVES de LO PATI i que consta d'una introducció a l'obra Las calles habladas, un enllaç per a visualitzar els vídeos d'aquesta obra al canal youtube dels seus creadors (Clara Boj i Diego Díaz) i el codi QR des d’on descarregar, de forma gratuïta, l’aplicació Las calles habladas. Un cop visualitzats els vídeos i descarregada l’aplicació a un dels telèfons mòbils del grup, es proposa als alumnes, fer plegats, una de les rutes aleatòries que proposa l’aplicació i, durant el recorregut, s’analitza el tipus d'informació que es troba a internet en relació als carrers per on passen.\n2. Art a temps real. (activitat durant la visita a l’exposició)\nQuan els alumnes arriben al Centre d'Art es fa una breu presentació (a la plaça) on s’explica què és un Centre d’Art, quin és el paper del Centre d’art LO PATI dins la xarxa de Centres d’Arts Visuals de Catalunya i quin és l’objecte de l’exposició a visitar, tot reflexionant sobre els temes relacionats amb l'exposició que anem a visitar, és a dir, què és l'art a temps real? Com es genera? Pot incloure's, dins de la categoria d'obra artística, una obra feta a partir de dades? Quines reflexions es deriven d'aquest tipus d'art? Etc.\nUn cop acabada aquesta presentació entrem al Centre d'Art on trobem dues sales. Els alumnes fan una visita lliure per viure l'experiència de les obres sense mediació i, poc després, proposem una visita guiada, primer per la sala on hi ha tres obres sobre paisatge generat a partir de dades i després per la sala on trobem cinc obres més que aborden la temàtica de l'art a temps real des de diferents perspectives.\n3. Explica'm el teu relat (activitat a desenvolupar després de la visita comentada)\nLa tercera part de l’activitat també es realitza al Centre d'Art LO PATI.\nEs tracta d'una activitat de creació, on els alumnes han de proposar un nou relat, diferent del que trobem a la xarxa, és a dir, un relat artístic.\nL'activitat es realitza en grups de tres o quatre alumnes i cada grup proposarà un nou relat a partir de dades, reals o inventades, que associarà a llocs de l'espai urbà d'Amposta, tot proposant una lectura a partir d'una ruta ordenada o diverses lectures a partir de rutes aleatòries.\nEl relat de cada grup es fixarà a un mapa de la ciutat projectat a la paret.


Els boscos clamen per una gestió activa - Diari La Veu\nEscriba el número 231052\nLa superfície forestal representa el 60% del territori valencià-\nEl foc va irrompre amb força fa unes setmanes per a devastar 1.181 hectàrees de la serra de la Calderona, concretament en els termes municipals de Gàtova, Altura i Sogorb. Ha sigut el primer incendi de l'estiu i ja s'han escoltat les primeres veus que adverteixen que les condicions en què es troba la superfície forestal valenciana, junt amb altres circumstàncies com ara la sequera accentuada i les previsions d'altes temperatures, fan més que previsible que els mitjans d'Emergències hagen d'actuar en més d'una ocasió en les pròximes setmanes.\n"Incendis en tindrem sempre perquè estem envoltats de bosc mediterrani, el qual està sotmés a una conjuntura climatològica extrema. Per això, del que es tracta és de minimitzar-los al màxim", explica el president de la Plataforma Forestal Valenciana, José Vicente Oliver. La indicació reiterada campanya rere campanya és la mateixa: prioritzar la prevenció, que en opinió d'Oliver hauria d'atendre dos criteris fonamentals: el treball dins de les muntanyes, però també el que es fa des de fora.\nEl foc arrasa centenars d'hectàrees en un dels últims incendis patits al territori valencià / LA VEU\n"Externament, la Generalitat hauria de posar en marxa mesures que permeten reprendre l’activitat agrícola d’interior, ja que actualment tenim una invasió forestal del territori que ha donat lloc a moltes masses forestals contínues que faciliten la ràpida propagació de l'incendi. Si tinguérem més mosaics agroforestals, és a dir, bones muntanyes però també bona agricultura, els incendis podrien aparéixer, però es podrien barrar d’una manera més eficient. Amb l'estat actual dels forests és impossible que els excel·lents mitjans i professionals que tenim actuen millor", subratlla Oliver.\nUna opinió també compartida pel gerent de l'Associació de Municipis Forestals (AMUFOR). "Respecte a la protecció passiva –legislativa– dels nostres ecosistemes, és clar que hem avançat moltíssim en trenta anys; de fet hi ha terrenys forestals que arriben a tindre fins a huit figures de protecció alhora. Però això no suposa una millora efectiva sobre el terreny", adverteix Fernando Pradells. Des de la seua experiència, considera que la protección del territori s’ha de fer d’una forma activa, és a dir, promocionant la gestió forestal sostenible i fent que la societat civil rural siga la protagonista de l'activitat dels ecosistemes.\nI aquesta seria, en opinió de Pradells i Oliver, la principal errada comesa per tots els governs de la Generalitat: haver renunciat a fer una gestió activa i sostenible de les muntanyes, cosa que facilitaria molt la prevenció des de dins de la superfície forestal valenciana, xifrada en 1.200.000 hectàrees, quasi el 60% del territori del País Valencià. "No existeix conservació de medi natural sense gestió ni gestió sense conservació. Aquest és el primer missatge que un govern ecologista o amb una motivació clara de preservar el patrimoni natural com el que tenim hauria d’entendre des del punt de vista tècnic", subratlla el president de la plataforma.\nLa superfície forestal representa quasi el 60% del territori valencià amb 1.2000.000 hectàrees, de les quals 400.000 s'han regenerat després dels grans incendis patits entre 1979 9 1996\nPradells, a més a més, adverteix que existeix un sector que vol crear una confrontació entre "productivistes i conservacionistes". "Hi ha certa gent que té una visió molt estàtica dels ecosistemes, però les nostres muntanyes han estat humanitzades des del Neolític. No veure la realitat és crear ja el primer problema i més tenint en compte que els estudis científics i els professionals aposten per una gestió activa i sostenible de les nostres muntanyes. No podem caure en l'alarmisme per la dolenta actuació de casos puntuals", indica.\n"Crec que els polítics ja han entés que no es tracta de buscar més territori forestal, sinó de millorar la pervivència, resistència i qualitat interna de les masses forestals perquè no siguen consumides pels grans incendis i perquè es puga generar activitat econòmica sostenible al seu voltant, a més de contribuir a paliar els efectes del canvi climàtic", reflexiona Oliver. I és que, segons explica, des de la dècada dels 80, cada any els valencians guanyem unes 3.000 hectàrees de mitjana de forest, un augment que es deu principalment a l'abandonament de l'agricultura d'interior i al despoblament.\nJosé V. Oliver: "Crec que els polítics ja han entés que no es tracta de buscar més territori forestal, sinó de millorar la pervivència, resistència i qualitat interna de les masses forestals"\nAixí, existeix tot un patrimoni forestal que que, a parer d'aquests experts, es troba totalment desaprofitat per la manca d'atenció a un sector que podria generar molts llocs de treball. "Pensem que un lloc de treball en una zona rural té molt més valor que en una zona urbana, ja que sobretot serveix per a fixar població. Alguns estudis apunten que es podria crear un lloc de treball cada 300 hectàrees, però és molt general, ja que dependria molt del tipus d'ecosistema", explica Fernando Pradells, qui subratlla que el pas de temps ha canviat la valoració dels productes que aporten les muntanyes. "Estem en ple segle XXI i els boscos no sols donen fusta, biomassa o mel, sinó que també aporten serveis ambientals pels quals tota la societat obté uns beneficis, però ningú no està disposat a pagar per ells", emfasitza Oliver.\nFernando Pradells: "Alguns estudis apunten que es podria crear un lloc de treball cada 300 hectàrees forestals"\nEls boscos valencians guanyen una mitjana anual de 3.000 hectàrees / ACISTOCK\n"L'abandonament de l'activitat forestal comporta masses arbòries exposades a grans incendis forestals, però també a plagues, i això s’accentua encara més amb el procés de canvi climàtic", adverteix Oliver. I és que a la Plataforma consideren que existeix molt poca coordinació de la política del desenvolupament rural de l’interior del País Valencià. "Falta política d'alts vols, transversal i amb un horitzó a llarg termini. Gestionar bé les muntanyes no ven i no és una política que puga fer-se en quatre anys", lamenta Oliver.\nEn opinó del president de la plataforma, la millora en gestió dels boscos valencians passa per un compromís i un contracte generacional i requereix d'un acord entre totes les forces polítiques i l'administració. "Això sols pot fer-ho una persona compromesa i valenta", insta Oliver.\nDesequilibri entre prevenció i extinció\nAixí mateix, denuncien el desequilibri que hi ha entre prevenció i extinció. "En grans números, tenim 100 milions per a l'extinció i 15 per a prevenció. És com si a Sanitat destinaren vint vegades més a extirpar tumors que a atenció primària per a previndre'ls", rebla Pradells, qui assegura que "els boscos valencians estan molt malalts i ho estan perquè no estem intervenint en la seua cura".\nEn aquest sentit, les Corts Valencianes van aprovar recentment a la sessió de la Comissió d'Agricultura, Ramaderia i Pesca, amb els vots a favor de Compromís, PSPV, Podem i Ciutadans, i l’abstenció del PP, la proposta de Compromís per a afavorir la prevenció d’incendis amb el foment de la ramaderia extensiva. Segons va explicar la portaveu de Compromís a la Comissió d'Agricultura, Cristina Rodríguez, “ens hem d'ocupar de la correcta gestió de les nostres muntanyes durant tot l'any i fer servir totes les mesures que estiguen al nostre abast. Per això volem que es pose en marxa un pla que fomente la ramaderia extensiva a les zones de màxim risc d'incendi. I amb l’aprovació a la Comissió de la nostra iniciativa, hem fet un primer pas”.\nLa comissió d'Agricultura de les Corts ha aprovat una proposta per a afavorir la prevenció d'incendis amb el foment de la ramaderia extensiva / ACISTOCK\nEn la declaració aprovada remarquen que existeixen moltes experiències reeixides sobre l'ús del pasturatge com a eina per a controlar la vegetació que es poden traslladar al territori valencià. "El pasturatge amb bestiar domèstic en determinades zones no elimina completament la necessitat de realitzar esbrosses amb mitjans mecànics, però sí permet reduir la seua freqüència i, amb açò, reduir costos a l'administració", pot llegir-se.\nA més, es planteja a les Corts la necessitat d’elaborar un pla de manteniment d'àrees estratègiques per a la prevenció d'incendis forestals mitjançant el foment de la ramaderia extensiva, que identifique les zones de màxim risc amb potencial per a l'ús d'aquesta eina. Aquest pla inclouria una auditoria de la situació i un diagnòstic que valore superfícies i necessitats d'inversió, així com un pla d'acció i un cronograma per al seu desenvolupament. La proposta també incorpora la necessitat de la posada en marxa d'un programa d'ajudes per a la recuperació de zones estratègiques que van tindre ús ramader i van ser abandonades o per a l'establiment de noves zones ramaderes en àrees estratègiques lligades a la prevenció d'incendis. Així com la creació d'un segell agroalimentari de qualitat per als productes originaris d'aquestes zones que incloga un missatge positiu en el qual es valore que el consum d'aquests productes contribueix a la prevenció d'incendis.\nLa Comissió d'Agricultura de les Corts planteja la posada en marxa d'un pla que fomente la ramaderia extensiva a les zones de màxim risc d'incendi com a mesura de prevenció\n"Està demostrat que allà on la muntanya deixa beneficis econòmics a la población rural hi ha molt menys incendis, sobretot grans incendis, perquè de forestals hi haurà ara i sempre, perquè el nostre és un ecosistema sec i hi viu molta gent que actua de forma negligent", insisteix Pradells, gerent d'AMUFOR, on estan associats seixanta municipis, la meitat dels quals disposen de terrenys forestals. A més, denuncia la sensació que tenen molts municipis de l'interior per l'abandonament dels terrenys forestals. "Alguns pobles rurals pensen que tindre muntanyes és tindre un llosa damunt i no una oportunitat perquè se'ls ha posat molts entrebancs per a gestionar els terrenys", rebla Pradells.\nEscriba el número 270337


Catedral de Sant Pere i Sant Pau - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Catedral de Pere i Pau de Sant Petersburg)\nPer a altres significats, vegeu «Catedral de Sant Pere i Sant Pau (desambiguació)».\n(ru) Петропавловский собор\n1712 - 1733\nPetrine Baroque (en)\n122,5 ( ) m\n59° 57′ 01″ N, 30° 19′ 00″ E / 59.9503°N,30.3167°E / 59.9503; 30.3167Coord.: 59° 57′ 01″ N, 30° 19′ 00″ E / 59.9503°N,30.3167°E / 59.9503; 30.3167\nLa fortalesa, originàriament construïda durant el mandat de Pere I el Gran i dissenyada per Domenico Trezzini, és el primer i el més antic punt d'interès de Sant Petersburg, bastit entre 1703 i 1733 sobre l'illa de Zàiatxi, al llarg del riu Nevà. La raó més important per la qual Pere I va decidir construir la fortalesa va ser com a protecció contra un possible atac naval suec durant la Gran Guerra del Nord.\nLa catedral va rebre el nom dels sants Pere i Pau. L'edifici actual és una reconstrucció de la catedral primitiva. La primera, construïda poc temps després de la fundació de la ciutat, va ser consagrada per l'arquebisbe Íov de Nóvgorod l'abril de 1704. La catedral actual, la primera església de pedra de Sant Petersburg, va ser dissenyada per Trezzini i construïda entre 1712 i 1733. La seva agulla arriba als 123 metres d'altura, amb la figura d'un àngel a l'extrem superior. Aquest àngel és un dels símbols més importants de Sant Petersburg. Quan els restauradors estaven treballant per netejar la figura el 1997, van trobar una nota en una ampolla entre els plecs de la toga de l'àngel. A la nota, els restauradors de 1953 es disculpaven pel que ells consideraven un treball mediocre i de mala qualitat (Khrusxov volia que l'àngel fos restaurat per al 150è aniversari de la ciutat). Es diu que els operaris de 1997 van deixar una altra nota per a les futures generacions, encara que se'n desconeix el contingut.\nLa catedral va romandre tancada el 1919 i convertida en museu el 1924. Encara és un museu, però des de l'any 2000 s'hi celebren oficis religiosos.\nLa catedral conté les restes de la major part dels emperadors i emperadrius de l'Imperi Rus, des de Pere el Gran fins a Nicolau II i la seva família, que finalment hi van rebre sepultura el 1998. Dels sobirans posteriors a Pere I, només Pere II i Ivan VI no hi són enterrats (Pere II es troba a la Catedral de l'Arcàngel Miquel al Kremlin de Moscou, mentre que Ivan VI va ser executat i enterrat a la fortalesa de Schlüsselburg). La catedral posseeix un típic carilló flamenc, regal de la ciutat de Malines.\nEl 28 de setembre del 2006, 78 anys després de la seva mort, Maria Fiódorovna, emperadriu de Rússia, va ser enterrada a la Catedral de Sant Pere i Sant Pau. Esposa del tsar Alexandre III i mare de Nicolau II (l'últim tsar rus), Maria Fiódorovna va morir el 13 d'octubre de 1928 a l'exili al seu país natal, Dinamarca, i va ser enterrada a la Catedral de Roskilde d'aquest país. El 2005, els governs de Dinamarca i Rússia van acordar el retorn de les restes de l'emperadriu a Sant Petersburg, segons el seu desig de ser enterrada al costat del seu marit.\nLa catedral va ser l'església catedral de la ciutat fins al 1859 (quan la Catedral de Sant Isaac va esdevenir la catedral de la ciutat). L'església catedral actual de Sant Petersburg és la Catedral de Kazan, a l'avinguda Nevski.\nVista des del Nevà\nVista parcial de la necròpoli dels tsars\nTomba de Nicolau II i la seva família\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Catedral de Sant Pere i Sant Pau\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Catedral_de_Sant_Pere_i_Sant_Pau&oldid=27093014»\nDarrera modificació: 3 maig 2021 a les 10:08\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 3 maig 2021 a les 10:08.


Enciam Trocadero - De la granja a taula\nEnciam Trocadero cantidad\nSKU: 101141 Categories: Verdures ECO, Verdures i hortalisses\nPer la seva riquesa vitamínica i mineral, l’enciam ajuda al creixement dels infants. Gràcies a alguns dels seus oligoelements (ferro, zinc, coure) combat eficaçment l’anèmia i l’empobriment mineral de la sang. L’enciam estimula la gana i és un remei natural per a l’aparell digestiu. Així, calma els ardors de l’estómac, tonificant i revitalitzant aquest òrgan. El suc de l’enciam té efectes sedants del sistema nerviós. Per aquest motiu, és un hipnòtic natural i proporciona la calma i son tranquil als nerviosos i als que pateixen ansietat i insomni.\nBe the first to review “Enciam Trocadero” Cancelar la respuesta


Cuidem la teva seguretat, dona’ns un cop de mà | CAP Tàrrega\n← Compte amb les estafes!\n5 de maig, Dia Mundial de la Higiene de les Mans →\nPosted on Abril 21, 2017\tby captarregaics\nL’organització ha adaptat un material d’Osakidetza-Servei Basc de Salut, i el difondrà a tota la xarxa sanitària.\nPromoure la seguretat dels pacients apoderant-los amb missatges clau. Aquest és l’objectiu de la campanya “Cuidem la teva seguretat, dona’ns un cop de mà” que es posa a disposició dels centres i serveis de l’ICS per conscienciar de la importància de la seguretat durant tot el procés assistencial.\nLa campanya és una adaptació d’una iniciativa d’Osakidetza-Servei Basc de Salut. En el cartell, s’informa sobre com actuar en cinc situacions clau per a la seguretat dels pacients.\nIdentifica’t. Ensenya sempre la targeta sanitària, el DNI o el passaport.\nConeix el teu tractament. Has de saber quins medicaments prens i com, quan i per a què els has de prendre. Demana el teu pla de medicació i porta’l a les visites que facis als centres sanitaris.\nVerifica la documentació que se’t lliura. Comprova que hi consten correctament el teu nom i cognoms.\nSi ets al·lèrgic, fes-ho saber sempre. Recorda-ho a les persones que t’atenen.\nNo et quedis amb dubtes. Consulta’ls amb els professionals perquè et puguis cuidar adequadament.\nAquesta iniciativa s’emmarca dins l’estratègia de l’ICS per millorar la qualitat assistencial i seguretat dels pacients tal com estableix el Pla d’acció de l’organització en la línia estratègica 3: Promoure el lideratge, la cultura i la participació en qualitat i seguretat.\nAquesta entrada s'ha publicat en informació, notícies i etiquetada amb CAP tarrega, Departament de Salut, EAP Tàrrega, ics, Seguretat dels pacients, Tarrega. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Mari Luz Pascual: “les festes de Bocairent són dignes de gaudir, conservar i potenciar” | Les Muntanyes | Diari de l'Alcoià i les comarques centrals valencianes\n• Bocairent es prepara per viure les seues festes tradicionals d’estiu en honor a Sant Agustí • Ha sigut dimecres 15 d’agost quan han començat les dansetes, una festivitat que ompli d’alegria, tradició i ball els carrers del poble\nBocairent es prepara per viure les seues festes tradicionals d’estiu en honor a Sant Agustí: veïns i veïnes, balladores i balladors, xirimiters i tabaleters, preparen els vestits, els dolços i l’herbero, el llimó i l’orxata, les carrosses per a la Cavalcada… Parlem amb la regidora de Festes del poble, Mari Luz Pascual, qui ens comenta els detalls.\nDurant el mes de juliol, Bocairent, a més de múltiples esdeveniments culturals, ha celebrat els actes previs als dies grans de les festes de Sant Agustí. Entre altres, la presentació del programa i el cartell anunciador, l’Acapte i la Festa de la Flor.\nHa sigut dimecres 15 d’agost quan han començat les dansetes, una festivitat que ompli d’alegria, tradició i ball els carrers del poble. Des d’aquest dia, totes les nits, fins a l’1 de setembre, a Bocairent són màgiques.\nCal destacar que el dimecres 22 arriba el moment de la Cavalcada, un dels dies més especials de l’any. Mari Luz ens comenta que és el dia que més li agrada: “eixim amb els amics amb les carrosses i els balladors davant una multitud de gent que s’ho passa genial al carrer”. Un signe d’identitat d’aquesta tradició és el fet que les carrosses estan construïdes de manera artesana, cosa que afegeix un caràcter d’originalitat important.\nMari Luz no vol deixar de convidar a tot el món a gaudir de la màgia de Bocairent durant aquests dies: “les nostres festes són dignes de gaudir, conservar i potenciar”. Per altra banda, vol expressar el seu agraïment als majorals del poble, “que són els que estan tot l’any treballant perquè tot estiga perfecte i tot el món disfrute durant aquests dies tan especials”.\nFestes Bocairent Del 14 a l’1 de Setembre de 2018\nDel 14 al 17 d’agost “Xarrades a la fresca” – A les 20.00 hores, a la Placeta de Sant Vicent. Organitza: Ajuntament de Bocairent (Regidoria de Cultura). Dimecres 15 d’agost “Dansetes” – A les 23.00 hores, a la Plaça de Joan de Joanes.\nDijous 16 d’agost “Dansetes” – A les 23.00 hores, al Carrer Agres. Divendres 17 d’agost “Dansetes” – A les 23.00 hores, al Carrer Mestre Serrano.\nDissabte 18 d’agost “Dansetes a la plaça de bous” – A les 22.00 hores, sopar de germanor a la Plaça de Bous (hi haurà adobat i beguda per als assistents). – A les 23.00 hores, dansetes. Durant el descans hi haurà corredors per als xiquets, dolços i timó granitzat. Col·laboren: Ajuntament de Bocairent i la Comissió del 175 aniversari de la Plaça de Bous.\nDel 18 al 26 d’agost “Solemne Novenari” – A les 19.30 hores, Solemne Novenari al Pare Sant Agustí, a l’Església del Monestir. A continuació Missa.\nDiumenge 19 d’agost “Dansetes a Sant Antoni Abat” – A les 22.00 hores, sopar de germanor en l’Ermita de Sant Antoni Abat (hi haurà adobat i beguda per als assistents). – A les 23.00 hores, dansetes. Durant el descans hi haurà cucanyes per als xiquets, dolços i timó granitzat. Col·laboren: Parroquia i Junta de l’Ermita de Sant Antoni Abat.\nDilluns 20 d’agost “Dansetes” – A les 23.00 hores, dansetes a la Placeta de Sant Vicent. Durant el descans es celebrarà l’XI concurs de fanalets (elaborats amb meló). Es premiaran els tres millors.\nDimecres 22 d’agost “Cavalcada” – A les 12.00 hores, DISPAR de coets i actuació de xirimiters i tabaleters, al jardí del Monestir i volteig general de campanes anunciant el començament de la festa. – A les 20.30 hores, des de la Residència, fins la Plaça de l’Ajuntament, començarà la “CAVALCADA”, amb ELS CABOLOS DE BOCAIRENT, que estaran acompanyats pels xirimiters i tabaleters de Sant Agustí. Hi participaran també EL BALL DE CAVALLET DEL CORPUS CHRISTI (col·labora SARC-Diputació de València). Serà presidida per la carrossa de la Clavariessa Major i la Cor d’Honor. Davant, desfilarà la carrossa guanyadora del concurs de carrosses i estarà amenitzada pel Grup de Xirimiters i Tabaleters l’Aljub, la Societat Musical Vila de Bocairent i l’Associació Unió Musical de Bocairent. Finalitzarà amb una GRAN TRACA de colors. (Preguem puntualitat, estètica i mínima decoració a les carrosses. Tots els que desitgen participar al concurs de carrosses ho hauran de comunicar als majorals abans del dia 20 d’agost. La resta de carrosses participants, també hauran de comunicar-ho). – A les 00.30 hores, a la Plaça de l’Ajuntament, GRAN NIT DE FESTA, amb L’ORQUESTRA REALITY patrocinada per l’Ajuntament de Bocairent.\nDijous 23 d’agost “Danses” – A les 12.00 hores, “DANSETES”, des de la Plaça l’Ajuntament i carrers de costum. – A les 18.00 hores, “CUCANYES I CORREDORS”, a la Placeta de Joan de Joanes i Plaça de l’Ajuntament. – A les 23.00 hores, a la Plaça de l’Ajuntament, començaran les “DANSES”. Recollida i acompanyament de la Cap de Dansa des del Carrer Tribunal de les Aigües.\nDivendres 24 d’agost “Danses” – A les 09.30 hores, a la Plaça de l’Ajuntament, començarà la “XXI EIXIDA POPULAR AMB BICICLETA”. Hi haurà beguda fresca i adobat per esmorzar a l’Estació davant del Club Ciclista Bocairent. Després hi haurà activitats de bicis, organitzades pel Club Ciclista Bocairent, (cal portar casc). Patrocina: Regidoria d’Esports Ajuntament de Bocairent. – A les 20.15 hores, a la Plaça Julián Herrero “Sant Agustí de Conte”. Contacontes per a les xiquetes i xiquets. (Organitza: Ajuntament de Bocairent). – A les 23.00 hores, a la Plaça de l’Ajuntament, començaran les “DANSES”. Recollida i acompanyament de la Cap de Dansa des del Carrer Tribunal de les Aigües.\nDissabte 25 d’agost “Danses” – A les 10.00 hores, XI CAMPIONAT DE RASPALL Festes de Sant Agustí, al carrer Azorín. A les 12.00 tindrà lloc la Final. – CAMPIONAT DE PÀDEL “Festes a Sant Agustí”, Club de Tennis Bocairent. – A les 20.15 hores, a la Plaça Julián Herrero “Sant Agustí de Conte”. Contacontes per a les xiquetes i xiquets. (Organitza: Ajuntament de Bocairent). – A les 23.00 hores, a la Plaça de l’Ajuntament, començaran les “DANSES”. Recollida i acompanyament de la Cap de Dansa des del Carrer Rei En Jaume.\nDiumenge 26 d’agost “Danses” – A les 10.30 hores, a la Plaça de l’Ajuntament, començarà la “XI CARRERA DE LA DONA” Les quotes d’inscripció es destinaran a l’Associació AFAB, per al Centre de Dia). – A les 20.15 hores, a la Plaça Julián Herrero “Sant Agustí de Conte”. Contacontes per a les xiquetes i xiquets. (Organitza: Ajuntament de Bocairent). – A les 23.00 hores, a la Plaça de l’Ajuntament, començaran les “DANSES”. Recollida i acompanyament de la Cap de Dansa des de l’Avinguda 9 d’Octubre.\nDilluns 27 d’agost “Danses” – A les 12.00 hores, Volteig General de Campanes, amb Disparà de Coets, i actuació del tabalet i la xirimita, al jardí del Monestir. – A les 20.00 hores, PRIMERES VESPRES, al Pare Sant Agustí, a l’Església del Monestir. – A les 23.00 hores, a la Plaça de l’Ajuntament, començarà l’última nit de “DANSES”. Recollida i acompanyament de la Cap de Dansa des de l’Avinguda d’Espanya. Al descans de les danses es repartiran caputxos de llepolies als xiquets i xiquetes que vinguen vestits de balladors. Els caputxos són elaborats amb la col·laboració dels alumnes del Centre Ocupacional Bocairent.\nDimarts 28 d’agost “Festivitat del Pare Sant Agustí” – A les 7.30 hores, GRAN DIANA. Amenitzada per la Societat Musical Vila de Bocairent, amb la participació dels Cabolos i disparà de coets i tronadors, iniciant-se al C/. Mossén Hilari i finalitzant a la plaça de l’Ajuntament. Col·labora el Grup de Xirimiters i Tabaleters L’Aljub. – A les 12.00 hores, SOLEMNE MISSA. Celebrada en acció de gràcies al Pare Sant Agustí, celebrada pel Prevere En Benjamin Fayos Olivares i predicarà En Francisco José Asensio Vañó “Xesco” a l’Església del Monestir de Nostra Senyora dels Dolors i dels Sants Reis Mags. Finalitzada la Missa, acompanyats pel Grup de Xirimiters i Tabaleters L’Aljub, la Clavariessa Major i la seua Cort d’Honor, les Caps de Dansa, els Majorals i Autoritats es dirigiran al carrer del Pintor Sorolla, on es dispararà una GRAN MASCLETÀ a càrrec de la pirotecnia Aitana. (13’15 hores, aproximadament). – A les 18.30 hores, XXVI CONCERT EXTRAORDINARI DEL DIA DE SANT AGUSTÍ “SANT AGUSTÍ MUSICAL” a càrrec del Grup de Cambra D3 a l’Església Parroquial l’Assumpció de Nostra Senyora. (Patrocinen: Ajuntament de Bocairent, A.U. Musical Bocairent i Junta de Majorals de Sant Agustí). – A les 20.30 hores, SOLEMNE PROCESSÓ eixint de l’Església del Monestir, amenitzada per la Societat Musical Vila de Bocairent i amb la participació dels Cabolos i els Xirimiters i Tabaleters de Sant Agustí. Finalitzada la processó es dispararà un ramellet de focs d’artifici donant pas a L’OFRENA DE FLORS, el CANT DELS GOJOS, i el BES DE LA RELÍQUIA de Sant Agustí. Després hi haurà un passacarrer i es servirà un vi d’honor als participants.\nDivendres 31 d’agost “2a Nit de Música Jove en valencià” – A les 12 de la nit, Actuació dels grups Cactus, Inèrcia i Prozak Soup al carrer Pintores Dorotea i Margarida Joanes (zona de l’antiga fàbrica de Rasilan). Organitza: Consell Municipal de la Joventut i Ajuntament de Bocairent (Regidoria de Cultura). Patrocina: Generalitat Valenciana.\nDissabte 1 de setembre “Correfocs” – A les 12 de la nit, gran Final de les Festes amb el XXIII CORREFOCS FESTES A SANT AGUSTÍ a càrrec dels Dimonis de Darrere la Vila, amenitzat per Xirimiters i Tabaleters de l’Aljub i patrocinat per l’Ajuntament de Bocairent, començant des de la porta principal de l’Església Parroquial i finalitzant a la plaça de l’Ajuntament.


19 octubre 1973. Riuada a les conques del Segura i Almanzora. Les precipitacions van superar 300 mm/24 h en àmplies zones de la capçalera del Guadalentí, fins i tot duplicar aquesta xifra. A la rambla Nogalte, de tan sols 139 km ²; de conca, es van mobilitzar 1.974 m³ / s de cabal instantani, del qual 813 metres cúbics per segon es calcula com a aportació sòlida. El cabal del Guadalentí va ser 2.500 m³/s a Lorca. Això va originar el desastre a Puerto Lumbreras i Lorca amb més de 100 morts per l'esfondrament de cases i ponts. La crescuda va arribar al Segura afectant poblacions com Múrcia, Oriola i Rojals. També les províncies d'Almeria i Granada es van veure afectades, especialment la població de la Rábita, on la rambla d'Albunyol, amb una crescuda de 2.500 m³/s en una conca de només 120 km² va causar més de 40 morts i desapareguts. El pluviòmetre situat a Albunyol va registrar 600 mm (límit de la seva capacitat), concentrant-se el gruix de la precipitació en 8 hores.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Inundació&oldid=23089423»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 3 abr 2020 a les 10:42.


Apartments on Fontanka 58 Saint Petersburg Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nApartments on Fontanka 58Naberezhnaya reki Fontanki 58, Districte de Tsentralny, Saint Petersburg, Rússia, 196158 - Veure al mapaBé6,5Basada en2comentarisApartments on Fontanka 58Veure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nDissenyat tant per oci com per negoci, Apartments on Fontanka 58 està situat idealment a Districte de Tsentralny; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Apartments on Fontanka 58, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de habitació familiar. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, insonorització, llits extrallargs (> 2 metres), telèfon, aparell de televisió a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Apartments on Fontanka 58 la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Saint Petersburg.


sanitat | BonDia Diari digital d'Andorra.\nSota el títol 'Entorn econòmic global. Implicacions per a la sanitat', Crèdit Andorrà oferirà aquest dimecres 26 de setembre una nova conferència emmarcada en el cicle 'Crèdit Andorrà Global Forum'.\nLlegir més sobre Núria Mas reflexionarà sobre les implicacions de l'economia en la sanitat al Crèdit Andorrà Global Forum\nL’1% de la població concentra el 21,1% de la despesa sanitària\nL’1% de la població beneficiària de prestacions concentra el 21,1% de la despesa sanitària de la CASS de l’any 2017, que aquest any està xifrada en més de 91 milions d’euros.\nLlegir més sobre L’1% de la població concentra el 21,1% de la despesa sanitària


Més de 280 multes a la Vall d'Aro durant la Setmana Santa - Diari digital de Ràdio Platja d'Aro\nL’import mínim de les multes és de 601 euros\nSegons ens han informat les diferents Policies Locals de la Vall d’Aro, durant aquesta Setmana Santa, han denunciat a més de 280 persones.\nA Castell-Platja d’Aro s’han aplicat 148 multes, a Santa Cristina d’Aro 38 i a Sant Feliu de Guíxols un centenar.\nLes persones multades poden presentar un recurs si no estan d’acord amb la sanció.\nEls controls policials de Castell-Platja d’Aro, entre dilluns passat i ahir diumenge, han aturat 1.843 vehicles i 1.923 vianants. En total s’han aplicat 148 multes. Durant la Setmana Santa també s’ha activat un nou sistema de vigilància amb Dron.\nPodeu recuperar més dades de Castell-Platja d’Aro aquí.\nA Santa Cristina d’Aro, el dia que més multes van interposar va ser el dilluns 6 d’abril (10 sancions) i el dimarts 7 d’abril (5 sancions). Entre el Dijous Sant i Diumenge de Pasqua se n’han posat 19.\nEl Divendres Sant, la Policia Local va denunciar a dos joves que havien viatjat de Reus a Santa Cristina d’Aro, per a visitar a un amic. En les seves xarxes socials, la Policia Local expressava d’aquesta manera la seva incredulitat.\n“De Reus a Santa Cristina d’Aro 200 km. Com és possible que no hagin trobat cap filtre abans? Alguna cosa estem fent malament.”\nA Sant Feliu de Guíxols, durant la Setmana Santa, han posat un 140% més de multes respecte a les tres primeres setmanes de l’Estat d’Alarma. Des del 14 de març, a la ciutat s’han aixecat 283 denúncies. En declaracions a Ràdio Sant Feliu, des de la Policia Local de Sant Feliu atribueixen un centenar d’aquestes denúncies a l’activitat de les segones residències durant la Setmana Santa (declaracions del regidor). També han restringit el pas de vehicles a diversos vials per evitar que els conductors burlessin i escapessin dels controls policials.\nABP Mossos d’Esquadra Sant Feliu de Guíxols\nMalgrat que també hem demanat el nombre de multes interposades pel dispositiu de l’ABP Mossos d’Esquadra de Sant Feliu de Guíxols, que cobreix tots els municipis de la Vall d’Aro, no ens han pogut facilitar la dada perquè, actualment, la Conselleria d’Interior no proporciona dades específiques de cada Àrea Bàsica Policial.\nProtecció i servei a la població\nDes de l’inici de l’Estat d’Alarma, tots els cossos de seguretat han fet un gran esforç per adaptar-se a la nova situació.\nEn el cas de les Policies Locals de la Vall d’Aro han reforçat els seus dispositius d’atenció a la ciutadania i vigilància al carrer per a garantir el compliment de les restriccions de l’Estat d’Alarma i el correcte funcionament dels serveis que ofereixen sempre.\nLes seves plantilles han passat a treballar torns de 12 hores cada dia i, a cada municipi, s’han adoptat les mesures que han considerat oportunes per a fer complir el Reial-Decret de l’Estat d’Alarma.\nAmb el cos de Mossos d’Esquadra també s’han mantingut les accions de col·laboració per a fer una cobertura conjunta del territori, durant una situació extraordinària que, com a mínim s’allargarà fins al 26 d’abril.\nDes de l’executiu espanyol ja han avançat que en els pròxims dies tenen la intenció de sol·licitar al Congrés dels Diputats una nova pròrroga fins al 10 de maig.\nPrevious Previous post: 390 denúncies durant l’Estat d’Alarma a Castell-Platja d’Aro\nNext Next post: Novetats discogràfiques setmana del 13 d’abril


Detingut un home relacionat amb l’agressió sexual i violació de la noia de Masquefa a Igualada – La Bústia\nDetingut un home relacionat amb l’agressió sexual i violació de la noia de Masquefa a Igualada\nPer Redacció / La Bústia 21 d'abril de 2022 a les 7:06 0 2043 Visites\nDesprés de gairebé 6 mesos d’investigació i sota secret de sumari\nEls Mossos han detingut un home a Igualada presumptament relacionat amb l’agressió sexual i violació que va patir la noia menor d’edat de Masquefa la nit de l’1 de novembre a la capital de l’Anoia. Els agents estan escorcollant el domicili del veí d’Igualada. Les primeres informacions indiquen que té 21 anys i és d’origen bolivià.\nLa Unitat Central d’Agressions Sexuals de la DIC es va encarregar d’investigar el cas que continua sota secret de sumari. Els Mossos han informat de la detenció aquest dijous a la matinada, que s’ha produït gairebé 6 mesos després dels fets.\nPer la seva part, la veïna de Masquefa encara s’està recuperant i ha passat per diferents operacions.\nL’escorcoll al domicili i el trasllat a la comissaria.\nLes reaccions i el comunicat de l’Ajuntament de Masquefa.\nAquí el resum del cas i la consternació i condemna que va produir.\nTres detinguts a Sant Esteve per un robatori amb força en un domicili\nUn altre accident mortal a la B-224


A l’estiu, no deixeu de menjar...\nCC BY-SA 3.0 Marcpablo\nSegons diuen els experts, perquè la xocolata es mantingui en condicions òptimes cal conservar-la entre els 15 i els 18 graus i en un ambient sec, en què la humitat sigui inferior al 60 %. A l’estiu, amb les altes temperatures i les humitats relatives disparades, la xocolata pot patir aflorament, sigui aflorament de greix o aflorament de sucre. És per això, segurament, que per aquestes dates és menys habitual trobar xocolata (o bombons i altres productes elaborats amb xocolata) exposada als supermercats, perquè és més difícil de conservar i, en general, se’n ven menys.\nL’aflorament —conegut sovint en anglès amb les formes blooming o bloom— és l’alteració física de la xocolata consistent en l'aparició d'una capa fina de color blanquinós a la superfície, que es produeix com a conseqüència de fluctuacions en la temperatura o la humitat. També se’n diu flor, especialment quan ens referim a la capa blanquinosa que queda a la superfície de la xocolata, fruit d’aquest procés d’alteració. L’aflorament pot ser degut a una recristal·lització de la mantega de cacau (en català, aflorament de greix o flor de greix, i en anglès, fat blooming o fat bloom), o bé a una recristal·lització del sucre (en català, aflorament de sucre o flor de sucre, i en anglès, sugar blooming o sugar bloom).\nEn el cas de l’aflorament de greix, l’excés de temperatura fa que la mantega es fongui i es desplaci cap a la superfície. Quan la calor afluixa, la mantega es torna a solidificar, però ja no queda distribuïda de manera homogènia i és aleshores quan apareix un tel greixós o, segons el cas, unes taques de greix més o menys àmplies a la superfície de la xocolata. En l’aflorament de sucre el procés és similar: en aquest cas, l’excés d’humitat dissol el sucre, que puja i, amb l’evaporació de l’aigua, queda a la superfície en forma de cristalls més o menys grossos.\nEls amants de la xocolata, però, no heu de patir gens, perquè, si bé és veritat que l’aflorament fa canviar l’aspecte i la textura de la xocolata, el producte continua sent perfectament comestible i, sobretot, tan bo com al principi (o sigui, boníssim).\nA la Neoloteca i al Cercaterm podeu consultar les fitxes completes d’aquests termes, normalitzats recentment pel Consell Supervisor.


Divendres 1 de setembre, 19h\n"Quadern d'albades", que es podrà veure al museu fins al 5 de novembre, mostra una faceta poc coneguda fins ara del poeta Carles Duarte, el seu treball fotogràfic. En concret, les fotografies que l’autor ha fet durant els darres anys de l’albada, aquell moment que transcorre entre l’aparició de les primeres clarors del dia i la sortida del sol. Des de dos talaies d’excepció de Barcelona i l’Escala l’artista ha fotografiat, pacientment, aquest moment del dia, tan ric i divers en cromatisme. Duarte, de fet, és un gran observador del cel, doncs passa hores contemplant-lo, ja sigui a ull nu o a través de les lents dels seus telescopis. Així es manifesta, també, en els poemes que acompanyen l’exposició.


ERC presenta una iniciativa al Congreso per desmilitaritzar els fons dels pressupostos per a investigació La República\nERC presenta una iniciativa al Congreso per desmilitaritzar els fons dels pressupostos per a investigació\nEls republicans volen que es prohibeixi explícitament que el Ministeri de Ciència destini diners a programes d’armament\nERC ha registrat aquest dimarts una proposició no de llei per a la desmilitarització de la inversió de l’Estat en I+D+I i el retorn dels crèdits per a la investigació militar. La iniciativa, que es debatrà a la comissió de Ciència, vol que totes les partides pressupostàries per a investigació, tecnologia i innovació es destinin únicament a finalitats civils i que es “prohibeixi expressament” mitjançant una nova llei que el Ministeri de Ciència financi qualsevol dels Programes Especials d’Armament així com programes d’investigació creuats amb el Ministeri de Defensa.\nERC també vol que el govern espanyol enviï al Congrés dels Diputats en un termini de tres mesos un informe detallat sobre els crèdits d’I+D+I en l’àmbit de la seguretat i la defensa, i demana que es retornin tots els crèdits de l’àmbit de l’I+D+I militar.\nSegons els republicans, des de 1998 l govern espanyol va impulsar una estratègia per potenciar la indústria de defensa mitjançant els Programes Especials d’Armament que es finançaven amb un esquema complex mitjançant convenis a tres bandes entre els ministeris d’Indústria, Defensa i empreses militars.\nEl govern espanyol avançava els diners a través de crèdits amb interès zero a retornar en 20 anys en concepte d’I+D+I durant la fase de producció, i quan acabava aquesta fase el Ministeri de Defensa feia la compra de l’armament.\nEntre 1998 i 2016 el Ministeri d’Industria va facilitar crèdits per valor de 17.487 milions d’euros a 24 projectes. En aquest mateix període la despesa militar de l’Estat va arribar a 36.539 milions d’euros, fet que va generar un deute estatal amb les indústries militars.\nA partir del 2008 l’estat va reprogramar els lliuraments i els pagaments a càrrec d’exercicis futurs amb l’horitzó de l’any 2030.


Butlletí de noticies | Naikare\nEts aquí: Inici1 / Butlletí de noticies\nNaikare utilitzarà la informació la información que proporcionis en aquest formulari per enviar-te novetats (nous tallers, productes, etc.) i/o promocions. Marcant alguna de les següents caselles, dónes el teu consentiment per a que t'enviem aquests correus. No et preocupis, nosaltres també odiem el correu brossa.\nPots canviar d'opinió en qualsevol moment fent clic a l'enllaç de cancel·lar la subscripció que hi ha al peu de pàgina de qualsevol correu electrònic que rebis de la nostra part, o posant-te en contacte amb nosaltres a naikare@naikare.es. Tractarem la teva informació amb respecte. Per obtenir més informació sobre les nostres pràctiques de privadesa, visita el nostre lloc web. Fent clic al següent botó, acceptes que puguem processar la teva informació d'acord amb aquests termes.\nUtilitzem Mailchimp com la nostra plataforma de màrqueting. Fent clic a sota per subscriure't, acceptes que la teva informació es transfereixi a Mailchimp per al seu tractament. Més informació sobre les pràctiques de privadesa de Mailchimp aquí.


Opinió amb independència. Dilluns, 18 de març de 2019 22:48 h\n6 de gener de 2019 21:42 h\nEn lloc de fer un article amb cap i peus, tenc ganes d'anar escrivint notícies diferents que m'arriben, com si fos una espècie de miscel·lània. I així és com començaré a fer l'article i sortirà el que sortirà. Han sortit molts de votants que es trobaven en estat d'hivernació, d'aquells que creuen que en temps d'en Franco es vivia millor, i s'han posat a votar els partits de dretes extremats, com el PP de Casado i Vox. Recordam als unionistes, que són antiindependentistes, que Vox és un partit que ha posat moltes querelles o el que es digui als partits independentistes catalans o a les persones que els dirigeixen o a les resolucions que anaven prenent.\n1379 lectures Un comentari\n1028 lectures 3 comentaris\n5 de gener de 2019 14:45 h\nSembla que hi ha gent obstinada en buscar una paraula entre independència i dependència. Doncs, no cal. Això, i només això, és la pregunta a fer en un referèndum ... En el reivindicat, continuada i abastament per una bona part de la ciutadania catalana, o en l'hipotètic apuntat per l'actual president del govern de l'Estat. Si aquest vol preguntar quin nivell d'autonomia és vol, no es conscient de que des de qui va prometre aquell famós i mai complert "apoyare", hi han hagut nou anys d'unes altres majories i fets que han acabat de canviar aquella ciutadania, llavors enganyada i ara emprenyada, que si bé en aquell moment potser hagués acceptat el que ara es podria proposar, és pot assegurar que en aquest moment no en farà ni cas, senzillament perquè ja necessita altres arguments.\n5 de gener de 2019 08:59 h\nContes d'en Jan Bosch 227 El garrot vil 9\nEl garrot vil 9 Novena part Es veien núvols negres serralada enllà i, encara que no hi plovia gaire de ponent, potser vindria alguna tronada. En aquells moments els jornalers van acabar de dinar i també varen acabar la història dels bandolers. Llavors un dels jornalers digué: — Jo mai no hauria fet aixecar els meus fills tan d’hora i portar-los perquè contemplessin com morien el masover de Cubelles i els altres saltamarges. — I dius tu que hi havia més de quatre mil persones de públic, vols dir que la ciutat es va buidar del tot? —va preguntar un altre.\n4 de gener de 2019 22:17 h\nPer començar, trobo nexe d’unió, amb el color groc, tot va començar, amb els anomenats presos polítics ( llaços grocs ) i el temps el dóna certa raó; des de França copien la idea, amb les ( camises grogues ); ells reclamen drets socials ( congelar impostos, etc ). Curiós o premeditat; o manera aprofitar el moviment català lligat al color groc, per començar amb més bon peu els francesos amb les samarretes; màrqueting compartit, drets d’autor, poble català i o mandataris i o gent, van tenir la idea.\n4 de gener de 2019 16:20 h\nAra que està tan de moda el personatge Frankenstein, arribo a la conclusió, que els polítics són petits Frankenstein's, és a dir, són personatges de la vida social, ganes de protagonisme, que se senten diferents i superiors a la resta, podria anomenar-ho la síndrome Frankenstein. Des de la seva pròpia imatge, creada per ser diferents, diguem, es creuen superior, on 4 gats, atresoren un gran poder, per tant, hem de vigilar aquí votem, sinó després no podràs queixar-te. I també podem dir Frankenstein, perquè cada partit crea la seva pròpia imatge, estereotip, dels seus polítics, de cara a l'exterior.\n2 de gener de 2019 23:29 h\nAra us vull parlar, de les energies s'empren, en la indústria i o vida quotidiana, la qual poc democràtica diem, i si sembla molt dictatorial, és a dir, ens imposen modes o bé el que volen. EL petroli, i els seus derivats, benzina ( gasolina )i gasoil, fa anys aconsellaven un, després l'altre, i ara, altre cop al revés, si tot bé del mateix lloc, és clar, que no és pel producte emprem, sinó que és el consumisme, canvien el que volen, fan que la gent consumeixi uns productes u altres, com per exemple cas dels cotxes.\nCayetana Álvarez de To Ciutadans ERC Forn Junqueras Mariano Rajo PNB PP PSOE PP Pedro Sánchez Puigdemont Quim Torra Toni Torra Trapero Vox alamany autodeterminació diplocat esquerra independentisme jaume mestre llaços grocs madrid nuet


El Blog ONLY MEN: de juliol 2010\nQue fàcil és criticar!!!\nYa nacemos asi, que le vamos a hacer!!!\nPotser em precipito\n" La prohibición de los toros es una venganza por el éxito de la Selección Española."\nJaime Mayor Oreja (fuente)\nLlegiu l'article sencer, que em fa molta mandra traduïr. Adéu a los toros y olé\nI want to believe, resava l’eslògan de X-files. Amb les declaracions d’aquest senyor a la tele podem deduir ràpidament una cosa :\nMes d’un de la colla ha tingut una experiència de contacte amb esser vinguts d’arreu de la galàxia.\n(Parla el president de l'Associació de Abduïts de Compostel AAC, en declaracions a Correo TV)\nCom ja sabeu tenim al conseller d’esports de periple per les antípodes amb la Seva Santa, i s'ha anat sense deixar-nos la clau del pavelló. Varem preguntar-li al hermano si ell ens la deixava. La única condició que posava era poder dutxar-se amb el Pkto i el Txemita ensabonar-los les possibles rozadures que li haguessin produït les ulleres d’esport. Escandalitzats i enrojolats però, ens varem tenir que negar. Orfes d’oci dissabter us presento una sèrie d’alternatives:\nPrimer de tot hauries de comprovar que el banyador no t'ha quedat petit. Tot seguit dirigir-te a casa del veí mes proper que disposi de piscina e insistir en entrar tot esgrimint una relació mes enllà de les pessigolles amb la senyora del susdit veí. Un cop comencin a barallar-se, podreu gaudir amb tranquil•litat de la piscina.\n(A cal petxo, amb algunes collidores)\nFicat un hàbit benedictí, qualsevol que trobis en el teu fons d’armari. Dirigeix-te a Cal Cuc. Un cop t’obri la porta pregunta-li en llatí, si et pot donar raó del perque el marduix al segle XIII era considerada una herba estimulant sexual d’allò mes addictiva. Mentre ell s’esplaia, ves a la nevera i gaudeix dels vodkes amb cerveses que ell negue tenir té al tercer compartiment superior.\n(si no trobeu l'hàbit sempre hi ha alternatives)\nPren un pot de gomina, i reparteixla uniforme i abundanment fins aconseguir el pentinat de armando de castro o Texas terry segons el teu volum capilar. Posat en contacte via telefon amb Pere ese i comentali que vols escoltar tots els temes, en versio hebrea, d’en Toni lommy. Mentre ell es situa i t’els indexa per grau de sonoritat, baixa al jardi i gaudeix de la seva piscina comunitaria.\n(exit a tope a Txikitistan)\nTeniu algun bon pla per dissabte? Truca o envia mail a presidència\nLa veritat crua i nua\nNo m’ho podia creure. Només tres fotos com a reportatge d’un etapon del Tour? On a l’Andy li va saltar la cadeneta? Immediatament vaig posar als homes del dissolt C.S.I.O.M per esbrinar la veritat. La sorpresa va ser majúscula al trobar una sèrie de fotografies que de tant fortes no podem mostrar. Una se’n salve, la que us mostrem tot seguit, que de ben segur va ser el motiu de l’ensurt de l’Andy, el Pkto i el conseller d’economia en boles guanyen molt. La resta quedaran en la foscor com la ja mítica monstre del Llac Ness d’en Pi Dei.\n(el vamos vamos venga venga se sentien des de l'hotel de concentració)\nPetita representació del Blog al Tour de France 2010\nAquest és tot el reportatge fotogràfic del nostre pas pel Tour d'enguany.\nLos reis del Mambo\nAquestos dos si que viuen be, deixat estar. En Ruta com la serie de camions es diu el seu blog\nAny rere any, us faig un petit resum de les meves fantasbuloses vacances, res a comparar amb les que s’ha muntat el cabronas del conseller d’esports. Aquest any, fart de veure padrines amb banyador, M.I.L.F.'S vingudes a menys i algun que altre whale tail que es veuen per les platges, vam decidir amb la meva senyora d’anar al nord, a una cuca caseta rural de Cantabria, concretament a La Casa de Las Chimeneas en Tudes. A mes ens recordarem tota la vida. Sabeu allò de que tothom recorda on era on quan va morir la Lady Di, o quan van caure les torres bessones. Doncs haure de dir… la final del mundial , la vaig veure a Tudes, envoltat de càntabres esparverats amb la roja, amb mes rojigualdas que el dia de la meva jura de Bandera i amb tres holandesos, que els pobrets no van poder dir res. Imbuit del fervor patriotic vaig cridar com boig amb el gol d’Iniesta, com el dia de la jura de bandera el.....\npim pam toma lacasitos, viva espanya i viva el rei.\nEn fi, la resta ja us podeu imaginar, tot molt bonic, fresqueta, macizorres 0, el menjar no mate moros i l’any que ve a Paris a veure princesetes que es lo que vol l’hereva universal. Ais quines ganes tinc de pillar els viatges Imserso i anar a Benidorm a pillar catxo.\n(dissabte al marxar encara cridaven, pesadilla de tios uis)\nNo hi ha com ficar el nom d'una pelandrusca, o un parell, per a que el nombre de visites marqui quarts de dotze. El dilluns 70, toma del frasco Carrasco. Sense ficar el morreo de l'Iker i la Carbonero ni el nu integral del Pulpo Paul.\n(Hi ha un de Hoolulu, quina ilu...)\nLa mare que els va parir. Diem pel Pla que els madrilenyos son espanyolistes, pero flipa en colorines com van de forts els cantabros. Us deixo la portada del diari Alerta, en la seva edicio del 12 de juliol, que si mes no morcillona dels nervis te la deixa. Envoltat, estic envoltat.\n(ole ole renace el imperiooooooo!!!!!!!!)\nCarbonero versus Yolanthe Cabau van Kasbergen\nDiuen que l'interessant de l'Holanda- Espanya d'avui no és pas el futbol,\nsinó qui està més bona\nla novia de Casillas,\no la de Wesley Sneijder,\nla Yolanthe Cabau van Kasbergen.\nEndavant amb les vostres apostes.\nEstiu, temps per la lectura i el gaudi\nSi esteu vaguerosos aquestes setmanes us aconsello la plana YOUKIOSKE, on podem llegir els diaris i revistes complerts en versió PDF, en trobem de nacionals i d'internacionals.\nHi ha publicacions de molts àmbits: esports, tecnologia, còmic...\nLa premsa nacional de cop al matí no hi és, però van apareixent durant el dia tots els diaris complerts.\nAhhh, també hi ha la versió de "coses per a grans"\nPulpo Paul ?\nL’autèntic pop Paul no es el d’Alemanya, el de vuit potes. Aquest es una trista, barata i burda copia del genuí i tradicional Pop Pau, el del Pla, el de les tres potes. Vegeu l’instantània dos segons abans de predir el nou campió del món.\nPuyol i la Reina\nDiuen que el que hem vist per la tele ha estat censurat, les fotografies autèntiques són aquestes:\nextret de pitodoble\nCa la Brigida,, selecció de roba de nit\nJa sabeu de sobres que no soc del Barça, que soc més de la casa dels amarrategui pelotazo parriba i ja el davanter s’espavilarà. Jo a la selecció trobo a faltar al Tamudo o al Coro, però son figues d’un altre paner. La resta res millor que aquest dibuixet que ho explica clarament.\nDedicated to J.J. and his small pennis friends\nTota la vida és somni,\nControl, aqui base\nSom homes abans que res , i ens hem d’alegrar si un pille catxo si o si.\nBe, ara si que si. El acabose. La fi del mon no serà el 2012 tal com predien els maiess segons pels de Tele 5 serà el proper 11 de juliol Però prediccions de les bones la del Joan i el Cuc, que ja ens ho van dir per sant Joan\nMal que ens pessi...però veig Espanya campiona.\nQue faig, animo a mort a la Roja perquè en teoria juguen un fotimer de catalanets o segueixo amb els meus tretze d’animar al contrari ?. Es que a sobre els hi toca contra Holanda, que foten un plan de paradets que tomben d’esquena. En fi espero consell.\n(aquestes dos ja ho celebren)\nL'enric i l'Ana\nCom ja sabeu he passat uns diitas als 80. He retrobat velles sensacions, com el recordar, cabussar-me a la meva memòria i trobar coses realment esgarrifoses i inquietants.\nNo, els nostres primers mites erotics no varen ser Sabrina o Samantha. Varen ser, sigueu sincers, les rosetes del Nins, les nenes, o nens ves a saber, del Parchis, i l’Anna del Enrique i Ana.\nAra lligo caps i entenc perquè mon pare no em deixava comprar el Tp.\n(bueno, amb la Samantha i la Sabrina tambe una mica palote, paque enganñarnos)\nSi en Paco aixeques el cap.\n10 de juliol manifestació\nLa mare que els va parir, això no es podrà aguantar de cap de les maneres.\nFi de la vida vuitantera\nSi amics, com si d'un somni es tractes, he viscut durant 52 dies en els anys 80, sense ordinador, ni vídeo ni deuvede, ni portàtil ni res de res. Com un d'aquells que surten a Callejeros, en una casa pelada de mobles, nomes catres i catres. Això si m'he fet un fart de fer punta al llapis, es lo que te estar avorrit i no perdre hores tontament al ordinador. Ara uns "diitas" de repasar lo que m'he perdut per la xarxa i arrancar de nou aquest blog, que sembla el xiringuito dels iaios seguidors de Falete and his followers very dark hole.\n(Lays i pepsi mmms megadelicious)


Congressos - CERSIN\nOrganització de Seminaris/Jornades/Congressos\nEl profesor Josep M. Sanahuja va participar en un panel d’experts sota el títol “Educación Inclusiva: apoyos, metodologías y oportunidades de acceso y participación desde la Tecnología” en el Congrés Virtual Educa celebrat els dies 21, 22 i 23 de juliol de 2020.\nMar Badia ha estat convidada a una conferència en el Comitè Científic de la Conferència Internacional del 26 al 27 de setembre de 2019 en la Universitat de Varsòvia. Aquesta conferència va celebrar el 30 aniversari de l’educació per a la integració a Polònia. La Universitat Maria Grzegorzewska, Facultat d’Estudis Interdisciplinaris sobre Discapacitat.\nEl passat 20 de novembre de 2018 es va celebrar el Seminari sobre La compatibilitat entre el treball i les pensions d’incapacitat permanent en grau de total i absoluta a la Facultat de Dret de la UAB. La regulació que aborda la relació entre treball i percepció de pensions contributives suscita dubtes que provenen, tant del disseny normatiu com ara de la complexitat i especificitat de cada situació. Els ponents van coincidir amb què la inserció sociolaboral és una eina per afavorir la inclusió social i amb la necessitat de revisar els procediments d’incapacitació per minimitzar la incertesa que produeix tant en el sector empresarial com al propi usuari/a.\nDurant els dies 17 i 18 de març del 2017, i amb la participació de l’ICE de la UAB, es van organitzar unes Jornades sobre Experiències Inclusives Educatives i Socials, on els objectius foren analitzar l’estat actual dels processos inclusius, crear un espai de reflexió i intercanvi i conèixer pràctiques inclusives basades en evidències i compartir-les.\nEn el marc del projecte INCLUTE, quaranta professors i professores de la Xina van venir a la UAB durant el mes d’octubre del 2017 per tal d’assistir a un Seminari sobre Pràctiques Inclusives on estan implicades, a més de les institucions universitàries, el Departament d’Ensenyament, escoles d’educació primària i associacions i entitats del món socioeducatiu.\nEl passat 7 d’octubre del 2017 es va celebrar el Seminari sobre l’impacte de la normativa en l’ocupació de les persones d’edat i propostes de millora a la UAB en el marc del projecte “L’impacte de la normativa en l’ocupació dels treballadors d’edat. Avaluació i propostes de millora” (DER2013-41638R). Al seminari es compartiren els resultats de la recerca en un moment de canvi cap a un nou escenari en el qual és previsible que la política d’ocupació, i en general l’ordenament jurídic laboral mostri una major atenció cap a les necessitats dels treballadors d’edat. Així mateix, el Seminari va permetre el debat i l’intercanvi d’idees entre acadèmics, interlocutors socials i altres agents com les administracions públiques implicades en l’ocupació de les persones d’edat, el que al seu torn ha de constituir un impuls per culminar el projecte d’investigació.


A quants punts creieu que està la salvació a Lliga Catalana?\nReflexionem, a partir d'un dubte que ens ha arribat, sobre quants punts calen per la salvació.\nFa uns dies un entrenador de Lliga Catalana, ens feia la pregunta següent:\nI aquí va el nostre estudi...\nLa competició consta de 182 partits i per tant es reparteixen 364 punts. I això dels punts és com l’energia, o com els diners: no es creen ni es destrueixen, simplement van a unes mans o a unes altres. Igual que perquè hi hagi més rics hi ha d’haver més pobres, perquè hi hagi equips lluitant pel títol, hi ha d’haver equips intentant evitar el descens.\nLa situació de màxima igualtat\nNo poden acabar tots amb 40 punts, per dir alguna cosa, ni tan sols amb 30. Només en una situació extrema, sí que podrien acabar tots amb 26 punts. Com la distribució equitativa de la riquesa, en el que es podria pensar en un món ideal.\nSeria el cas, per facilitar-ho una mica, en què tots els equips guanyessin tots els partits de casa i perdessin tots els de fora. Això en el món del futbol, quan es donaven 2 punts per victòria (el fet que ara es donin 3 punts enreda aquest càlcul), es deia “acabar a la par”. Aleshores quan un equip guanyava un partit a fora tenia dos positius, i quan el perdia a casa té dos negatius. I en cas d'empat eren un positiu i un negatiu.\nNosaltres en el món de l’handbol ho podríem comptar perfectament així. Per exemple a lliga tindríem que, després de la 20a jornada, la Salle Bonanova té +13 (vol dir que ha sumat a fora 13 punts més dels que ha perdut a casa), el Poblenou tenen +11, el Cambrils té +8, el Calella i Banyoles tenen +7, Sant Martí Adrianenc C +5, Sabadell +3 (a l’equip arlequinat només li queden per jugar dos partits a casa, quan tots els altres estan entre 3 o 4), Coope Sant Boi està "a la par" (vol dir que ha guanyat a fora els mateixos 8 punts que ha perdut a casa), Parets i Canovelles -5, Gavà -8, Manyanet -10, Sant Llorenç i Lleida Pardinyes estan en -13 (han perdut 13 punts més a casa dels que han guanyat fora).\nÉs una situació semblant també al que es diu en el golf. Quan es fa un forat en “els cops que toquen” diem que ha fet “el par” i si un el fa en un cop menys diuen que va “un sota par”, o amb un més diuen "un sobre par".\nEn el cas de la Lliga Catalana es reparteixen els 364 punts de la lliga a parts iguals, 14 equips a 26 punts cada un... i la cosa es decidiria al golaverage. El campió tindria 26 punts, i els equips que baixessin també... O sigui que amb 26 punts no tindrien la salvació assegurada!!\nPerò està clar que en un campionat una situació com aquesta és pràcticament impossible.\nRepassem altres "situacions extremes"\nPerò hi ha una altra situació encara més extrema, que fa que s'hagin de fer més punts i és quan hi ha uns pocs equips que fan pocs punts i es queden molt despenjats.\nPer exemple si l'últim classificat no puntua, vol dir que tots els altres equips fan dos punts més, i en la situació anterior hi hauria 13 equips amb 28 i un equip amb 0. I hi hauria dos equips que baixarien amb 28 punts.\nSi el penúltim només guanya a l'últim, tindríem que hi hauria 12 equips amb 30, un equip amb 4 i un equip amb 0. Per tant un equip podria baixar amb 30 punts!!\nI si l'avant-penúltim només guanya als dos últims, tindríem 11 equips amb 32, un equip amb 8, un equip amb 4 i un equip amb 0. Per tant per salvar-se s'haurien de fer 32 punts!!\nPerò si continuem així, amb quatre equips “despenjats per sota”, tindríem que 10 equips tindrien 34, un equip 12, un equip 8, un equip 4 i un equip 0. I aleshores un equip es podria salvar amb només 12 punts!! O afinant més, si el 4t equip i el 3r per la cua, es guanyessin un a l’altre els tindríem empatats a 10 punts. I un equip es podria salvar amb 10 punts!!\nEvidentment són situacions extremes però curioses.\nMatemàticament no es pot assegurar res, s'ha d'anar a l'estadística\nPer tant matemàticament és impossible assegurar res. El que es pot fer és un tractament estadístic analitzant el què ha passat en els darrers anys.\nI podem veure que en les sis darreres temporades l'equip que ha baixat amb més puntuació ha estat el Granollers C la temporada 2015-16 amb 21 punts.... i a l’equador de la competició estava situat en 5è lloc amb 17 punts!!\nAquestes són les "cues" de la classificació de Lliga Catalana en les sis darreres temporades:\nCom es pot veure en els casos en què el tercer per la cua ha tingut més punts (2015-16, 2014-25 i 2012-13) es comprova el que dèiem abans que un o dos equips que treuen pocs punts, fan que pugi el nombre de punts dels altres i per tant podríem dir que encareixen més la permanència.\nComparativa amb l’equador de la competició\nUna altra opció que podem fer és mirar com estava la classificació a meitat de campionat en comparació amb la classificació final. El que podríem dir “més lògic” seria que es doblés la puntuació. Però ja sabem que la lògica funciona poc en el món de l’esport...\nAnem a veure el què ha passat en les quatre darreres temporades, i com va en aquesta, en una taula:\n3r per la cua (1r que baixa normalment)\n4t per la cua (1r que se salva normalment)\n5è per la cua (pot baixar en un cas extrem)\n6è per la cua (se salva en qualsevol situació)\nLa temporada passada es va clavar la que dèiem situació més lògica, ja que el quart per la cua tenia 10 punts a la meitat i va acabar amb 20 punts.\nPerò ja podem veure que no passa en cap altre cas. Si observem les dades, veiem com quasi sempre els equips de la zona baixa en la 2a volta fan més del doble de punts que havien fet a la primera. Pot ser degut a que els equips de meitat de taula es relaxen quan ja estan salvats i no poden tampoc aspirar a jugar fases, i en canvi els de sota lluiten fins al final per la salvació.\nAquesta temporada a la meitat el 4t per la cua tenia 9 punts, segons això es pot esperar que arribi a una quantitat entre 18 i 20. El 3r per la cua (primer que baixa normalment) en tenia 6. El doble seria 12, però ara a falta encara de 8 jornades, ja en té 10.\nSegons això sembla que amb 20 punts n’hi hauria d’haver prou. Com dèiem pot dependre de que Santllo o Pardinyes es despengin o no de la lluita. Si aquests dos equips sumen pocs punts poden encarir la permanència.\nAfegim: I tot això sense tractar el cas que podria haver-hi descensos compensats (tot i que no n'hi ha hagut en els darrers anys)… o salvacions per compensació. Això últim va passar les temporades 2013-14 i 2014-15, perquè van pujar més equips a 1a Estatal dels que van baixar.\nEl tema dels "descensos per compensació"\nI sobre aquest tema dels DESCENSOS COMPENSATS hem de dir el que ens ha comunicat la Federació Catalana respecte al tema:\nNo s'ha modificat el Reglament de Partits i Competicions i s'aplicarà, si s'escau, la norma número 183 (R.P.C.) que és aquesta:\nCapítol 3r. Classificació lineal\nNORMA 183. Per tal d'establir una classificació lineal final dels equips participants, s'ha de comptar amb els corriments de l'escala dels equips de superior e inferior categoria d'acord amb les següents normes:\na) Els equips que d'acord amb la normativa de la competició assoleixin l'ascens a la categoria superior no perdran mai el dret a l'ascens.\nb) Donat el cas que un equip descendeixi de categoria ocuparà la plaça de l'equip classificat en últim lloc dels que no descendeixin per normativa (mai afectarà, doncs, els equips que hagin ascendit).\nc) En el cas que un equip pugi de categoria, ocuparà la seva plaça el primer classificat dels equips que havien descendit.\nI efectivament, en cas de que baixin dos equips provinents de 1a Divisió Estatal a Lliga Catalana Sènior Masculina temporada 2018/2019 i cap equip assoleixi l'ascens provinent de Lliga Catalana, provocarà que s'afegiran dos descensos als establerts a la normativa especifica de la competició (3 descensos) i seran 5 equips els descendits a 1ª Catalana Sènior Masculina temporada 2018/2019.\nS'ha de tenir en compte també que aquest supòsit s'aplicarà a la resta de competicions tancades sèniors masculines (Primera, Segona i Tercera Catalana) i Lliga Catalana Sènior Femenina, temporada 2018/2019.\nPer tant, segons això, podrien baixar 4 o 5 equips de Lliga a 1a Catalana.\nAleshores, si mirem les estadístiques anteriors de les sis darrers temporades podríem dir que en cas de baixar-ne quatre la salvació segura podria estar en els 24 punts i en el cas de baixar-ne cinc podria arribar a estar en els 25. Però com es pot veure això succeeix en els casos en els qual hi ha algun equip molt despenjat: Vendrell 0 punts (2015-16), Cornellà 3 punts (2014-15) o Sarrià B 2 (2012-13). I aquesta temporada de moment no hi ha un cas tan exagerat, però com hem dit dependrà de com es comportin Lleida Pardinyes i Santllo fins al final.\nSigui com sigui la solució la tindrem d’aquí dos mesos, el 15 d’abril.


llegeix-ho quan t’ha fantasma just després de dormir junts\nLlegiu això Quan us ha fantasmat just després de dormir junts\n'És culpa vostra'.\n'Hauríeu de conèixer millor'.\n'Com podríeu estar tan mut'?\n'Espero que hagis après la teva lliçó'.\nSón algunes coses que et poden dir algunes persones quan has mantingut relacions sexuals amb un noi i no t'ha trucat ni t'ha enviat cap missatge de text. Però primer, permeteu-me que us digui, no vaig a dir cap d'aquestes coses. No et diré que t'has equivocat. No vaig a xafar-te la vergonya.\nEn canvi, diré que em disculpeu. Disculpo el nom d’aquest tipus, perquè no dirà que ho sento. Però sóc. Em sap greu que us hagueu enganyat, sento que estàs molest. I em sap greu que, malauradament, això passi en el món de cites actual.\nTots hi hem estat Ens hem emborratxat, ens hem atrapat en aquest moment, hem agafat l'amor massa ràpidament. Necessitàvem una connexió, necessitàvem estar a prop d'algú físicament. Havíem de sentir amor, encara que no fos amor. Ens van dir que li importava, teníem la impressió que això aniria a algun lloc. Vam pensar que era inofensiu. O no pensàvem gens. Passava el que passés, passava. I ara ha aconseguit la màxima decisió de douchebag en no trucar-los ni enviar-vos missatges de text. Ell li ignora, és fantasmal, és indiferent davant els vostres sentiments. Era el sexe, no volia dir res, no creu que siguis un ésser humà que mereixi ser tractat amb respecte. Potser perquè no creu que es tracti amb respecte, potser perquè és grosera, potser perquè no li importa.\nsentir com un portador\nVull que sàpigues que mereix ser tractat amb respecte.\nEt mereixes aquesta trucada o text. No importa si vas entrar al llit massa ràpid. No importa si tots dos només us van fer sexe. No importa si no veieu potencials en la relació. No importa si us importava d’ell, no importa si volíeu alguna cosa més, no importa si us heu implicat emocionalment. Res d’això importa. La situació i les circumstàncies no importen, ja que segons la forma que us sentiu, mereixeu-vos contactar després d’estar íntim amb un noi.\nNoia, si necessiteu el ganxo, sortiu a buscar-lo. Sóc compatible amb la vida de l'aixada, sempre que estigueu segur. Però només sabeu que us poseu en risc de patir un cor de cor. Tu diràs que només és sexe. I bé, potser ho és! Però la conclusió és que el cos és el vostre temple. Et mereixes ser tractat amb dignitat.\nAixí, tot i que només voleu fer relacions sexuals, assegureu-vos que no us esteu preparant per a un desastre.\nTant si teniu sensació per al tiet com si no, definitivament no se sent bé deixar-se passar per alt després d’haver donat un tros de tu a algú.\nAixí, com he dit, no us diré que aprengueu una lliçó d'això. En canvi, us demanaré que recordeu com us heu sentit l'última vegada que heu dormit amb un noi i he fet fantasma. No està bé, oi? Intenta cuidar el teu cor, i també el teu cos. Protegeix-te emocionalment i físicament. Heu de reconèixer el rock i la vostra sensació de sorpresa amb un seguiment. Res d’això és culpa vostra! No es poden culpar les accions sense sentit d'un noi.\nSeguiu avançant i sabeu que no tots els nois són pudors. Sí, la majoria pot ser. Però si ets intel·ligent, compartiràs intimitat amb aquell que marca el dia següent.\n50 Observacions Hilariosament precises sobre la vida moderna\n13 paraules traduïbles que tenen a veure amb l'amor\nAquest és el teu repte d'auto amor de 30 dies: convertir-se en el teu millor amic i heroi\n5 raons per mantenir-se en una relació interracial encara són dures\nGràcies per trencar el meu cor\n25 coses que els estrangers admiren sobre els nord-americans\nEncara tinc sensacions per tu\nAquí es mostren els símbols i les metàfores amagades a la pel·lícula 'Nosaltres'


Hora: 09:30 a 11:30 - Lloc: Mas Carandell\nHora: 11:00 a 12:30 - Lloc: Mas Carandell\nHora: 12:00 a 13:30 - Lloc: Mas Carandell\nSessió informativa del curs de Mediació comunitària (SSCG0209)\nSessió informativa del curs de Mediació comunitària (SSCG0209). El curs permet obtenir un Certificat de Professionalitat de nivell 3 i s'adreça preferentment a persones en situació d'atur. Més informació i preinscripció al curs a: https://www.mascarandell.cat/?q=curs/mediaci-comunitria-sscg0209 Actuació subvencionada pel Servei Públic de... [+]\nDilluns, 7 Febrer 2022\nDimecres, 9 Febrer 2022\nSessió informativa del curs de Comunicació en llengua estrangera. Anglès Nivell 2 (FCOV05)\nSessió informativa del curs de Comunicació en llengua estrangera. Anglès Nivell 2 (FCOV05), adreçat preferentment a persones en situació d'atur. Més informació i preinscripció al curs a: https://www.mascarandell.cat/?q=curs/comunicaci-en-llengua-estrangera-an... Actuació subvencionada pel Servei Públic de Catalunya i el Fons Social Europeu i... [+]


Inclús: Festival Internacional de Cinema i Discapacitat | Programa | betevé\nInclús: Festival de Cinema i Discapacitat\nDel 24 al 29 de novembre, en línia al web del festival. betevé emetrà part de la programació del 30 novembre al 6 de desembre\nNúria Dias | divendres, 20 de novembre del 2020, a les 14.36\nArriba una nova edició d’Inclús, el Festival Internacional de Cinema i Discapacitat de Barcelona, que promou les obres audiovisuals amb una temàtica molt clara: la diversitat funcional, i un objectiu molt concret: donar a conèixer la realitat de les persones amb discapacitat des d’un punt de vista diferent. L’eix central del festival és un concurs on tenen cabuda curtmetratges, pel·lícules de ficció, documentals i produccions audiovisuals d’entitats.\nDel dimarts 24 al diumenge 29 de novembre 2020\nAquest any el festival s’ha hagut d’adaptar i finalment serà en línia, a través del web de festival\n(totes les pel·lícules estan disponibles online 48 hores a partir del dia i hora indicats / també es passaran a betevé a les dates indicades a cadascuna d’elles, un cop finalitzat el festival)\nDimarts 24 de novembre, 14 h (Inauguració)\n‘Astrid’ / Marc Galver / Llargmetratge documental / Espanya 2020\nCom es passa de practicar un esport per primera vegada a una competició olímpica? D’una vida humil i senzilla al sacrifici i l’estrés de l’alta competició? De l’amputació d’un peu a una medalla paralímpica? Astrid és la resposta!\nDimecres 25 de novembre, 14 h (disponible 48 hores)\n‘Beyond words’ / Amanda Chang / Curtmetratge documental / a betevé: 4 de desembre, 19 h\n‘Beyond words’ segueix a la família Ng en la cura de la seva filla Amelia, de 13 anys, que pateix una rara malaltia degenerativa.\n‘Same people’ / Saskia Rowlands / Curtmetratge documental / a betevé: 6 de desembre 19 h\n‘Same People’ és un documental que explora la falta de representació de la discapacitat dins de la indústria de la moda.\n‘Surviving noma’ / Claire Jeantet & Fabrice Catérini / Curtmetratge documental / a betevé: 2 de desembre, 19 h\nNoma és una infecció gangrenosa que comença a la boca provocada per la pobresa extrema, la desnutrició i la falta d’higiene.\n‘Gando’ / Teymour Ghaderi / Curtmetratge documental / a betevé: 3 de desembre, 19 h\nLes nenes de les províncies iranianes de Sistan i Baluchistán han d’anar-se lluny de casa per a aconseguir l’escassa aigua de l’estany. Però en la majoria d’aquests estanys hi ha una espècie de cocodril iranià anomenat Gando que ataca als humans. Per això la majoria dels nens perden les cames o les mans.\n‘Voler essere felice ad ogni costo’ / Michele Bertini Malgarini / Curtmetratge ficció / a betevé: 5 de desembre 19\nEl Paolo és músic i està totalment enamorat de la Claudia, una noia a la qual mai ha conegut però amb la qual s’escriu molt. Per a conèixer-la, Paolo s’anirà a l’illa on ella viu i lluitarà per defensar el seu amor.\nDijous 26 de novembre. 14 h (disponible 48 hores)\n‘The chosen one’ / Marta Kadziela / Llargmetratge documental\nEl Piotr i la Joanna es van conèixer a finals dels 70. Va ser amor a primera vista. Es van casar, van tenir dos fills. Com a talentós cantant d’òpera, per a perseguir el seu somni musical, va persuadir a la seva família perquè es mudés a l’estranger. Durant 20 anys va tenir una reeixida carrera a l’òpera d’Hamburg. En 2010 la seva felicitat va ser truncada per un diagnòstic: ELA (esclerosi lateral amiotròfica).\n‘Dima’s game’ / Oussayma Canbarieh / Curtmetratge documental\nDima i Osama Juhas es van conèixer i es van enamorar a Síria, on tots dos entrenaven com a atletes paralímpics. El 2017, es van establir en Ontario com a refugiats patrocinats pel govern. A través de cada desafiament, l’amor de Dima i Osama per l’altre i per la seva família els fa mantenir la seva actitud positiva, des del seu compromís amb els seus esports\n‘The right to life’ / Olga Koleva / Curtmetratge ficció / a betevé: 2 de desembre, 19 h\nUna dona embarassada descobreix que el fill que està esperant, segons les anàlisis mèdiques, és molt probable que tingui un trastorn genètic. Lluitant amb les seves pròpies pors i dubtes, així com amb els prejudicis de la societat, la María s’enfronta a la difícil elecció: donar o no el dret a la vida al seu fill especial.\n‘DIFER3NTE’ / Claudia Bolte / Curtmetratge ficció / a betevé: 30 de novembre, 19 h\nUna jove té una cita amb un noi que ha conegut en una app. Quan arriba al lloc de trobada, hi ha una altra noia amb ell. El jove guarda un secret que ella no sap.\n‘5-2=7’ / Anna Maria Martín & David Riera / Llargmetratge documental / a betevé: 2 de desembre, 22.15 h\n‘5-2=7’ recull l’experiència i els records de persones amb sordceguesa. Els protagonistes comparteixen les seves inquietuds i necessitats. També, les seves capacitats. És un documental social que fa visible aquesta discapacitat sensorial única i que aprofita per a fer pedagogia sobre l’accessibilitat audiovisual.\nTota la informació i programa complet\n— curtmetratges — discapacitats — festivals — pel·lícules


L'empresa familiar andorrana fa avui una jornada sobre la UE\nGünter Verheugen pronunciarà una conferència a les jornades.\nActualitzada 20/03/2017 a les 06:50\nL’Empresa Familiar Andorrana (EFA) celebra avui la Jornada Unió Europea: el futur acord d’associació entre Andorra i la UE amb una taula rodona i una conferència. L’esdeveniment tindrà lloc a partir de les sis de la tarda a l’Arthotel i comptarà amb la participació de tres experts des- tacats.\nEl president de l’EFA, Josep Maria Cases, obrirà l’acte amb un discurs de benvinguda que precedirà la taula rodona amb experts de la UE formada per Andreu Olesti, catedràtic de Dret Internacional Públic, i Xavier Fernández, professor titular de Dret Internacional Públic. A dos quarts de vuit està previst que es dugui a terme la conferència de Günter Verheugen, excomissari europeu d’Empresa i Indústria, que pronunciarà una ponència que duu per títol El futur de la Unió Europea i els escenaris per Andorra. La sessió clourà amb un sopar.\nConquerits va dir..Regne Unit es surt d'una Europa desolada, destruïda i conquerida per EE.UU econòmica, social, cultural i ideològicament, i nosaltres ens fiquem de cap a canvi de fons i subvencions Europees.\nd' acord b el comentari, nmès afegir ...que les subvencions s' hauran de tornar, no son regals. Aixi es comença l' entrampament del ue ja no se' n surt.\nRegne Unit es surt d'una Europa desolada, destruïda i conquerida per EE.UU econòmica, social, cultural i ideològicament, i nosaltres ens fiquem de cap a canvi de fons i subvencions Europees.


Confirmat: l’escalfament global no s’atura | Diari de Tarragona\nConfirmat: l’escalfament global no s’atura\nEnric Aguilar Anfrons - Investigador Centre en Canvi Climàtic C3/URV\n12/08/2021 22:14 | Actualizado a 12/08/2021 22:14\nEarth on Fire Climate Change\nEl dia 9 d’agost va sortir el primer volum del sisè informe de l’Intergovernmental Panel on Climate Change, IPCC, l’AR6. Tracta sobre la ciència bàsica del canvi climàtic, és a dir, quant i com ha canviat el clima i com projectem la seva evolució. El seguiran sengles volums dedicats a explicar els impactes i les formes d’adaptació i mitigació.\nEls Assessment Report suposen la culminació i exposició pública dels resultats assolits per la comunitat científica entorn d’un dels problemes més greus als que s’enfronta la humanitat del segle XXI: el canvi climàtic. La seva producció és un procés gegantí que esprem al màxim als científics que se’n responsabilitzen i requereix llargues discussions en línia per consensuar els texts definitius, redactats a partir de les evidències publicades en revistes científiques amb procés de revisió per parells i, desafortunadament, sovint filtrats al dictat de les administracions dels països més interessats en aturar la descarbonització imprescindible i inevitable (dit en plata, pels que volen cremar fins a la darrera gota de petroli).\nEn aquest sentit, l’AR6 és més valent que algun dels seus antecessors i no tan sols torna a explicar que el clima ha canviat i continuarà canviant més enllà de la seva variabilitat natural, sinó que tan sols cal donar un cop d’ull al resum executiu per trobar una frase que fa dècades que era necessària: és inequívoc que la influència humana ha escalfat l’atmosfera, l’oceà i les terres emergides. Punt. Cert, que, igual que hi ha terraplanistes o antivacunes, queden escèptics, però -com els altres dos- no tenen lloc en la societat actual i han perdut la batalla de les idees, això sí, a costa de retardar l’acció necessària per adaptar-nos al canvi climàtic (fer front als seus impactes) i mitigar-lo (reduir la seva magnitud).\nÉs interessant veure com medis que saludaven amb una barreja de sarcasme, condescendència i menyspreu els primers informes, fan ara titulars acceptant l’evidència científica al caliu (noti’s la ironia) dels esdeveniments. També ho és comparar les xifres del Second Assessment Report (SAR, 1996), que tinc sempre a prop des que el vaig adquirir (i devorar) en una estada predoctoral a Cambridge. Si el SAR parlava de com l’activitat humana havia fet pujar la concentració de C02 a 358 ppmv (ja per damunt de la variabilitat natural), l’AR6 ens explica que la falta d’acció seriosa i compromesa en els vint-i-cinc anys que separen els dos texts, ens ha situat en 410 ppmv, concentració superior a les dels darrers 2 milions d’anys.\nCom a conseqüència, mentre el 1996 la temperatura global havia pujat en 0,4°C respecte a 1850-1900, l’AR6 reporta un augment d’1,1°C, fregant perillosament els 1,5°C, considerats com el llindar dels efectes no assimilables, comprometent seriosament els Acords de París, només assolibles amb una dràstica i immediata reducció en les emissions de gasos d’efecte hivernacle. Si no ho fem, podríem arribar a final de segle a més de 5°C d’increment global de temperatures. Amb la meitat d’aquest increment, 2,5°C, la Terra estaria més calenta que en els darrers 3 milions d’anys.\nNaturalment, les més de 1.000 pàgines del volum contenen informació detallada sobre l’evolució i projecció del clima global i regional, explicant els canvis observats i projectats en la precipitació (més irregular i intensa), en la criosfera (reducció de l’aigua sòlida del planeta), sobre el nivell del mar (que puja de forma sostinguda) o detallant l’augment en la freqüència i intensitat dels fenòmens extrems.\nLa nostra regió Mediterrània és, junt amb l’Àrtic, un dels Hot Spots del planeta, és a dir, una d’aquelles regions on les temperatures han pujat i pujaran per damunt de la mitjana global, com ja explicàvem fa gairebé vint anys en diversos treballs del Centre en Canvi Climàtic de la URV. Al mateix temps es projecten (i de fet, ja observem) precipitacions més irregulars i intenses, sequeres més freqüents i una major ocurrència d’onades de calor. Com ja estem experimentant, les situacions meteorològiques favorables als incendis seran cada cop més habituals.\nLlegim, en aquest sentit, notícies relacionades amb Grècia, Turquia, Portugal i altres regions de clima mediterrani (Califòrnia, sud-oest d’Austràlia), i també de les nostres comarques.\nAquest estiu hem tingut, entre d’altres, el gran incendi de la Conca de Barberà i en el moment d’escriure aquesta nota estem sota un avís per ona de calor, amb Corbera d’Ebre cremant i amb el Diari informant sobre el risc extrem d’incendi a 48 municipis de la província. Els Agents Rurals tancaran l’accés al Parc Natural del Montsant i a l’Espai Natural Protegit del Montmell-Marmellar, i alguna autoritat amb poca traça ha decidit que la forma de gestionar la vegetació del Pont del Diable és eliminar-la (caldrà veure que passarà quan vinguin, que vindran, pluges torrencials).\nSi el món fos un partit de futbol, el quart àrbitre ha tret ja el cartell amb el temps afegit. Hem perdut molt de temps, dècades d’inacció, i ara hem de fer les coses de pressa i corrents. Esperem que el futur passi perquè les solucions científiques guiïn les polítiques i no a la inversa. I ja és molt esperar.


Activitat econòmica - Montnegre-Corredor\nL'aprofitament del bosc ha estat històricament l'activitat econòmica més important d'aquestes muntanyes. Les formes d'explotació d'aquest recurs natural han estat molt variades, amb alguns usos abandonats des de fa molts anys i d'altres que encara persisteixen.\nL'aprofitament de l'alzina per a llenya i carbó: mentre les activitats de carboneig han desaparegut des de l'arribada dels combustibles fòssils, encara es manté un cert nivell d'activitat en l'extracció de llenya d'alzina per al consum domèstic.\nL'aprofitament del castanyer per a botes i embalatges: aquesta activitat, que havia tingut un fort impuls quan la producció de vi i aiguardents era important i el conreu de la vinya ocupava grans extensions en tot el territori, pràcticament ha desaparegut.\nL'aprofitament del suro: s'havia oblidat durant alguns decennis, però ha tornat a revifar darrerament per la demanda d'aquest producte per a taps i conglomerats.\nL'aprofitament de les pinyes de pi pinyer: actualment, encara es manté.\nPlantacions de ribera (pollancres i plàtans) i reforestacions amb coníferes (pi insignis i pinastre): és un dels aprofitament forestals que es manté i, fins i tot, creix en l'actualitat. Les plantacions regulars d'aquestes espècies han ocupat bona part dels camps de conreu abandonats i fons de valls.\nPel que fa a l'agricultura, es conserven actius només alguns dels centenars de masos dispersos pel Montnegre i el Corredor. Si bé a l'època de la vinya, els conreus ocuparen grans extensions de terreny, especialment als vessants marítims de la serralada, avui solament es conserven petites clapes de camps i pastures com a testimoni d'una activitat poc viable econòmicament en zones de muntanya.\nUna activitat complementària a l'activitat agrícola, l'apicultura, tingué una certa importància i els ruscos fets de suro sovintejaven a les proximitat de les cases de pagès, quan aquestes encara eren en funcionament. Bé i que encara es mantenen uns pocs ruscos tradicionals, els escassos apicultors actuals utilitzen arnes o caixes de fusta.\nAlguns del masos abandonats han estat recuperats en els darrers anys com a primeres o segones residències, desvinculades de l'activitat agrària. D'altres, han estat reconvertits, per a cobrir la creixent demanda de serveis turístics, educatius i de lleure, en restaurants, residències de turisme rural, equipaments pedagògics, cases de colònies, etc.