FALLA PLAÇA CERVANTES: de febrer 2011\nDEMA PAELLES EN EL SINDICAT I ANIVERSARI DE .......\nFotos al convent el passat dia 13.\nDOS PRIMERS PREMIS PER A CERVANTES\nENHORABONA A LES POETESSES CERVANTINES\nFELIÇ 30 ANIVERSARI\nAVÍS: ÚLTIM DIA PER APUNTAR-SE AL FALLER D'HONOR....\nUuufff!!!!!! Cada vegada que pense que dema són Les Paelles al Sindicat Arroser se me fiquen els pels de punta al pensar que JA ESTEM EN FALLES!!!!!! Festes que molts de nosaltres esperavem desde feia 1 any.\nPerò la finalitat d'aquest article es felicitar a una amiga. Una amiga que complix anys, 32 per ser més exactes. El seu aniversari es dema dia 26 de febrer però com estarem en les paelles, la nostra cumpleanyera a pensat que podriem celebrar-ho hui amb un bon berenaret.\nAquesta amiga que celebra el seu aniversari es Almu. Petxinola 1500 i de les bones!!!!!!!!\nCom ja he dit abans ella junt a Sandra que el seu aniversari va ser fa poc celebraran els seus cumples junt a totes les seues amigues de la Falla, LES PETXINOLES.\nAlmu, son ja molts anys que formes part de la nostra comissió i al mateix temps de la quadrilla de Les Petxis, i totes les teues amigues volem que sápigues que estem molt contentes de que formes part en les nostres vides, esperem tindre't sempre al nostre costat, de la mateixa manera que nostres sempre estarem ahí quan ens necessites.\nI sense més preambuls, de part de LES PETXINOLES i de tota la Falla Plaça Cervantes\nPublicat per La Nere a les 10:53 4 comentaris (Afegix el teu)\nEtiquetes: jlf, ofrena\nQuasi res!!!!, dos primers premis de Play-back per a la falla de Cervantes!!!!\nEl divendres vam assistir a l’entrega dels premis de Play-back i Sainets al Centre Bernat i Baldoví. Allí es respirava molta emoció i al mateix temps molta tensió per la impaciència de saber qui serien els guanyadors.\nMentre es projectava amb molta gràcia uns vídeos dels moments més significatius de les actuacions de Play-back, on es podia apreciar la gran qualitat de les actuacions, l’ambient anava caldejant-se i els cors bategaven més de presa, silenci...crits... fins que cridaren a la falla guanyadora del segon premi de la categoria infantil, puix ja estava clar que Cervantes tenia el primer premi. Les menudes falleres com així duien escrit en la samarreta color fresa pugen a per el premi plenes d’alegria que arrepleguen de mans d’Angeles Matoses com a representant de l’Hospital de la Ribera. Boten , xillen, s’abracen no poden amagar els seus sentiments, junt a elles estan Conxin, Gloria i Ana que són les falleres que les han preparat.\nLes Majors les feliciten, estan molt contentes però......i elles?. Ara els toca a les Majors que comencen a veure trossets de la seua actuació en el vídeo, trauen primers planos de moltes d’elles podent apreciar què artistes són. Elles saben que el Play-back els va eixir molt bé pels comentaris de la gent, però no pensen en un altre primer premi, i...es torna a repetir el mateix, quan criden als guanyadors del segon premi, elles comencen a xillar plenes d’emoció i d’alegria, ara ja està clar que també tenen el primer premi.Eixa alegria la manifesten dalt de l’escenari posant-se a ballar al ritme de la música .Reben molts aplaudiments.\nMENUDES FALLERES!!!! tant les de Play-back infantil, com les del Play-back de Majors!!!!!. Si el dia de l’actuació, ja ens van sorprendre, encara més pel DOBLETE de premis.\nDarrere queda molt d’esforç , molt de treball, molta gent que ha col·laborat (maquillatge, peluqueria, música. llums, megafonia, decorat, vestits, etc.) i molt de sacrifici que ara es veu recompensat amb l’alegria d’haver deixat a la seua falla en molt bon lloc.\nPublicat per SPIELBERG a les 0:26 6 comentaris (Afegix el teu)\nEtiquetes: Col·laboracions, Concursos, jlf, Play-backs, Premis\nNomés un xicotet escrit per a felicitar a dos representants de la vostra falla que el divendres passat reberen el premi de poesia satírica organitzat per la junta local.\nHe decidit escriure perquè pot ser molts de vosaltres no s'hageu enterat ja que vaig vore molta gent en l'entrega de premis dels play-backs i molt poca en l'entrega de poesia.\nLes guardonades cervantines foren Amparo i Marian, mare i filla, una parella de poetesses que, evidentment, va fer un bon treball ja que resultaren escollides. Jo no he tingut encara l'ocasió de llegir-lo però no dubteu que ho faré només es presente l'ocasió.\nEnhorabona parella, espere que continuen creant molts i molts anys.\nArtilcle enviat per Dulia Serra a fpcervantes07@hotmail.com\nPublicat per SPIELBERG a les 21:55 3 comentaris (Afegix el teu)\nEtiquetes: Altres falles, Col·laboracions, jlf, Premis\nSi ahir felicitabem a Sandra pel seu aniversari hui també volem felicitar altra Petxinola. Una Petxinola que la felicitarem a través de la web de la falla per primera vegada.\nLa persona que avui compleix anys es Vanessa Llopis Pons.\nVanessa és fallera desde fa molts anys de la nostra falla, sempre esta apunt per vestir-se de fallera, o el que siga precís per la FALLA, sempre i quan la seua faena li ho permiteix.\nEn aquests ùltims anys Vanessa a format part del grup de ball, participant així en el Concurs de Play-backs que organitza la Junta Local Fallera de Sueca.\nVanessa, aquest any Les Petxinoles volem que sàpigues que enguany no "t'escaparás" de la celebració del teu cumple!!!! jajajaja. Aixi que de la nostra part i de tota la falla\nPublicat per La Nere a les 10:38 5 comentaris (Afegix el teu)\nAhir 6 de febrer va ser l'aniversari de Sandra Llopis i va fer ni més ni menys que 30 anys!!!!!\nAquest aniversari es una mica més especial que els altres, ja que deixa el Club de "Las Veinteañeras" i entra al de "Les Treintañeras", però sobretot per que en aquest aniversari rebrá un regalet molt especial, un regalet que tindrà a les seues mans d'ací uns 2 messets.\nSabeu ja quin es aquest regal tan especial???? Doncs sí, Iker!!!!!!\nSandra ja te moltes ganes de tindre a Iker i vore-li la careta, però 2 mesos passen volant, en un tancar i obrir d'ulls ja el tenim com a faller de la nostra comissió.\nSandra no es l'ùnica que dessitja vore al menudet ja, les seues Ties Les Petxinoles també tenen moltes ganes de coneixer al nou nebodet. I no ens hem d'oblidar de Richard i Aïna que esperen amb impaciència a Iker, el nou membre de la família Cañavera-Llopis.\nSandra, Les Petxinoles voliem dessitjar-te un feliç 30 aniversari i dir-li a Iker que s'afanye a vore si encara aplega per a falles.\nAixi que de part de les teues amigues Les Petxis i de tota la comissió de la falla\nPublicat per La Nere a les 11:48 5 comentaris (Afegix el teu)\nÚLTIM DIA PER APUNTAR-SE AL FALLER D'HONOR.\nSI ENCARA NO ESTÁS APUNTAT I AL DISSABTE VOLS VINDRE A LA CANCELA AL SOPAR DELS FALLERS D'HONOR, VINE AL CAU A PARTIR DE LES 20:30 h I PARLA EN DEMELSA O EN NEREA.\nPublicat per La Nere a les 13:40 0 comentaris (Afegix el teu)


La Challenge Ciclista la Canonja se celebrarà l'11 i el 18 de febrer\nLa prova ciclista arriba a la seva 31a edició\nActualitzada 06/02/2017 a les 14:46\nLa Canonja acollirà els dissabtes 11 i 18 de febrer la 31 edició de la Challenge, la prova ciclista social per etapes més important de les comarques tarragonines, que organitza\nEl Club Ciclista la Canonja amb la col·laboració de l’Ajuntament del municipi.\nLa cursa es dividirà en dues etapes, el Trofeu Sant Sebastià i el Trofeu d’Hivern. El Trofeu de Sant Sebastià tindrà lloc el 11 de febrero amb sortida a les 15 hores des del poliesportiu Josep Canadell i Veciana. Els corredors cobriran una distància de 88,5 quilòmetres, amb el Coll de la Batalla com a principal dificultat, amb el següent recorregut: La Canonja, El Morell, Vilallonga, La Selva del Camp, Coll de la Batalla, Vilaplana, Alforja, Les Borges del Camp, Maspujols, Aleixar, Vilaplana, Coll de la Batalla, La Selva del Camp, Reus, La Canonja\nEl Trofeu d’Hivern se celebrarà el 18 de febrero a la mateixa hora amb la meta al carrer Raval, davant de la Societat la Nova Amistat. El recorregut serà de 87,00 quilòmetres, amb el Coll de la Teixeta com a punt més alt i amb el següent itinerari:


Regne Unit: La decisió sobre extradició d'Assange, satisfactòria tot i manifestar un "procés de motivació política" Regne Unit: La decisió sobre extradició d'Assange, satisfactòria tot i manifestar un "procés de motivació política"\nEn resposta a la decisió del Tribunal Penal Central de Londres de no aprovar l'extradició de Julian Assange als Estats Units, on correria perill de patir maltractaments a la presó, Nils Muižnieks, director d'Amnistia Internacional per a Europa, ha manifestat:\n"Ens satisfà el fet que Julian Assange no sigui enviat als Estats Units i que el tribunal hagi reconegut que, a causa dels seus problemes de salut, Assange correria perill de patir maltractaments en el sistema penitenciari nord-americà. No obstant això, per començar, no s'haurien d'haver formulat càrrecs contra ell. Aquests càrrecs van ser de motivació política, i el govern britànic mai no hauria d'haver ajudat de tan bona gana als Estats Units en la seva implacable persecució d'Assange".\n"El fet que la sentència sigui correcta i salvi Assange de l'extradició no exonera el Regne Unit d'haver participat en aquest procés de motivació política a instàncies dels Estats Units i haver sotmès a judici la llibertat de premsa i la llibertat d'expressió. S'ha establert un terrible precedent del qual els Estats Units són responsable i el govern britànic n'és còmplice".\nLa sol·licitud d'extradició d'Estats Units es basa en un seguit de càrrecs directament relacionats amb la publicació de documents classificats filtrats com a part del treball d'Assange amb Wikileaks. La publicació d'aquest tipus d'informació és una pedra angular de la llibertat de premsa i del dret de la ciutadania a la informació sobre les actuacions indegudes dels governs. La publicació d'informació per interès públic està protegida pel dret internacional dels drets humans, i no ha de ser criminalitzada.\nSi hagués estat extradit ala Estats Units, Julian Assange podria haver estat jutjat per 18 delictes, 17 dels quals en aplicació de la Llei d'Espionatge i un per la Llei d'Abús i Frau Informàtic. També correria un risc real de patir violacions greus de drets humans a causa d'unes condicions de reclusió que podrien constituir tortura i altres maltractaments, entre les quals la reclusió prolongada en règim d'aïllament. Julian Assange és el primer editor que s'enfronta a un judici en aplicació de la Llei d'Espionatge.


Vine a l’Oficina de Turisme de Granollers | Turisme de Granollers\nA l’Oficina de Turisme de Granollers et rebran amb molt de gust\nOficina gestionada per l’Ajuntament de Granollers que proporciona informació turística de Granollers i de la comarca del Vallès Oriental. També ofereix objectes promocionals i productes singulars de la ciutat.\nDimecres: de 17 a 20.30 h\nDijous: de 10 a 13.30 h i de 17 a 20.30 h\nDivendres: de 10 a 13.30 h i de 17 a 20.30 h\nDissabte: de 10 a 13.30 h i de 17 a 20.30 h\nL’oficina de turisme de Granollers està acreditada com a Punt d’Informació Turística (PIT), programa impulsat per la Diputació de Barcelona, que té com a objectiu millorar la qualitat en l’atenció, informació i difusió turística.\nAquests punts són establiments que tenen contacte directe amb el turista, que si bé no poden donar un servei tant complert com les oficines de turisme, sí que exerceixen una funció informadora en cobrir aquells horaris i territoris que no ho fan les oficines.\nA Granollers hi ha certificats 4 establiments PIT:\nEn utilitzar aquest formulari accedeixes que aquest web emmagatzemi i gestioni les teves dades.


Exposició «Els jocs del avis: les joguines del museu» | Ajuntament de Reus\nInici › Exposició «Els jocs del avis: les joguines del museu»\nExposició «Els jocs del avis: les joguines del museu»\nEl Museu de Reus (raval de Santa Anna, 59) presenta des d’aquest dijous, 12 de desembre, l’exposició «Els jocs dels avis: les joguines del museu», que mostrarà la interessant col·lecció de joguines que conserva el museu. L’exposició es podrà visitar fins al dia 11 de gener.\nLa col·lecció de joguines del Museu de Reus ha crescut darrerament tant qualitativament com quantitativa, gràcies a les persones i famílies que de manera desinteressada han cedit o han donat les joguines amb què jugaven els seus avis, els seus pares o les seves pròpies de quan eren infants.\nL’exposició es divideix en diversos àmbits segons la tipologia de les joguines. En un dels àmbits s’hi poden trobar aquelles que reprodueixen en miniatura el món dels adults i amb les quals també es marcaven els rols de gènere entre els infants: s’hi poden trobar les nines amb els seus complements, cotxes de llauna, ninos diversos, joguines d’escena... El muntatge també inclou jocs de taula i jocs de moviment.\nEntre les diferents tipologies de joguines s’hi poden veure la típica fireta que reprodueix el parament de la cuina, o reproduccions en miniatura d’un coixí de fer puntes, gàbies d’ocell, mobles... Particularment interessant és una col·lecció de cotxes de llauna amb el seu garatge dels anys 1920, o un teatre complert, de l’any 1929, amb tots els elements necessaris per representar les obres de teatre (decorats, personatges, entrades i dos llibrets), així com un projector de cinema infantil dels anys 1940. Entre els jocs de taula destaca un joc de naips complert de l’any 1800 i imprès a Reus.\nL’exposició és completarà amb un total de 37 fotografies del fons de l’Institut Municipal de Museus que van des de principis del segle XX fins als anys 1970, en les quals els protagonistes són els nens, les joguines i els jocs. L’exposició inclourà també fragments de textos memorialístics d’Eduard Toda (1988), Pere Cavallé (1923), un d’ànonim de 1923 i de Xavier Amorós (1936-1939), on expliquen com, amb què i on jugaven.\nAquest dijous, 12 de desembre, a les 19:00 h al mateix Museu, es farà una conferència inaugural de l’exposició. La conferència es titula «Joguines: un món d’il·lusió, un món de somni», i anirà a càrrec de l’educadora i directora de l’Escola Bressol Municipal El Lligabosc, Núria Saló Jubany. Saló parlarà del joc com a procés d’aprenentatge per als infants. Aquesta activitat, així com el conjunt de la mostra, es fan en col·laboració amb el Centre de Recursos Pedagògics del Baix Camp.\nUna de les peces de l'exposició 1371.3 KB


Els bars i restaurants de Catarroja, exempts del pagament de taxes per la ubicació de terrasses durant 2020 | Valencia Extra\nUn dels agents econòmics més perjudicats amb les necessàries mesures de distanciament social d’obligat cumpliiento està sent l’hostaleria local. En aquest sentit, des de l’Ajuntament, en vistes a la ràpida entrada en la Fase I del pla de tornada a la nova normalitat, ha volgut alleujar la seua economia ampliant l’exempció de la taxa d’ocupació de la via per la ubicació de terrasses durant tot el que queda d’any.\n“Conscients que la situació anava a ser especialment complicada per a aquests establiments, una de les nostres primeres mesures va ser eliminar aquesta taxa d’ocupació que ara, per a intentar que la volta a la normalitat siga menys incòmoda per a l’hostaleria de Catarroja, estendrem fins a final de 2020”, explica Lorena Silvent, vicealcaldessa de Catarroja.\nD’aquesta mesura es beneficiaran els 110 bars i restaurants que tenien sol·licitada la col·locació d’una terrassa en el municipi. Cal recordar que el pagament de la taxa de terrasses suposava per a l’Ajuntament uns ingressos anuals de vora 100.000 euros.\nD’altra banda, perquè es puga complir amb les mesures de distanciament social l’ajuntament de Catarroja rebrà sol·licituds d’ampliació de les terrasses de manera temporal a partir de l’11 de maig. Aquestes es recolliran en el correu electrònic ajuntament@catarroja.es o enel telèfon 961261301. Ací es tindrà en compte les necessitats de cada negoci, però també el respecte als vianants que hauran de tindre l’espai necessari per a transcórrer per la vorera amb normalitat.\n“Cal mantindre un equilibri entre una mesura per a oferir nous espais a l’hostaleria i els drets del veïnat per això anem a estudiar totes les opcions per a adaptar-nos a les noves circumstàncies”, explica Martí Raga, regidor d’Urbanisme. “En altre àmbit, continuem treballant per a oferir nous espais als vianants, estudiant opcions de talls de carrers per al passeig o la pràctica esportiva, especialmente al llarg del cap de setmana”, apunta Raga.\nFinalment, recordar que l’horari d’obertura de les terrasses queda a costa de la decisió que dictamine el govern estatal dins del marc de l’estat d’alarma i que serà d’obligat compliment en tots els locals d’aquesta índole a Catarroja.\nD’altra banda, des de l’Ajuntament ja s’estan perfilant els últims detalls de Reactiva Catarroja, un pla d’actuació i impuls econòmic per al qual s’ha comptat amb la participació de totes les propostes dels agents econòmics i socials del municipi. Aquest primer esborrany del pla serà presentat la setmana vinent en el Consell Econòmic Local com a pas previ a ser exposat en el Ple de Catarroja.


Andorra valora la connexió en tren amb Barcelona per la Cerdanya - Diari de Girona\nSant Julià anuncia la presentació d'un estudi fet per un particular que és en mans del Govern\nL'estació de tren d'Urtx-Alp arxiu/J.E\nUn estudi realitzat per un matemàtic andorrà ha reobert al Principat el debat sobre la possibilitat de connectar-se per tren amb Barcelona a través de la Cerdanya i l'Alt Urgell.\nEl Centre de Congressos Lauredià de Sant Julià de Lòria ha confirmat la presentació, el passat divendres dia 18 al matí, de l'estudi, el qual té com a principal objectiu demostrar la viabilitat econòmica i urbanística de la construcció d'un nou ramal ferroviari que partiria de l'actual R3 de rodalies entre Barcelona i Puigcerdà.\nAquest és un projecte que al llarg de la història Andorra ha anat plantejant en paral·lel al de la connexió amb la línia de la Pobla de Segur i la construcció d'un aeroport.\nL'estudi l'ha realitzat el matemàtic andorrà Sebastià Mijares, de 21 anys, segons ha publicat El Periòdic d'Andorra.\nL'autor ha tingut l'impuls de realitzar l'estudi després de viure reiteradament les cues que es creen a les fronteres andorranes i per accedir a la Cerdanya en el trajecte de connexió per carretera amb Barcelona.\nL'estudi planteja una línia de tren que partiria de l'actual estació d'Urtx-Alp, és a dir, en el tram d'arribada de la línia a la Cerdanya al final del descens de la Molina. En aquest punt, el nou ramal es dirigiria cap al Segre per dibuixar un itinerari paral·lel a la carretera N-260 i la llera del riu fins a la Seu d'Urgell. En aquest punt, els combois enfilarien cap al nord seguint el curs de la Valira i la carretera que uneix la capital alt-urgellenca amb la frontera del riu Runer.\nEn total, el nou ramal ferroviari fins a Andorra, amb una línia de vies, tindria una llargada de 59 quilòmetres que es podria construir en un termini aproximat d'un any.\nSegons l'estudi de Mijares, el cost total del projecte se situaria al voltant dels 221 milions d'euros. Aquests càlculs es basen en l'exemple d'altres projectes ferroviaris fets a l'Estat espanyol.\nL'estudi conclou que amb aquesta infraestructura, i les millores pendents d'aplicar a l'actual traçat de l'R3 en el seu recorregut per comarques com Osona, el Ripollès i la Cerdanya, el trajecte entre Barcelona i Andorra es podria fer en poc més de quatre hores. Aquest temps es podria reduir per sota de les tres hores amb combois puntuals que no fessin totes les parades, segons planteja el projecte. Actualment el viatge entre Puigcerdà i Barcelona en tren dura més de tres hores.\nMijares ha presentant el document al ministeri d'Economia i Ordenament Territorial del govern d'Andorra i a la Cambra de Comerç.\nEls responsables del Govern ja han mostrat la seva predisposició a analitzar l'estudi, segons el rotatiu andorrà.


Vela a Frisia: vaixells de vela i viatges a vela a través de la bella Frísia\nNavegant per Frisia: llacs frisos\nNavegant pel bonic paisatge frisó\nVaixells de vela amb llacs frisons d’àrea de navegacióViatges de vela amb llacs frisons d’àrea de navegació\nFrisia de vela - Friesland ofereix moltes opcions per als aficionats a la vela. A l'interior teniu els versàtils llacs frisons, però la província limita naturalment amb el Waddenzee i l'IJsselmeer. Navegar a Frisia no és mai avorrit. Podeu llogar un veler tradicional com a grup i determinar el vostre propi viatge juntament amb la tripulació o navegar com un trampolí per viatge de vela per exemple, uns dies o una excursió d'un dia.\nEls llacs frisos són una zona turística rica en aigua al sud-oest i al centre de Frisia. Especialment a l’estiu, la zona atrau molts aficionats als esports aquàtics per la seva versatilitat. El municipi de De Friese Meren rep el nom d’aquesta zona. Els llacs frisos més grans i més importants són el Groote Brekken, el Sneekermeer, el Tjeukemeer, l’Heegermeer, el Fluessen i el Slotermeer. La majoria dels llacs frisons es troben a l’anomenat Zuidwesthoek, però els llacs de Grouw i Eernewoude també se solen incloure a la zona. Els ports dels llacs Frisian ofereixen moltes possibilitats als visitants. Els llacs són ideals per fer excursions en vela.\nA la temporada d’esports nàutics d’aquesta àrea hi ha l’any Sneekweek i la skûtsjesilen organitzat per SKS i IFKS. L’última competició de vela, en particular, atrau a molts visitants a causa de les espectaculars curses que també es poden seguir des de la costa.\nPobles de pescadors històrics de l'IJsselmeer\nEls aficionats a les aigües grans poden fer bells viatges a l'IJsselmeer. El gran IJsselmeer és ric en natura i fauna i el paisatge circumdant és verd i obert. Després d’un dia de navegació, atracaràs en un dels antics pobles de pescadors al llarg de l’ex Zuiderzee. Quan entreu als ports, teniu la sensació que heu tornat als Països Baixos des de temps anteriors. Al voltant de l'IJsselmeer trobareu belles viles i pobles holandesos. Junts formen una de les parts més belles i autèntiques dels Països Baixos.\nUn amb la natura al mar de Wadden\nEl mar de Wadden és la porta d’entrada a les illes Wadden. Al mar de Wadden podeu fer un viatge en vela perfecte i, si el temps ho permet, visitar una illa diferent o visitar-la cada dia. Els vaixells més petits, amb calat poc profund, naveguen regularment cap a l'est fins a Schiermonnikoog, on els grans vaixells no arriben tan ràpidament per les profunditats.\nPer a viatges de vela més llargs, també és molt aconsellable passar un dia a una illa i explorar els pobles i la natura que hi ha. Podeu llogar una bicicleta i, per exemple, anar fins a la platja a Terschelling pel bosc. A més de les illes, també hi ha ports al continent que segur que mereixen una visita.\nNavegar per Friesland\nEls ports dels llacs frisones ofereixen moltes oportunitats per als visitants. La zona és ideal per fer excursions de senderisme i vela.\nVisiteu Terherne, per exemple, aquest poble és més conegut pel poble de Chameleon. Aquí trepitgeu el món de Hielke i Sietse. Experimenteu la vida agrícola dels anys 50, podeu navegar al Kameleon i podeu sobreviure a l’illa d’aventures. Molt agradable per a grups amb nens i classes escolars.\nPer descomptat, hi ha diversos llocs agradables a l’aigua on podeu menjar o seure a la terrassa. Picnickers és un lloc especialment bell. Aquest bar de menjar relaxat està situat al Sneekermeer i està envoltat d'aigua. Aquí podeu veure el sol enfonsar-vos a l’aigua mentre gaudiu d’un aperitiu i una beguda. El lloc meravellós per acabar el vostre dia de navegació.\nTambé podeu visitar Leeuwarden. Es tracta d’una bonica ciutat vella amb un atractiu centre. A Leeuwarden podeu amarrar-vos al parc, que es troba a poca distància a peu del centre de la ciutat. La capital frisona també és una gran ciutat per visitar quan el clima és tempestuós i no és possible un viatge a les illes Wadden. Des de Harlingen podeu navegar a Leeuwarden a través de Franeker.\nPer exemple, visiteu el Museu Fries allà, hi ha molt que trobar sobre la història de Frisia. Art antic i contemporani i sempre hi ha exposicions temporals impressionants. O passeu pel museu de ceràmica Princessehof, on s'han recollit les ceràmiques més boniques. A més de la col·lecció permanent, també es poden veure exposicions d'alt nivell aquí.\nAmb bicicleta i rutes de senderisme


Capp Mill Painswick Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 11 allotjaments a Painswick.\nPainswick, Painswick, Regne Unit - Veure al mapa\nMés informació sobre Capp Mill\nEspai comú 2 llits individuals, 1 llit doble, 1 futon\nConvenientment situat a Painswick, Capp Mill és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Capp Mill, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, aparell de televisió, nevera, renta vaixelles, banyera per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent jardí. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Painswick, el Capp Mill és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nAllotjaments a Painswick


Cyril Despres aconsegueix una meritòria 10a posició en la primera\nCyril Despres aconsegueix una meritòria 10a posició en la primera etapa del Dakar\nEsports » Motor 02 de gener, 2022\nDaniel Sanders, en motos, i Nasser Al-Attiyah, en cotxes, dominen la primera etapa del Dakar. En clau andorrana, Albert Llovera ha pres la sortida aquest diumenge després de bolcar a l'etapa pròleg i, tot i això, ha perdut molt de temps i ha quedat lluny dels primers. Margot Llobera ha estat dinovena.\nLa primera etapa del Dakar ja ha mostrat els punts més característics d'enguany, la navegació. Pilots reconeguts com Carlos Sainz, Nani Roma o Stéphane Peterhansel han perdut moltes opcions aquest diumenge per aquest factor.\nLes dunes s'han fet llargues i dures en una jornada de 333 quilòmetres d'especial, on han dominat Nasser Al-Attiyah en cotxes i Daniel Sanders en motos.\nMargot Llobera ha tancat l'etapa 19a, en la seva aventura en un 'Side by side' amb Mercè Martí de pilot.\nPel que fa als residents, el millor ha estat Adrien Van Beveren en motos que ha acabat quart. Sam Sunderland ha finalitzat sisè i Joan Barreda, que ha patit molts problemes, ha travessat la línia de meta 17è a quaranta minuts del primer. Cyril Despres en cotxes ha aconseguit una meritòria 10a posició.\nDilluns arribarà la segona jornada que inicialment estava prevista com una etapa marató, és a dir, sense assistència. Tot i això, les pluges al campament d'Al Artawiyah han fet que l'organització reconverteixi l'etapa en una especial cronometrada normal de 338 quilòmetres.\nImatge cedida: Red Bull\nAlbert Llovera salva els problemes després de bolcar i pren la sortida de la primera etapa del Dakar


Comença a comprar Condiciones de compra\nSOS AGUA VERDE\nRecuperació ràpida d’una aigua verda, eliminació de les algues i bacteris en aproximadament 5 hores i posteriorment clarificació d’aquesta en altres 7 hores aproximadament. En un total de 12 hores * després de l’ús de el kit l’usuari podrà gaudir de la seva piscina lliure d’algues i transparent. No augmenta el nivell de Estabilitzador i activa el clor fins i tot estant l’aigua amb nivells alts d’àcid cianúric.\nTractament compatible amb totes les superfícies, tractaments de desinfecció i tipus de filtracions a excepció de les fibres filtrants.\nInclou manual d’ús multilingüe per realitzar el tractament.\nCada Kit és per al tractament de màxim 50 m³.\n* Els temps suggerits de l’tractament dependran de la quantitat d’algues i condicions químiques de l’aigua. Manual explicatiu a l’interior.\nPM-531 Ritocal 1 kg\nPM-420 Actibon Shock 0,7 Kg\nPM-663 Cleanpool Tab 10.100 g\n46,16€ Sent del Club Bonmar et costarà 41,55€\nSAL FINA ESPECIAL PISCINES\nSal fina especial piscines amb electròlisi, puresa mínima de l’99,4% de NaCl. Contingut de residu insoluble NO superior a l’0,05%. Es subministra en sacs de polietilè termosoldats de 25 kg.\n8,82€ Sent del Club Bonmar et costarà 7,94€\nPM-582 POLICLOR LINER\nTabletes de múltiple efecte sense coure especialmenteindicadas per a piscines de polièster i transatlàntic. Disolució lenta amb múltiples propietats: desinfecció, abrillanta i aclareix, anti-algues, redueix pH, evita incrustacions. Fácil mantenimient.\nDosificació: 1 tableta cada 20 m³ d’aigua.\n29,11€ Sent del Club Bonmar et costarà 26,20€\nPer coagulació elimina greixos, broncejadors, matèria orgànica, polen… tant a la superfície com en tot el volum d’aigua, a través dels skimmers o desbordant, quedant la brutícia atrapada al filtre. Fa la funció d’abrillantador super concentrat. És compatible amb qualsevol netejafons automàtic i amb tots els sistemes de filtració. Evita taques a la línia de flotació.\n28,79€ Sent del Club Bonmar et costarà 25,91€\nProducte que forma una manta química a la superfície de l’aigua que redueix parcialment l’evaporació a l’estiu i pèrdua de calor a l’hivern amb el consegüent augment de la temperatura de l’aigua.\nDosi d’ús: 25 ml / 10 m3\n19,97€ Sent del Club Bonmar et costarà 17,97€\nProducte apte per piscines de liner, poliéster i electròlisi salina que protegeix contra les algues i la descomposició de l’aigua durant tot l’hivern.\nDosificació: 1L / 20 m³ manté l’aigua de 3 a 6 mesos.\n56,72€ Sent del Club Bonmar et costarà 51,05€


FITAG 2020: el Festival Internacional de Teatre Amateur de Girona no s'atura\nImatge de l'espectacle 'Volta i volta' de la companyia Maçateatre, grup sorgit de l’Aula de Teatre de Maçanet de la Selva. Font: FITAG\nL'espectacle innaugural 'Theresienstadt', dirigit per Cràdula Teatre i Cor Preludi, i amb representació de deu companyies de les comarques gironines. Font: FITAG\nEl festival comptarà amb presència internacional de països com Andorra, l'Argentina, França i Suïssa. Font: FITAG\nVint-i-set grups teatrals participaran en la cita anual i referent del món amateur, amb presència internacional, però adaptada a la situació actual de pandèmia.\nArriba la vintena edició del Festival Internacional de Teatre Amateur de Girona (FITAG) que, enguany, a causa de la pandèmia del coronavirus, s'ha adaptat a la situació. Així, l'edició 2020 del FITAG serà més reduïda i de proximitat, centrada sobretot en les companyies locals que actuaran en diferents espais de la ciutat de Girona, així com als municipis de Lloret, Llançà, Maçanet de la Selva, Sant Gregori, Vidreres i Sant Pere Pescador.\nEn total, vint-i-set grups teatrals hi participaran, una desena menys del que és habitual. A més de les companyies gironines, n'hi haurà d'altres punts de Catalunya, com Altafulla i Gavà, i de la resta de l'Estat espanyol, com Madrid, País Basc o Extremadura, entre d'altres, sempre mantenint les normes de distanciament per evitar contagis, així com la reducció dels aforaments, i altres mesures sanitàries necessàries per celebrar aquestes activitats.\nAl FITAG desinfectem cada dia les aules de treball!\nVetllarem per la seguretat de públic i participants!#FITAG20#culturasegura@casadeculturagi @GallinerTeatre @DiputacioGirona @cultura_gi pic.twitter.com/59vgv7XpCR\n— FITAG-GIRONA (@FITAGGIRONA) August 19, 2020\n"Aquest FITAG és especial. La cultura ens ajudarà a omplir, ni qui sigui una mica, buits que la malaltia ens ha deixat. Defugint la rutina, el teatre, sempre viu i canviant, s'adapta als nous temps i evoluciona. I en aquesta vintena edició, el FITAG torna reconvertit com a símbol de resistència d'un sector cultural acostumat a lluitar contra l'adversitat i que sap reinventar-se sempre que calgui", manifesta Miquel Noguer, president de la Diputació de Girona.\n"El FITAG és balsàmic, per a qui el viu i per a qui el veu; el teatre com a sàvia medecina popular, assequible per a tothom i sense data de caducitat ni contraindicacions", manifesta el Martí Peraferrer, director del FITAG, que anima a tothom a apropar-se al Festival "a fer salut mental i espiritual".\nD'altra banda, l'habitual presència internacional al festival quedarà limitada a la participació de companyies d'Andorra, França, l'Argentina i Suïssa, i l'organització està pendent de l'obertura de fronteres per saber si podrà tirar endavant la coproducció catalano-israeliana que es va ajornar l'any passat i que ha recuperat per enguany.\nEl Festival s'inaugurarà amb l'espectacle 'Theresienstadt', dirigit per Cràdula Teatre i Cor Preludi, i amb representació de deu companyies de les comarques gironines. Així, l'espectacle inaugural tindrà lloc a les escalinates de la Catedral de Girona, el dimarts 25 d'agost a les 21 h. L'espectacle és gratuït però cal reservar l'entrada en aquest enllaç.\nPrimeres fotos de THERESIENSTADT.Inauguració #FITAG20\n25/08 a les 21h. Escales de La Catedral de Girona.\nReserva d'invitacions: https://t.co/6jgxtADw2s 48 hores abans de l'estrena.Agraïment a l'Ajuntament de Sant Gregori per cedir-nos les seves instalacions aquests dies! Gràcies! pic.twitter.com/0U8g9kslSu\n— FITAG-GIRONA (@FITAGGIRONA) August 20, 2020\nPodeu consultar la resta del programa del FITAG 2020 en el web del festival.\nfitag, Teatre amateur, teatre, arts escèniques i audiovisuals, gironès, girona\nDavid Martos: "Volem que l’ateneu sigui un espai d’exercici de ciutadania, d’eixamplar drets i...


Començava la nit amb una tranquil·litat absoluta a la seu electoral del PSC. Nervis? “No, impaciente” contestava contundentment a dos quarts de nou l’alcaldable, David Bote. A mesura que passaven els minuts, arribaven els simpatitzants i militants del partit i amb l’arribada de les dades del 45 per cent escrutat l’ambient començava a ser tens. El PSC es posava davant de Convergència amb el 60 per cent i se celebrava amb algun crit reprimit. No es volien fer valoracions abans d’hora però a mesura que avançava l’escrutini augmentaven els somriures i l’alegria contingudament.\nCorredisses i crits en saber cada un dels vots que augmentava i cada vegada hi havia més persones dins la sala en la que s’estava seguint tot el recompte. Felicitacions entre simpatitzants i militants amb la diferència de vots entre CiU i PSC i Bote sense poder seure ni estar quiet 5 segons. Prop de les deu de la nit es confirmava: el PSC recupera el lideratge de vots a la ciutat de Mataró. Ningú no s’ho esperava però Bote assegurava que ells ja tenien “bones sensacions”.\n“Molta gent pensava que amb mi s’enfonsaria Mataró”, d’aquesta manera es dirigia Bote als simpatitzants i militants del PSC amb ja el 100 per cent escrutat. “Ara tenim la responsabilitat, l’honor i l’orgull de complir tot el que hem promès durant aquesta campanya”, continuava el discurs el qui serà el nou alcalde. Paraules d’agraïment per a Manel Mas, però sobretot per a Joan Antoni Baron amb qui es van abraçar en repetides ocasions al llarg de la nit electoral. “Farem que tot Mataró sigui Mataró” afegia Bote i concloïa visiblement emocionat: “Mataró tindrà un alcalde que serà l’alcalde de tots els mataronins i mataronines”.\nEl PSC ha obtingut un total de 8420 vots per part dels mataronins, 1598 vots menys que en les eleccions del 2011. Aconsegueix d’aquesta manera 6 regidors que col·loquen al partit davant de CiU amb 7374. A partir d’ara, doncs, el PSC haurà de parlar de pactes per poder governar. Com es faran aquestes aliances? Ho sabrem a partir del 25 de juny.


ITeC/ Arxiu de projectes/Enginyeria civil\nManteniment de sistemes de regulació dinàmica del trànsit\nUn municipi està adoptant sistemes de regulació dinàmica del trànsit i vol que quedin integrats en els seus protocols de manteniment. Per això, l’ITeC ha confeccionat noves partides d’obra per al banc de preus d’aquesta entitat, de manera que pugui licitar contractes de manteniment amb preus i plecs de condicions adequats a aquestes tecnologies.\nTraspàs de la informació pressupostària del TCQ a una plataforma ERP\nUn companyia público-privada de gestió d'infraestructures fa servir un programari ERP (Enterprise Resource Planning) per a la seva administració financera i de recursos. Per altra banda, utilitza el programari TCQ de l’ITeC per a licitar i fer seguiment de les obres que promou. Amb la finalitat d'integrar tots dos sistemes, s'ha desenvolupat una utilitat que captura les dades de les partides d’obra executades des de TCQ i, conforme es van liquidant als contractistes, les exporta al sistema comptable de la companyia.\nVerificació del pressupost elaborat per un contractista prenent com a referència els bancs de dades de l’ITeC\nUna empresa ha guanyat un contracte públic per a una obra municipal i vol certificar que la seva proposta econòmica segueix els criteris que l’ITeC recomana fer servir per a pressupostar projectes d’un cost i una complexitat tècnica equiparables a les del cas en qüestió. S’ha verificat que prop de 100 partides d’obra usades al pressupost són assimilables a partides dels bancs de l’ITeC.\nRequisits exigibles a les comportes de ventilació per túnels\nA partir d’unes determinades longituds, els túnels han de tenir sistemes mecànics de ventilació, que haurien de seguir operatius en cas d’incendi per a evacuar fums i gasos calents. La normativa és un tant ambigua referent a la mena d’exigències i condicions concretes que se li poden demanar als sistemes de ventilació en presència de foc, atès que no necessàriament s’haurien d’aplicar els mateixos que per a les comportes tallafoc de sectorització d’un edifici. Aquesta feina té com a propòsit identificar els criteris que cal seguir per a l’avaluació harmonitzada d’aquests productes i la seva posterior certificació.\nRequisits exigibles a les fixacions de les connexions a terra en infraestructures viàries\nLes fixacions mecàniques que es fan servir en les infraestructures viàries han de conservar les seves propietats en condicions poc favorables, que es compliquen encara més si formen part d’un circuit elèctric de connexió a terra. Per tal de concretar quina és la situació reglamentària d’aquests elements, es fa una anàlisi de la normativa que els regula, així com dels requisits tècnics i condicions d'ús.\nImplantació de la metodologia BIM en un gestor públic d’infraestructures\nUn gestor públic d’infraestructures vol introduir el BIM dins dels processos de disseny i construcció dels projectes que promou. A tal efecte s’han analitzat les particularitats de la mena d’obra que gestiona per tal de proposar uns mètodes de treball BIM que encaixin amb les seves necessitats, des de la redacció del projecte fins el lliurament de l’obra executada. La metodologia es concreta en un Manual BIM, un Sistema de Classificació d’Objectes, un Model de Pla d’Execució BIM i una col·lecció de plecs de condicions.\nTreballs preliminars per a una biblioteca d’objectes BIM per a infraestructures ferroviàries\nCom a primer pas, s’ha fet un inventari de les tipologies d’elements constructius presents en els enclavaments ferroviaris, a partir del qual s’ha confeccionat un llistat dels objectes BIM imprescindibles i s’ha organitzat amb una estructura lògica. A continuació s’ha escollit una mostra d’objectes BIM per tal de programar-los segons l’estàndard eCOB i fer proves amb ells abans de abordar la confecció de la biblioteca sencera.\nBanc de dades per a reparació de xarxes de subministrament d'aigua\nUna companyia de subministrament d'aigua potable ja disposa d'un banc de dades amb el qual pressuposta els seus projectes de construcció de xarxes de gran i petit diàmetre, però en la pràctica, una part substancial de la seva activitat consisteix a intervenir en xarxes existents quan es produeixen avaries. Amb aquest propòsit, se li ha confeccionat un banc amb costos d'execució i plecs de condicions d’operacions de reparació de fuites, fissures i junts, en diferents tipus de tubs.


4a sessió Suficiència 1 « Servei Local de Català de Castelldefels\n4a sessió Suficiència 1\nAvui dimarts 27 de gener, a classe hem fet 4 coses:\nLa Laura ha explicat l’ús del signes de puntuació: els dos punts(:), el punt (.) i les cometes (“”).\nLa Laura ha explicat la diferència entre “si no” i “sinó”.\nHem escoltat un àudio d’Antoni Bassas i hem donat la nostra opinió sobre aquest tema.\nHem fet propostes per al nostre projecte del curs i hem escollit el que farem per votació.\nEls dos punts (:) s’utilitzen en:\n* Citacions (textuals)\nExemple: a la reunió de veïns, el Paco va dir: “Que consti en acta que jo no estic d’acord a pagar aquesta derrama”.\nExemple: la Maria ha preparat tres classes de torrons: de massapà, de xocolata, d’Agramunt i de Xixona.\nExemple: si no portes corbata, no et deixaran entrar: hi ha un rètol a la porta que ho diu.\nExemple: hi ha dues menes de menú: un de normal i un de vegetarià.\n* Documents administratius\nEXPOSO: Que …\na) Per separar hores i minuts\nExemple: 18.45 h\nb) Per introduir narracions molt llargues\nEl punt (.) s’utilitza:\n* Per separar oracions\n* Per separar paràgrafs\n* Per tancar el missatge\n* En abreviatures\nExemples: c. sr. núm. etc.\nDatacions: 27/01/2015 o bé 27-01-2015 o bé 27.01.2015\nPer separar les hores dels minuts: 20.45 h\nPer separar els milers de milions: 15.538.492 €\nOrdre del dia: 1. a.\nDesprés del càrrec i el nom de qui signa un document:\nMiquel Martí i Sabater\nAl final de la datació:\nCastelldefels, 27 de gener de 2015\nNo es posa en les sigles i els símbols:\nUPC, UB, UOC km, l, m, h,\nEn els títols d’obres:\nDesprés de punts supensius (…) , signes d’interrogació (?) o d’admiració (!)\nLes Cometes (” “) s’utilitzen en :\nExemple: El pobre vellet va rebre un anònim que deia: “Si no traieu el gos de casa, haureu de sortir-ne vós.”\n* Per expressar ironia\nExemple: És “simpàtica”, oi?\n* En els col·loquialismes i argot\nExemple: A l’assemblea, el president va assegurar que els mobles nous de la biblioteca de l’entitat eren molt “guais”.\n* En els vulgarismes o aberracions lingüístiques\nExemple: El conserge “lis”va dir que una senyora amb un “xaleco” de color blau i “lentes”de sol “lis”habia deixat un “recado”.\n* En els eslògans\nExemple: A Barcelona va funcionar molt bé la campanya “Barcelona, posa’t guapa”\n* En títols diversos.\nCom poden ser: exposicions, conferències i col·leccions de llibres.\nSI NO és una condició. Es pot moure.\nSi no plou, aniré a la platja. Aniré a la platja si no plou.\nSinó és una oposició. No es pot moure.\nNo vull sopa, sinó pizza.\nHem escoltat a la classe un àudio amb el tema: masclisme.\nLa Lourdes ens ha explicat que abans de parlar d’un àudio hem de analitzar l’àudio.\nOpinió/Tesi : La societat és masclista\nArguments <=============================> Contraarguments\n(que ajuden a defensar (que utilitzen les persones\nla meva opinió) que pensen el contrari)\nargument 1: L’àudio parlava de Belén Esteban, qui participa en el programa de Gran Hermano VIP.Ella va dir: “no voy a dejar que un hombre coja la fregona mientras haya una mujer en casa”.\nContraargument 1: És una dona molt masclista.\nArgument 2: També hi havia un text molt masclisme, fa una setmana, a la revista “Cosmopolitan” (edició mexicana). S’hi podia llegir que la dona ha de comprar el paper i la llet per casa, ha de tenir sexe quan vol el marit i ha de fer el cafè.\nContraargument 2: Mèxic potser és un país masclista.\nArgument 3: Per concloure, en el programa “Masterchef Junior” un nen va dir: “las chicas ya sabéis limpiar genéticamente”. Era el fill d’una família espanyola.\nDesprés cada alumne ha donat la seva opinió a classe sobre el masclisme.\nPer acabar, hem fet propostes per al projecte de fi de curs i hem votat.\nFer un calendari 1\nUn conte 1\nUna obra de teatre 3\nUn programa de ràdio 0\nUn còmic 1\nViatge per Catalunya / Castelldefels 7\nPlantes – colònia 0\nFer un diccionari 2\nConclusió: ha guanyat “viatge per Catalunya/Castelldefels”\n4a sessió Suficiència 2 Elemental 3. Fem una xerrada


Holiday home Sampaquita Moraira Moraira Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 864 allotjaments a Moraira.\n-, Paichi, Moraira, Espanya, 3724 - Veure al mapa\nMés informació sobre Holiday home Sampaquita Moraira\nConvenientment situat a Moraira, Holiday home Sampaquita Moraira és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Holiday home Sampaquita Moraira asseguren una estada plaentera als seus clients. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen instal.lacions de barbacoa.\nL'ambient de Holiday home Sampaquita Moraira es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Holiday home Sampaquita Moraira.\nCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Interhome t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. En arribar, cal abonar un dipòsit de 300 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament. Número de llicència: AT-435047-A


Recursos educativos generador de anagramas página 38 - Tiching\nEl món del fractals\nPàgina web que presenta els aspectes més importants de les figures anomenades fractals. S'hi treballen conceptes com la dimensió fraccionària, les funcions iteratives i la teoria del caos.…\n1. El corrent elèctric Un objecte està carregat elèctricament si té càrrega elèctrica. Hi ha objectes capaços d’adquirir-la fregant-los, en un procés anomenat electrització. El corrent…\nRecorda el que has treballat en aquest apartat i contesta: En què consisteix l'electrització dels cossos? Posa un exemple d'aquest fenomen. Què és un generador d'electricitat? En què…\nRelaciona cada definició amb el seu concepte: Aparell que transforma qualsevol forma d'energia en energia elèctrica. Generador que utilitza el magnetisme per transformar energia mecànica en…


El 23 de juny, se celebrà telemàticament l’Assemblea General Ordinària del Centre de Pastoral Litúrgica de Barcelona.\nL’Assemblea va aprovar l’exercici econòmic de 2019, i va designar Gabriel Seguí com a director de la col·lecció Cuadernos Phase. La col·lecció ha estat dirigida durant molts anys per Mn. Josep Urdeix, membre del CPL des de 1961,del qual ha estat president del 2002 al 2008, i a qui se li va agrair el seu treball al front de Cuadernos Phase.\nUn dels punts aprovats per una amplíssima majoria ha estat la incorporació com a membres del CPL a Daniel Palau Valero i Lino Emilio Díez Valladares.


Conèixer Catalunya: LA TORRE MARIMON. TERME DE CALDES DE MONTBUI\nLes primeres referències d’aquesta finca les trobem al segle XVI, quan un membre de la família Marimón, de Caldes, es va casar amb la pubilla dels posseïdors d'aquesta finca.\nLa singular torre que dona nom a la propietat és una reconstrucció de la primitiva que hom pensa exercia funcions de guaita i bada.\nLa finca Torre Marimon, és propietat de la Diputació de Barcelona, té una extensió de 115 ha situades al terme municipal de Caldes de Montbui.\nFou adquirida l'any 1923 per la Mancomunitat de Catalunya, sota la presidència de Puig i Cadafalch, amb la finalitat d'ubicar-hi l'Escola d'Agricultura de Barcelona que ha de ser traslladada a causa de l'obertura de l'avinguda Diagonal.\nImmediatament després de la compra del nou recinte, l'Escola d'Agricultura 'Granja Model Experimental' hi inicia els seus cursos.\nL'any 1929 l'escola rep la visita del rei Alfons XIII. Les obres de construcció del complex arquitectònic s'inicien l'any 1927 i finalitzen quatre anys més tard, l'any 1931.\nUn cop acabada la guerra civil espanyola, l'Escola Superior d'Agricultura de Barcelona torna a la ciutat comtal, a l'antiga fàbrica Can Batlló, actual recinte de l'Escola Industrial, al carrer del Comte d'Urgell, i passa a dependre de la Diputació de Barcelona.\nEls terrenys agrícoles de Torre Marimon es converteixen en els camps de pràctiques de l'Escola Superior d'Agricultura. El recinte, a més, acull l'Escola de Capatassos Agrícoles que funciona fins l'any 1980 i que, en règim d'internat, alberga 80 alumnes.\nA partir del 1980, s'imparteixen cursos de Formació Professional Agrària però l'any 1996 cessen totes les activitats acadèmiques a la finca.\nLa referència de Torre Marimon en els àmbits de la recerca agrària i l'educació ambiental continua encara vigent a les comarques vallesanes. En són els seus objectius immediats potenciar aquestes activitats tot fent-les compatibles amb l'ús públic de la finca com a lloc de gaudi i trobada dels visitants dels municipis veïns.\nLa torre Marimon dona avui aixopluc al IRTA, un institut de recerca de la Generalitat de Catalunya , inscrit en el Departament d'Agricultura, Alimentació i Acció Rural, regulat per la Llei 04/2009 del 15 d'abril, del Parlament de Catalunya, que ajusta la seva activitat a l'ordenament jurídic privat.\nPer enlloc he trobat cap referència a l’advocació a que es va dedicar l’ermita de la propietat. Agrairé la tramesa d’aquesta informació a qui la sàpiga a coneixercatalunya@gmail.com\nPublicat per antoniomora.verges@blogger.com a 5:48


Més enllà de la realitat: Cantautors\nLa música ens ha acompanyat des de sempre, donant ritme a la nostra vida. En el meu cas les cançons dels cantautors formen part de la banda sonora de la meva vida. Des que era adolescent i el meu pare em va fer escoltar a Lluís Llach o Joan Manel Serrat (tot i que el pare era castellà de "pura cepa"). Posteriorment, quan vaig entrar a la universitat, a treball social, vaig descobrir d'altres com Silvio Rodríguez, Pablo Milanés o Luis Eduardo Aute... i en els seus concerts vaig compartir molt bones estones amb amics.\nSempre m'havia queixat que a Madrid hi havia un circuit de música de cantautors en directe i a Barcelona feia una mica de falta, s'havia perdut aquella tradició dels anys 60 quan la meva mare anava a escoltar algun dels membres dels Setze Jutges d'amagat. Darrerament, però, he tingut la gran alegria que alguns dinamitzadors culturals i bars o clubs nocturns estan recuperan aquella tradició, llocs com: Luz de Gas, Sala Bikini, Sala Zacarías, Sala Vivaldi, L'Astrolabi, ...\nHe pogut gaudir d'alguns d'aquests concerts i alguns dels nous cantautors tornen a omplir mica en mica les sales... Rafa Pons, Dani Flaco, Lucas Masciano, Jordi Miralles, ... A banda, és clar, dels que omplen ja l'Auditori o el Palau de la Música com Ismael Serrano.\nPotser alguns d'ells no tenen una gran qualitat musical com la de Lluís Llach, però les lletres tenen molt a dir-nos i hem de tenir la capacitat d'escoltar-les. Us convido a gaudir d'aquests concerts.\nA la pàgina web www.lesnitsdelart.net podeu trobar informació dels propers concerts.\nPublicat per boja per la Katherine a 11:06\nCoincideixo amb tu en aquest tema dels cantautors. A Horta-Guinardó tenim el concurs de cantautors que ha permès donar-se a conèixer a molts dels nous cantautors que comentes. El proper 27 d'abril a les 21.30 al CC Matas i Ramis (carrer Feliu i Codina 20)es presenta el CD Recopilatori de la darrera edició, ja et passaré un CD. Per cert és el primer dia que he vist el teu bloc, ja t'he linkat al meu\n3 d’abr. 2007, 11:44:00


López Casasnovas: 'La música de la reforma fa pensar en recentralització' - VilaWeb\nDijous 25.08.2011 11:19\nLópez Casasnovas: 'La música de la reforma fa pensar en recentralització'\nL'economista Guillem López Casasnovas parla de la proposta de reforma constitucional · Diu que pot limitar l'autogovern i les finances dels governs català, valencià i balear\nPSOE i PP s'ha posat d'acord per reformar la constitució i fixar el límit del dèficit de tota l'administració, incloent-hi la de les comunitats autònomes. L'entesa PP-PSOE i l'obertura del meló de la constitució han disparat unes quantes alarmes, no sigui que impliqui una nova limitació de l'autogovern i de l'autonomia financera de les comunitats autònomes. En aquesta entrevista l'economista Guillem López Casasnovas creu que, efectivament, la música de la reforma evoca, de moment, un nou procés recentralitzador; que és innecessària i que pot no tenir els efectes desitjats. I sobre el pacte PP-PSOE de fer una reforma ràpida, manifesta: 'Els manaments de la cancellera alemanya, Angela Merkel, deuen pesar més que no pas alguns valors democràtics.’\nLa proposta de reformar la constitució pot limitar l'autogovern del nostre país?\nSí, perquè no hi ha una concepció federal de respecte diferenciat de les dues jurisdiccions fiscals i Espanya entén que la sobirania fiscal es única.\nHi ha qui avisa que la reforma pot acabar escanyant encara més les finances dels governs català, valencià i balear...\nDependrà de com s'articuli. Però, de moment, la música de la reforma és de recentralització.\nCom s'explica que el PP i el PSOE es posin d'acord a fer una reforma ràpida després de negar-se a modificar-la per qüestions com la llengua o el finançament autonòmic?\nEls dictats de la cancellera alemanya, Angela Merkel, i l'ofec financer deuen pesar més que no pas alguns valors democràtics.\nCal realment modificar la constitució per impedir les males pràctiques pressupostàries?\nNo. Amb un reforçament de la llei general pressupostària i la limitació de determinades pràctiques legislatives n'hi hauria d'haver prou. Però ara la qüestió és complir l'exigència estètica que ens demanen. Es pot donar fins i tot la paradoxa que, amb aquest canvi espectacular, però de semàntica flexible -.més que no modificant reglaments precisos--, res no canviï efectivament, malgrat unes regles de limitació altrament prou sensates.\nAcusen les autonomies de ser les causants del dèficit de l'estat...\nNo és pas exacte. Des de la no-concepció federal real de les finances públiques mai no es pot saber si un dèficit és excés de despesa o insuficiència d'ingressos.\nHi ha països europeus que ja hagin fet reformes similars? I amb quin resultat?\nAlemanya, i amb semàntica prou complicada. I en alguns estats dels EUA. Però allà la dinàmica és tota una altra.\nEls senadors del PSC tenen la clau del referèndum sobre la reforma de la constitució espanyola (25.08.2011)\nLa Generalitat demana que el sostre de dèficit de Catalunya es decideixi al parlament (25.08.2011)\nJordi Pujol creu que fixar un sostre al dèficit a través de la constitució pot limitar la capacitat operativa de Catalunya (24.08.2011)


BUFET DE POSTRES: NATILLES AMB LLET DE SOJA, FARINA DE PANÍS I SENSE OUS\nNATILLES AMB LLET DE SOJA, FARINA DE PANÍS I SENSE OUS\nFa temps que família, amics i coneguts em demanen que publiqui receptes aptes per a persones intolerants a la lactosa, al glúten, als fruïts secs, diabètics... De fet hi ha alguns membres de la meva família que pateixen alguna d´aquestes intoleràncies. Amb aquesta recepta inauguro una nova etiqueta que anomeno "Postres saludables" on de tant en tant hi tindran cabuda aquelles postres amb els ingredients adequats perquè aquestes persones llamineres que pateixen alguna intolerància puguin gaudir d'un moment dolç.\n-500 ml de llet de soja.\n-50 gr. de farina de panís o maizena.\n-la pell de 1/2 llimona.\n-Escalfeu la llet amb la pell de llimona i la branqueta de canyella. Un cop calenta, sense que bulli, la retireu del foc i aquest mateix cassó l´encaixeu en un altra a fi de fer un bany maria.\n-Afegiu-hi la farina de panís i el sucre. Remeneu fins que s´espesseixi. No deixeu que arribi a bullir.\n-Un cop estigui espessa la coleu en un colador a fi d'eliminar els grumolls i aboqueu-hi la crema en les cassoletes de servir.\n-Poseu-les en la nevera i en el moment de servir les empolsineu amb canyella.\nCom veieu han quedat unes "senyores natilles" que res tenen a envejar a les elaborades amb llet de vaca i ous.\nPublicat per Cristina a 17:14\nEtiquetes de comentaris: Postres saludables\nAnònim 23 d’octubre de 2011, a les 18:06\nUna alternativa genial, cada vegada és més necessari tenir-les! La pinta és boníssima, em sembla que has inaugurat una iniciativa genial!\nMarina 23 d’octubre de 2011, a les 18:17\nCristina, aquesta recepta és genial! Jo sempre he fet les cremes catalanes amb llet de vaca, malgrat que per la resta sóc poc lletera i utilitzo la de soja. Mai m'hagués imaginat que quedessin tan bé! Gràcies per explicar-ho! Petons\nAgnès 23 d’octubre de 2011, a les 18:20\nla veritat que si que es veuen molt be,es cert que tenim que mirar a vegades una mica fer coses per el que tenen intoleràncies.petons\nMiquel 23 d’octubre de 2011, a les 18:35\nuna buena iniciativa y que muchas personas te agradeceran,se ve muy bien y con buena cremosidad y buena seguro y buena presentación\nAnna - la felicitat es menja 23 d’octubre de 2011, a les 18:42\nUau, em sembla súper bona idea!! No tinc ningú proper que pateixi intoleràncies o malalties, però és veritat que no costa res adaptar una miqueta les receptes per a que tothom en pugui menjar!! Espero que la secció tiri endavant :)\nBé, tu ho has dit tot, unes senyores natilles. Quina pinta!!! jaja\nCris Mini Món 23 d’octubre de 2011, a les 19:54\nJo no tinc problemas amb el menjar, però conec gent que si i anar avegades a sopar fora han de fer un planning de restaurants aptes. Aquest tipus de receptes s'agraeixen molt. I més amb la pinta que tenen! T'han quedat amb una textura perfecte.\nA peu coix. Núria Sagués 23 d’octubre de 2011, a les 20:39\nMagnífica pensada i magnífic postre. Ja tinc ganes que torneu. El bloc de la teva cusina una passada.\nISABEL 23 d’octubre de 2011, a les 21:19\nUna bona pensada, les persones intolerants a la llet de vaca t'ho agrairan.\nCatieu 23 d’octubre de 2011, a les 22:21\nMolt ben pensat!!! Tots coneixem algú amb alguna intolerancia o el tenim a casa. Tenen una pinta estupenda!!!\nmercè 23 d’octubre de 2011, a les 22:26\nBona opció, aquestes natilles tenen un aspecte espectacular, i sense desmereixer la recepta original, crec que la teva s'adapta més al meu paladar!. Un abraçada! (per cert, t'he apuntat a la xerrada de simón coll per Novembre dia 11 de 6 a 8h. Quan vinguis ja em pagaràs,ok?)petons.\ntrifasic de baileys 23 d’octubre de 2011, a les 22:49\nuauuu quina delicia! t'ha quedat amb la textura perfecte, i amb llet de soja que és la meva!!! m'encanta aquesta recepta! petons\nNarcís 23 d’octubre de 2011, a les 23:03\nMolt bona iniciativa Cristina.\nMaques les fotos\nLA COCINERA DE BETULO 23 d’octubre de 2011, a les 23:22\nLa seva textura es igual que la de les natilles amb ous. Es molt interesant perque tothom pugui disfrutar dels postres.\nMaria Jose-Dit i fet 24 d’octubre de 2011, a les 0:06\nEm sembla que has aconseguit una adaptació deliciosa, la foto de la cullerada és espectacular! molt bona iniciativa...petonets\nJudith 24 d’octubre de 2011, a les 0:36\ndoncs l'haurem de tastar, no??? té molt bona pinta. petonets\nCristina 24 d’octubre de 2011, a les 1:15\nQuina casualitat, justament aquesta tarda he fet un pastís per un nen de la classe de la meva filla intolerant a l'ou i la lactosa!!! Li passaré la recepta a la seva mare.\nGemma 24 d’octubre de 2011, a les 7:46\nCaram, en una sola recepta has solucionat tres intoleràncies de cop! Hande quedar ben bones i no tenen res a aenvejar a les normals!\nGEMMA 24 d’octubre de 2011, a les 13:31\nJo també tinc receptes sense gluten i tinc pendent de publicar un pa de pessic sense ou.\nRoser 24 d’octubre de 2011, a les 16:41\nMolt bona idea!! Aquestes receptes són dignes de ser inventades i publicar-les per aquestes persones que en principi s'han de privar de tants ingredients. Amb una mica d'imaginació és pot adaptar moltes receptes.\nT'ha quedat molt apetitòs!!\nGlòria 24 d’octubre de 2011, a les 21:10\nDoncs estarem atents a aquesta secció de postres saludables. I per començar, aquestes natilles estan molt bé!\nCoses de Llàbiro 25 d’octubre de 2011, a les 10:10\nJo en vaig fer unes amb xocolata i llet d'avena, també sense ous i estaven boníssimes!\nNina's Kitchen 25 d’octubre de 2011, a les 12:45\nDoncs si que tenen bona cara!!! Jo moltes vegades faig servir la llet de soja per fer postres, mes que res perque llet de vaca no en tinc a casa... Petonets.\nTeresa 25 d’octubre de 2011, a les 15:20\nDoncs si que fan bona pinta!! les provarem!\nANNAFS 25 d’octubre de 2011, a les 18:20\nUna molt bona opcció! Hi ha molts intolerants que segur que t' agrairan aquesta nova seccio. Jo també fa temps que penso fer receptes especifiques per una problema alimentari que tenim a la familia, a veure si m' animo...


Junts per Tarragona demana un reconeixement a la figura de l’enginyer forestal tarragoní Rafael Puig i Valls | Tots21 | Notícies de Tarragona, Reus, Tarragonés i Baix Camp\nJunts per Tarragona demana un reconeixement a la figura de l’enginyer forestal tarragoní Rafael Puig i Valls\nCasa Puig i Valls de la Quinta de Sant Rafael. Foto: Cedida\nEl grup municipal de Junts per Tarragona ha demanat a l’Ajuntament de la ciutat que organitzi un reconeixement a la figura de l’enginyer forestal tarragoní, Rafael Puig i Valls, en el centenari de la seva mort. Es tracta d’una figura molt rellevant en l’àmbit paisatgístic modernista, no només en l’àmbit local, sinó que entre el seu llegat destaca la creació de la Festa de l’Arbre el 1899, una celebració que segueix vigent i que reivindica la importància dels boscos i la biodiversitat, amb la plantació d’exemplars autòctons.\nEntre el llegat de Puig i Valls a Tarragona, destaca el jardí romàntic de l’entorn del Pont del Diable, inspirat en els jardins anglesos de l’època. «Tarragona ha d’aprendre a valorar i reconèixer el talent local i els seus referents», ha assegurat la Consellera Cristina Guzman en referència a Puig i Valls. «Va ser un referent de principis de segle en el seu àmbit, un precursor de l’educació ambiental, i una figura que, com passa sovint, ha passat desapercebuda a nivell institucional», ha apuntat la regidora.\nGuzman ha insistit que des de Junts per Tarragona «demanem que es tingui en compte la figura de Puig i Valls en l’any del centenari de la seva mort i es reti un reconeixement en forma de cicle de conferències, exposició o qualsevol altra iniciativa que reconegui el llegat de l’enginyer tarragoní».\nGuzman ha recordat que «Puig i Valls és una figura clau del modernisme, des del punt de vista de l’enginyeria forestal, autor de projectes tan importants com la repoblació de les serralades de Collserola, Montserrat, Tibidabo o Cap de Creus i mereix ser reconegut per la seva ciutat».\n27/05/2021 La CUP vol que l’ús de la Quinta de Sant Rafael es decideixi de manera participativa\n12/05/2021 Roba Estesa publicarà el seu tercer disc a la tardor\n22/06/2020 Tarragona reprèn l’activitat de concerts amb l’actuació de Ellas Music Band a la Casa del Guarda del Pont del Diable\n16/08/2020 El Diable posa música avui a Sant Magí amb un concert de Maurici Gené i Adrià Salvador


Pradó de Catalunya i les Illes Balears: de juny 2020\nEls Estudis d'Evangeli d'en Jaume Fontbona: T’enalteixo, Pare, Senyor del cel i de la terra, perquè has revelat als senzills tot això que has amagat als savis i entesos\nD. 14 durant l’any A\n(5 juliol 2020)\n1. Llegim el text (Mt 11,25-30)\n25En aquell temps, Jesús digué: T’enalteixo, Pare, Senyor del cel i de la terra, perquè has revelat als senzills tot això que has amagat als savis i entesos. 26Sí, Pare, així t’ha plagut de fer-ho. 27El meu Pare ho ha posat tot a les meves mans. Ningú no coneix el Fill, fora del Pare, i ningú no coneix el Pare, fora del Fill i d’aquells a qui el Fill el vol revelar. 28Veniu a mi tots els qui esteu cansats i afeixugats, i jo us faré reposar. 29Accepteu el meu jou i feu-vos deixebles meus, que sóc mansuet i humil de cor, i la vostra ànima trobarà repòs, 30perquè el meu jou és suau, i la meva càrrega, lleugera.\nSom davant d’una reflexió cristiana (recollida també a Lc 10,21-22, però sense els tres últims versets: la invitació als cansats i afeixugats i la promesa de repòs) sobre unes paraules que remuntarien fins al mateix Jesús de Natzaret, el qual es presenta en la seva relació amb Déu com el Fill i en relació amb els deixebles com a mestre.\nJesús s’adreça, en primer lloc, al Pare, el Senyor de l’univers, i després, als seus interlocutors, que són finalment identificats com els qui esteu cansats i afeixugats. En aquesta benedicció de Jesús, s’hi poden distingir tres moments caracteritzats per les diverses formes verbals o pels continguts temàtics: el primer, pel verb beneir, en forma de pregària al Pare, amb doble motivació: perquè heu revelat... i heu amagat...; el segon, pels verbs entregar (posar a les mans) i conèixer; i el tercer, pels tres verbs en imperatiu: veniu, accepteu i feu-vos deixebles meus, als quals són associats dues proposicions en futur: us faré reposar i trobareu el repòs, i una motivació final: el meu jou és suau, i la meva càrrega lleugera.\nL’accent de la benedicció de Jesús al Pare recau sobre els seus destinataris: els senzills o petits, descartant els savis i els entesos. Els petits són els marginats i sobrants de la societat. L’objecte de la revelació feta als petits és la comprensió de les obres del Messies davant la incomprensió i el refús d’aquesta generació (Mt 11,2.19) i de les poblacions galilees (Mt 11,20-24). L’elecció gratuïta dels petits és justificada pel fet que l’únic mediador històric d’aquesta revelació és el Fill que es manifesta als pobres i als desheretats de tota mena.\nQui són els petits o senzills? Segons la tradició bíblica, són els pobres, els qui reben la nova del Regne (Mt 11,5; Is 61,1), i són els destinataris de la felicitat del Regne (Mt 5,3); ací els petits s’oposen als savis i entesos, que, en la tradició profètica, s’oposen als humils i pobres (Is 29,14.19). En la perspectiva de Mateu, el text assumeix un to polèmic antifariseu: els petits són els deixebles, oposats als escribes (savis) i fariseus (entesos). Aquesta doble interpretació s’empelta en la de Jesús, que reconeix l’acció salvadora i gratuïta del Pare en la doble reacció enfront del seu missatge i de la seva persona: el joiós acolliment pels pobres i desheretats, pecadors, malalts, ignorants, marginats i sobrants i l’obstinat refús dels responsables qualificats pel «saber» i l’«experiència» religiosa.\nEl jou que ofereix Jesús no és més un sistema legal a interpretar i practicar segons els escribes i fariseus, sinó el seguiment d’una persona i d’un missatge: el Fill que manifesta i realitza plenament i definitivament la voluntat del Pare, que atorga la felicitat (cf. Sir 6,24-30). El que és suau i lleuger és ser deixeble de Jesús, és a dir, ser-li fidel i lleial.\nM’és suau i lleuger ser deixeble de Jesús? Per què?\nPermeto, com els senzills i els petits, que Déu sigui Déu en la meva vida i acció?\nEn la meva pregària, sé donar gràcies a Déu perquè em fa reposar en el seu Fill Jesús?\nPosted by Pepe at 10:54\nEstimado hermano, paz y bien en el Señor.\nEspero que este tiempo de pandemia y de confinamiento haya sido también un tiempo de gracia, Porque "a los que aman a Dios todo les sirve para el bien" (Rom 8,28).\nAcabamos de terminar la reunión telemática del Consejo Regional. Una de las decisiones más importantes ha sido posponer la sesión de formación al próximo año.\nPor prudencia sanitaria hemos entendido conveniente posponer la sesión de formación prevista para los días 3-7 de agosto del presente año. Aunque ya había más de 25 compañeros inscritos, hemos preferido esperar a que el horizonte sanitario esté más despejado.\nPor lo tanto, la sesión de formación sobre LA POBREZA DEL SACERDOTE se celebrará, Dios mediante, los días 2-6 de agosto de 2021. Vamos a procurar mantener el programa y los ponentes.\nA los ya inscritos y a los ponentes os pedimos que disculpéis este cambio de agenda.\nEn el Consejo hemos acordado mantener la tanda de Ejercicios Espirituales prevista en Ávila (Casa de Espiritualidad Santa Teresa) del 24 al 29 de agosto del presente año y que estará animada por el compañero J. Joaquín Castellón Martín. Inscripciones en: sacerdotesdelprado@gmail.com; 914 700 717.\nEl Prado Interdiocesano de Cataluña y Baleares mantiene también en las mismas fechas (24-29 agosto 2020) los Ejercicios Espirituales que animará Josep Maria Rambla en Raimat (Lérida). Inscripciones: jespivives@yahoo.es; 697 203 176.\nCasa S. Martín de Valdeiglesias\nEl compañero Manolo Vida nos recuerda que disponemos de una casa en S. Martín de Valdeiglesias, disponible para los hermanos que quieran pasar unos días de descanso y vacaciones. Manolo propone dedicar la mañana a alguna práctica pradosiana y la tarde a excursiones y esparcimiento. Si alguno está interesado, que se ponga en contacto con Manolo Vida (mavida50@gmail.com; 639 912 187) o con la sede del Prado (sacerdotesdelprado@gmail.com; 914 700 717).\nNada más por hoy. Feliz y fecundo verano. Hagamos memoria de lo que Dios ha tratado de decirnos en estos días de pandemia y de estado de alarma.\nPosted by Pepe at 12:31\nEls Estudis d'Evangeli d'en Jaume Fontbona: Per tant, no tingueu por\nD. 12 de durant l’any A\n(21 juny 2020)\n1. Llegim el text (Mt 10,26-33)\n26»Per tant, no tingueu por de tots ells [els qui us persegueixen], perquè no hi ha res de secret que no s’hagi de revelar, ni res d’amagat que no s’hagi de saber. 27Allò que us dic en la fosca, digueu-ho a plena llum, i allò que sentiu a cau d’orella, pregoneu-ho des dels terrats. 28I no tingueu por dels qui maten el cos però no poden matar l’ànima; temeu més aviat el qui pot fer que l’ànima i el cos es consumeixin a l’infern. 29¿No es venen dos ocells per una moneda? Doncs bé, ni un de sol no cau a terra si no ho permet el vostre Pare. 30I pel que fa a vosaltres, fins i tot els cabells, us té comptats. 31Per tant, no tingueu por: vosaltres valeu més que tots els ocells. 32»A tot aquell qui em reconegui davant els homes, també jo el reconeixeré davant el meu Pare del cel. 33Però al qui em negui davant els homes, també jo el negaré davant el meu Pare del cel.\nEl text se situa al si de l’anomenat discurs de missió. El motiu de la missió és dir a plena llum i des dels terrats el que s’ha rebut del mateix Jesús.\nMateu recorda que així com Jesús va ser perseguit, els seus deixebles també ho poden ser. I tal com el llaç de la mort va lligar Jesús per un moment, ara també pot atrapar els seus deixebles, però tampoc no ho farà definitivament, perquè el Pare en té cura.\nLes dues coordenades que orienten la missió del deixeble són la fe radical en Déu, el Pare, i la solidaritat amb l’entrega de Crist fins al final. Arrelats i fonamentats en aquests dos pilars, els deixebles han de ser lliures davant les dificultats i superar-les sense por a deixar-hi la pell. La fe radical en Déu, el nostre Pare, garanteix la victòria sobre el mal i la mort, però no allibera de la mort històrica. Amb tot Déu Pare té una especial cura dels deixebles del seu Fill.\nDonar testimoni de l’Evangeli en situacions límit i conflictives significa reconèixer Jesús davant els humans. El deixeble ha d’optar per Jesús o deixar d’optar-hi. Si hi opta, és reconegut per Jesús com un dels seus; però si no hi opta, Jesús no el reconeix. Aquest apunt de l’evangelista és un toc d’alerta per als cristians que han perdut la il·lusió i la valentia de ser testimonis de Jesucrist allà on viuen i actuen. Hi ha un deixeble, Pere, que va ser el primer en negar-lo, però se’n va penedir i en va donar testimoni fins a la mort.\nJesús diu als porucs que no hi ha res de fatal en la vida. Déu Pare està al nostre costat sempre, també en els moments durs i sense sortida. La fe dóna la força per a vèncer la por. Pots fallar, però te’n pots penedir i Déu, que sempre et cuida, t’atorgarà la valentia per a donar testimoni de l’Evangeli.\nEm fa por anunciar l’Evangeli obertament i lliurement? Crec que Déu em cuida?\nLa fe i l’entrega de Jesús em sostenen en la missió i en el meu testimoniatge?\nHe perdut la il·lusió i la valentia d’anunciar l’Evangeli?\nPosted by Pepe at 10:25\nEls Estudis d'Evangeli d'en Jaume Fontbona: Jo sóc el pa viu que ha baixat del cel\nEl Cos i la Sang de Crist A\n1. Llegim el text (Jn 6,51-58)\n51Jo sóc el pa viu que ha baixat del cel. Qui menja aquest pa, viurà per sempre. I el pa que jo donaré és la meva carn per a la vida del món. 52Llavors els jueus es posaren a discutir entre ells. Deien: Com pot donar-nos aquest la seva carn per a menjar? 53Jesús els respongué: En veritat, en veritat us ho dic: si no mengeu la carn del Fill de l’home i no beveu la seva sang, no teniu vida en vosaltres. 54Qui menja la meva carn i beu la meva sang, té vida eterna, i jo el ressuscitaré el darrer dia. 55La meva carn és veritable menjar i la meva sang és veritable beguda. 56Qui menja la meva carn i beu la meva sang, està en mi, i jo, en ell. 57A mi m’ha enviat el Pare que viu, i jo visc gràcies al Pare; igualment els qui em mengen a mi viuran gràcies a mi. 58Aquest és el pa que ha baixat del cel. No és com el que van menjar els vostres pares. Ells van morir, però els qui mengen aquest pa, viuran per sempre.\nLa festa d’avui agafa un fragment de la interpretació que fa Jesús del signe dels pans. Amb aquest signe Jesús al·ludeix al banquet de tots els pobles davant la presència de Déu, on la vida triomfarà sobre la mort i formarem una fraternitat (Is 25,6-9).\nLa interpretació del signe dels pans ha de tenir present que la Llei de Moisès és la icona (reflecteix, fa present) de la vida que Déu Pare dóna al qui l’acull. Jesús és la icona de la vida que Déu dóna al qui l’acull, és a dir, al qui hi creu (6,47) o al qui se’l menja en el sentit d’estar-hi en comunió (6,58).\nL’anomenat discurs del pa de vida (6,35-59) insisteix, en un primer moment, a anar cap a Jesús i a creure-hi, i, en un segon moment, en la comunió amb Crist. El moment de creure-hi passa per la valoració i la celebració sacramental del procés fet, i, un cop creuat el llindar, s’entra en la comunió amb Crist i entre nosaltres (l’Eucaristia és l’expressió sacramental d’aquesta comunió).\nLa manifestació misteriosa de Jesús suscita una dificultat: Com pot donar-nos aquest la seva carn per a menjar? (6,52). Jesús hi respon afirmant el misteri de la unió entre ell mateix i el creient, comunió que ja és real després de la seva mort, significada amb el do del seu lliurament a la creu. L’aliment s’identifica amb el donant. Per la seva mort i resurrecció, Jesús s’ha convertit en pa de vida per al creient.\nLa relació Pare i Fill engendra la relació Fill i creient: el Pare fa viure el Fill que ha enviat i el Fill (que viu pel Pare i prop d’ell) fa viure el creient que el menja, que assumeix que el Fill (do del Pare) faci estada en ell. Així, doncs, menjar la carn i beure la sang significa unir-se al Fill únic de Déu que ha travessat i vençut la mort perquè el món visqui. D’una banda, és una invitació a creure en la victòria del Fill de l’home sobre la mort; i de l’altra, a revifar la fe dels qui l’han acollit i, per la manducació (= la Paraula s’ha fet vida per sempre), a expressar el misteri de la comunió amb Déu i entre els creients.\nEn resum, la comunió dels creients és amb el Fill únic i entre nosaltres, comunió que s’arrela en la comunió del Fill únic amb el Pare. Per això, menjar i beure no s’ha d’entendre en un sentit material, sinó en el sentit personal de ser en comunió, que és precisament el fruït de la manducació (6,56). Ara bé, aquest ser en comunió és do del Pare, perquè atreu cap al Fill i el dóna perquè tothom visqui per sempre, gràcies a Ell.\n3. Pensem-hi. Com visc aquesta comunió amb Crist i amb el Pare i entre nosaltres per mitjà de l’Eucaristia?\nPosted by Pepe at 16:02\nEls Estudis d'Evangeli d'en Jaume Fontbona: Déu ha estimat tant el món que ha donat el seu Fill únic\nEdE Trinitat A\n1. Llegim el text (Joan 3,16-18)\n16Déu ha estimat tant el món que ha donat el seu Fill únic perquè no es perdi ningú dels qui creuen en ell, sinó que tinguin vida eterna. 17Déu no ha enviat el seu Fill al món perquè el món fos condemnat, sinó per salvar-lo per mitjà d’ell. 18Els qui creuen en ell no són condemnats, però els qui no creuen ja han estat condemnats, perquè no han cregut en el nom del Fill únic de Déu.\nEl context d’aquest fragment està molt elaborat i estructurat entorn de dos pols: Jerusalem (2,23-3,21) i Judea (3,22-36). Per tant, en ple medi jueu. Aleshores queda situat a Jerusalem, després del diàleg entre Jesús i Nicodem (com a representant de l’elit jueva), dins el monòleg de tipus querigmàtic, com si fos una professió de fe de la comunitat joànica davant el judaisme. Però la versió litúrgica l’emmarca dins el diàleg amb Nicodem, atès que no és prou fàcil determinar quan s’acaba: uns el fan acabar quan apareix el nosaltres (3,11) i la majoria quan només apareix la tercera persona, quan l’estil de diàleg és trencat per entrar clarament en un monòleg.\nEl monòleg sencer (3,13-21) ofereix una síntesi del designi salvador del Pare per a tota la humanitat, més enllà dels límits del judaisme. I ofereix un moviment semblant al del pròleg, on després de la revelació de la Paraula, en ve la recepció, amb dues actituds: la de refús o la d’acolliment. Així, davant la revelació de l’amor de Déu manifestat en el seu Fill únic, hi ha dues opcions: creure-hi o no, acollir-lo o refusar-lo. A més, tenim dues manifestacions: la del Fill (3,13-14) i la del Pare (3,16-17), que desemboquen en la vida eterna obtinguda per la fe en el Fill únic de Déu (3,15.16).\nEls tres versets (16.17.18) estan estretament relacionats. Els dos primers, que tenen com a subjecte Déu mateix, diuen la motivació (l’estimació de Déu) i la finalitat (la salvació del món) del do i de l’enviament pel Pare del seu Fill únic al món. La mirada de Déu és universal; ací món significa tot l’univers creat (referència a la creació: Déu veié que tot això era bo), i tots els qui creuen (la versió litúrgica ha omès tots) expressa la voluntat de Déu que ningú dels qui creuen no en sigui exclòs. El designi de Déu només es realitza en els qui l’acullen. Déu respecta la llibertat de l’ésser humà.\nL’origen de la salvació és l’amor de Déu. I el seu amor es manifesta en el do del seu Fill únic. I la finalitat de l’entrega del seu Fill únic és la vida eterna per a tots els creients i la salvació del món; aquesta intenció del Pare és confirmada pel seu Fill únic al final del seu ministeri: No he vingut a condemnar el món, sinó a salvar-lo (12,47b).\nLa visita del Fill únic de Déu suscita una crisi, és a dir, invita a una opció que engloba tota la vida. És una opció radical, la mateixa opció que Moisès planteja al seu poble (Dt 30,15-20), l’opció que et dóna la vida i la felicitat, el Regne promès i l’estada amb el Pare. En definitiva, la revelació de l’amor del Pare lliurant el seu Fill únic, com a do gratuït per a la salvació del món, suscita una crisi en els cors de tots els qui se’l troben: se’ls convida a la fe i se’ls ofereix el do de la vida eterna.\nEm sento estimat per Déu? Quan i com? Sentir-me estimat en convida a confiar, a creure en el qui m’estima? Com i quan acullo el do de la vida de Déu en Jesús?\nPosted by Pepe at 19:22\nEls Estudis d'Evangeli d'en Jaume Fontbona: T’enal...\nEls Estudis d'Evangeli d'en Jaume Fontbona: Per ta...\nEls Estudis d'Evangeli d'en Jaume Fontbona: Déu ha...


El Club Atlètic obre inscripcions de la quarta Cursa de la Dona de Montblanc – Radio Montblanc\nEl Club Atlètic obre inscripcions de la quarta Cursa de la Dona de Montblanc\nTindrà lloc el proper 24 de novembre. Enguany els beneficis es destinaran a Aprodisca\nEl Club Atlètic Montblanc ja té a punt la quarta edició de la Cursa de la Dona, que tindrà lloc el proper diumenge 24 de novembre. Enguany els beneficis de la cursa es destinaran a Aprodisca.\nEs tracta d’una cursa solidària que es pot fer en modalitat caminada o cursa i que compta també amb un Dorsal Zero per aquells que no hi puguin participar però vulguin fer una aportació econòmica. El recorregut és de 5 quilòmetres i combina carrers i camins de l’entorn de Montblanc. La sortida i arribada serà novament la plaça de Sant Francesc.\nLes inscripcions s’obren aquest dimarts 22 d’octubre i es poden fer a través del web del Club Atlètic o a l’entrada del Museu Comarcal de la Conca de Barberà a Montblanc fins al 20 de novembre o fins arribar als 450 participants. El preu és de 12 euros.\nA banda de la cursa, com cada any, el dia abans es fa una xerrada sobre la temàtica escollida. Enguany es parlarà de la inclusió social i es donarà a conèixer la feina d’Aprodisca.


Paula Grande i Vic Moliner omplen el pati de Can Trinxeria de Cassà de la Selva\nAquesta passada nit, Paula Grande i el baixista Vic Moliné han pujat a l’escenari del Solfejant de Cassà de la Selva per presentar el seu treball “Sóc”. Un espectacle que tal i com ens té acostumats l’artista gironina, barreja jazz, electrònica, tocs de flamenc i versos de hip-hop demostrant que la fusió és un gènere en si mateix quan s’interpreta de forma magistral.\nCassà aposta per la Cultura Segura\nDes de l’Ajuntament de Cassà, ja fa anys s’aposta fermament per la Cultura. En aquests moments que ens ha tocat viure, creiem més que mai que hem de continuar treballant per la nostra activitat cultural amb els protocols que s’exigeixen en cada moment. Per això, des de la finalització de l’estat d’alarma, hem tornat a programar activitats culturals a la nostra població.\nLa programació de cinema a la fresca del Cineclub es manté, ara al parc de l'Estació\nEl Cineclub Vuitimig de Cassà de la Selva segueix aquest dimecres amb la seva tradicional programació de cinema a la fresca, que les 3 properes setmanes es traslladarà al Parc de l’Estació.\nPàgina 7 de 82


L’experiència de les escoles d’Olèrdola durant la Segona República es difon en la Setmana Internacional dels Arxius — Ajuntament d'Olèrdola\n21:07 del 16 de gener de 2022\nL’experiència de les escoles d’Olèrdola durant la Segona República es difon en la Setmana Internacional dels Arxius\nL’experiència de les escoles d’Olèrdola durant la Segona República es difon en la Setmana Internacional dels Arxius Dins les activitats organitzades per la Diputació, l’arxiver Albert Taulé mostra les revistes escolars “Endavant” i en una exposició virtual sobre ensenyament s’inclouen fotografies d’Olèrdola http://www.olerdola.cat/news/l2019experiencia-de-les-escoles-d2019olerdola-durant-la-segona-republica-es-difon-en-la-setmana-internacional-dels-arxius http://www.olerdola.cat/news/l2019experiencia-de-les-escoles-d2019olerdola-durant-la-segona-republica-es-difon-en-la-setmana-internacional-dels-arxius/@@download/image/Arxiu.jpg\nDins les activitats organitzades per la Diputació, l’arxiver Albert Taulé mostra les revistes escolars “Endavant” i en una exposició virtual sobre ensenyament s’inclouen fotografies d’Olèrdola\nAlbert Taulé, arxiver\nL’experiència de les escoles freinetistes d’Olèrdola durant la Segona República és un dels continguts que es difonen aquests dies dins dels actes que organitza la Diputació de Barcelona per celebrar la Setmana Internacional dels Arxius.\nDes d’aquest dilluns i fins diumenge , en un apartat de vídeos titulat 'Obrim l’arxiu' accessible a la web de la Diputació, cada dia es tracta una temàtica diferent amb càpsules enregistrades des de la perspectiva de l’usuari dels arxius i des del punt de vista de l’arxiver. La intenció és mostrar els recursos del patrimoni documental que atresoren els arxius públics classificats en diferents àmbits: economia, educació, sanitat, urbanisme, cultura, justícia i postguerra. Albert Taulé, arxiver itinerant que té cura de l’arxiu municipal d’Olèrdola, hi mostra en la càpsula que s’ha fet pública aquest dimarts el volum que recull les revistes escolars “Endavant”, publicació elaborada pels mateixos infants de Plana Rodona(actual Sant Miquel d’Olèrdola), durant la Segona República. Taulé té cura de 16 arxius de l’Alt Penedès de municipis de menys de 10.000 habitants. En tots ells hi ha “tresors”, però s’ha decantat per aquesta documentació custodiada a Olèrdola per la seva singularitat.(àudio)\nLes revistes “Llum” de Sant Pere Molanta i “Endavant” de Plana Rodona s’elaboraven en escoles que seguien la tècnica Freinet. Els centres tenien la seva pròpia impremta i els alumnes elaboraven les publicacions explicant les seves experiències.\nOlèrdola també hi és present en l’exposició virtual «Quan anàvem a estudi» que reuneix documentació d'arxiu d’ajuntaments de la província de Barcelona, formada per 118 documents procedents de 47 arxius municipals. La mostra ofereix una panoràmica de la vida escolar dels mestres i el seus alumnes així com també la seva gestió municipal, que abasta des de mitjans del segle XIX fins al franquisme, en un període de gairebé 125 anys amb etapes tan diferents com la Mancomunitat, la Segona República, la Guerra Civil, la Postguerra i la Dictadura del General Franco.\nLa mostra s’estrena aquest dimarts 9 de juny, coincidint amb el Dia Internacional dels Arxius, i s’afegeix a les exposicions temàtiques realitzades per la XAM (Xarxa d’Arxius Municipals) a partir de la documentació que es conserva als arxius dels ajuntaments.\nEntre els 118 documents de l’exposició s’hi poden veure quatre fotografies que il·lustren l’activitat d’aquestes escoles freinetistes a Olèrdola. Albert Taulé destaca “l’aportació de qualitat” que pot fer Olèrdola mostrant aquestes experiències en un context dedicat a l’ensenyament.(àudio)\nPer Taulé, aquesta setmana té el propòsit de “trencar estereotips i mostrar els arxius com espais oberts”(àudio)\nDins d’aquesta programació de la Setmana Internacional dels Arxius, també es pot consultar un tutorial per conservar les fotos fetes amb el mòbil.\nPots veure el vídeo dedicat a les revistes "Endavant" a :https://www.youtube.com/watch?v=iTg9r-dotx8#action=share


Ontinyent inicia un pla d'actuacions als col·legis públics amb els efectius de la 'Brigada DANA'\nInicio Valencia La Vall d'Albaida Ontinyent inicia un pla d’actuacions als col·legis públics amb els efectius de...\nEls regidors, junt als membres de la brigada\nL’Ajuntament d’Ontinyent ha iniciat un pla d’actuacions als col·legis públics del municipi amb els efectius de la ‘Brigada DANA’. Cal recordar que el passat mes de desembre la plantilla municipal es reforçava amb 18 persones contractades amb una subvenció autonòmica de 223.000 euros i seleccionades pel Servei Valencià d’Ocupació i Formació, que prestaran servei durant 6 mesos a jornada completa per pal·liar els efectes de la DANA a la localitat. Dins de les actuacions en esta línia es troba el pla d’intervencions als col·legis públics, que s’efectuen tenint en compte les peticions que es fan des dels propis centres.\nEl regidor d’Educació, Óscar Borrell, i el de Serveis Municipals, Manuel Cuesta, han visitat les primeres actuacions que s’han fet al CEIP Bonavista, que han inclòs reparacions de goteres a les teulades i actuacions de millora de l’estat dels lavabos, entre d’altres. Borrell explicava que estes reparacions als col·legis “se sumen a eixe tsunami de millores a les infrastructures educatives que va a suposar la inversió de més de 20 milions d’euros dins del Pla Edificant, amb el qual estes actuacions són totalment compatibles. Estes reparacions són lògicament intervencions de menor calat, però suposen altre granet de sorra que mostra la importància que estem donant l’Ajuntament i la Generalitat a una qüestió tan important com és l’educació dels ontinyentins i ontinyentines del futur”, destacava.\nManuel Cuesta, per la seua banda, explicava que la xifra de treballadors de la ‘Brigada DANA’ que es dedicaran a estes funcions anira variant segons les necessitats de les actuacions a dur a terme en cada centre, i confirmava que la majoria de peticions d’intervencions que s’han rebut des dels mateixos “son semblants a les que hem fet al Bonavista, principalment sobre goteres a les teulades i reparacions als banys”, avançava.\nArtículo anteriorFuente del Jarro, en Paterna, mejora su seguridad colaborando con la Policía Nacional y la Local\nArtículo siguienteLa Filmoteca de Valencia proyecta ‘Con el culo al aire’ celebrando el 40 aniversario de su rodaje\nSanitat detecta 15 nous positius per COVID-19 a Benigànim i 8 més a Ontinyent


Comença l'ampliació dels molls de Ponent del port de Palma per a grans creuers | Ports de Balears\nInici » Comença l'ampliació dels molls de Ponent del port de Palma per a grans creuers\nL'ampliació dels molls permetrà l'atracada simultani de cinc vaixells de més de tres-cents metres d'eslora a la zona de Paraires del port de Palma. Aquesta zona estarà destinada a l'atracada de grans creuers turístics i els treballs consistiran en la prolongació dels actuals molls de Ponent amb la creació de dues noves línies d'atracada d'aproximadament 360 metres de longitud i trenta metres d'ample.\nLa solució adoptada és la d'un moll de divuit calaixos rectangulars de formigó armat col·locats transversalment i separats entre si vuit metres de manera que permeti la circulació de l'aigua a través d'ells i no augmenti l'agitació interior de la dàrsena, el que permetrà la renovació de les aigües. Els calaixos es fabricaran en un port de la Península i amb ajuda de remolcadors es traslladaran navegant fins al port de Palma. Les dimensions dels calaixos són de trenta metres d'eslora, 15 metres de màniga i 16,4 metres de puntal. La separació entre calaixos s'ha de salvar mitjançant lloses de formigó armat executades in situ.


Breviculum: Jugador del València CF, víctima d´ una bomba\nJugador del València CF, víctima d´ una bomba\n[Tafaneries valencianes, 13/12/2015, pdf ací]\nHipólito Tarín Tarín fou ferit per una bomba al café Suizo el 1920. Però aleshores encara no era jugador del València CF, ni tan sols futbolista. Tarín va nàixer a Torís, l´últim any del segle XIX. Es traslladà a la capital on, de jove, treballà de calderer. Enmig del repic dels martells i el flaire del coure, Tarin va aficionar-se al futbol. Decidí exercir d´arbitre o «referée», com es deia aleshores. Així apareix en les cròniques periodístiques del 1920, any que l´atzar volgué també que es trobara en el radi de la metralla d´una bomba.La nit del diumenge 23 de maig, potser celebrant la jornada futbolística, Tarín estava al Café Suizo de València, a la Baixada de Sant Francesc (on després hi hagué el Cine Suizo, a l´actual Plaça de l´Ajuntament). A mitjanit explotà una bomba potent, carregada de metralla. L´artefacte estava dipositat al fons del local, que tenia una configuració estreta i en forma d´ela, a l´anomenada sala del dòmino. Allà, baix d´un vetllador, algú havia deixat l´artefacte i havia calat foc la metxa o aquesta s´havia encés casualment per alguna burilla.\nLa policia suposà que la bomba s´havia activat accidentalment, ja que aquell café era un lloc habitual de reunió d´activistes del moviment obrer. Per això procedí a detindre persones amb filiació sindical que estaven al Suizo. En pocs dies, els sospitosos ingressaren a la pressó.L´explosió fou potent: derribà un mur, va fer volar una claraboia, trencà una canonada d´aigua (la qual cosa produí una petita inundació) i destrossà els aparells elèctrics i de gas. La clientela, formada en aquella hora per gent jove, que es trobava més pròxima a la deflagració fou afectada per la bomba. El més greu dels ferits fou el jove ebeniste Francisco Bautista Francés Valiente, el qual, crivellat per la metralla i amb ferides a les costelles, va morir molt poc després a l´hospital. El seu soterrament fou presidit per l´alcalde i el governador civil.\nEn la nòmina de ferits trobem un fuster, un escrivent, un caixista i alguns jornalers.Aquells dies, en mig d´una vaga general, es vivien jornades de plom a la ciutat de València. Hi havia assemblees de treballadors i els sindicalistes empresonats mantenien una vaga de fam. Hores abans de la bomba del café Suizo, uns pistolers havien matat de dos trets d´una browning un guàrdia de seguretat, Miguel Villarroya, al cantó del carrers Comte d´Almodóvar i Figuereta, a l´actual Plaça de la Mare de Déu. També va explotar una bomba a una de les ferreteries d´Ernesto Ferrer (en tenia tres) i una altra a l´amfiteatre de l´Apolo, mentre es representava el segon acte de la sarsuela «Los Saltimbanquis». El public del teatre, una mica escàs, es llançà espaordit a les portes. El popular primer actor Anselmo Fernández, que estava present encara que no treballava a la sarsuela, es posà d´un bot davant l´orquestra i va fer que els músics arrencaren amb el pasodoble «El Gallo». La música tranquilitzà la massa atemorida d´espectadors, encara que més bé l´hauria d´haver inquietat perquè feia una setmana que el germà d´, El Gallo, anomenat Joselito havia estat mortalment ferit per bailaor a Talavera de la Reina.Poques hores després de la bomba del café Suizo va explotar una altra a la sala de billar del café España, al costat del Suizo. Al cine Moderno posaren altra bomba, feta de dinamita negra i amb una capa de ciment, però no explotà perquè se li apagà la metxa. Així mateix quedà sense detonar una bomba col·locada en un molí de farina de la zona marítima, on hi havia una intensa activitat sindical.\nArbitre i futbolista\nTarín hagué de recuperar-se prompte de les ferides de la bomba, perquè el diumenge 18 de juliol de 1920 el trobem arbitrant un partit de la Copa València entre el Llevant i el Stadium. L´actuació de Tarín fou qualificada d´aquesta manera en la crònica esportiva: «El referée, bien, aunque poco enérgico». Tal vegada, descripcions així animaren en ell un canvi d´actitud. En el tercer partit del campionat, en el qual jugaren València i Stadium, un centrecampista del València li va fer la traveta a un davanter del Stadium al mig del camp i l´arbitre, és a dir Tarín, davant la sorpresa general, decretà penal (!) a favor del València. La crònica periodística concloïa: «Se impone una visita de inspección por parte del Colegio Nacional de ´referées».\nTarín també va arbitrar la semifinal i la final de la Copa de l´Ajuntament de l´any següent, partits que va guanyar el València CF, en els dos casos, al Gimnàstic. Encara que la seua actuació fou qualificada de correcta per la premsa, cal parar esment en la descripció que la crònica esportiva va fer del primer gol del Gimnàstic en la semifinal: «El empate consiguiólo el Gimnástico, en una parada del portero, que al retener excesivamente, dió ocasión a que le cargaran tres jugadores, entrando el balón en el goal». Certament, en aquella època es jugava futbol d´una altra manera. Un any després, Hipólito Tarín s´incorporava al València CF com a jugador. Potser en el seu fitxatge va influir el fet que el nou i primer president del club, Octavio Augusto Milego, també havia exercit de «referée» i, fins i tot, havia constituït en 1921 el Col·legi Regional Valencià d´Arbitres. El 30 de juliol de 1922, Tarín va fer el seu debú al camp de Les Corts contra el Barça, amb derrota dels visitants. En la temporada següent, Tarín va prendre part en un esdeveniment històric. El 20 de maig de 1923, el València CF canvià el camp d´Algirós pel de Mestalla amb un enfrontament benèfic amb l´etern rival, el Llevant. Amb la samarreta blanca del València CF, Tarín jugà 66 partits com a titular i 2 com a suplent.Tarín era un futbolista decidit. Jugava de centrecampista, encara que tenia tendència a pujar a l´atac i buscar l´enfrontament, a l´estil de Zidane. De fet, en alguna fotografia se l´identifica com davanter. Per aquest estil ofensiu i pel seu nas prominent, la premsa es referira de vegades a ell com «Cyrano».\nDe la seua tendència a l´enfrontament dóna compte el fet que fou expulsat moltes vegades, entre elles en l´històric partit en el qual el València CF arribava per primera vegada a la final de la Copa d´Espanya. Fou en la temporada 1922/23 contra el Gijón. El 17 de juny de 1923, en un partit entre el València i l´Europa de Barcelona, Tarín va fer una entrada al porter Bordoy que provocà una gran baralla. Els espectadors botaren a la gespa del nou Mestalla i agrediren el jugador català Artisus, la qual cosa determinà la intervenció de la guàrdia civil i que els companys de l´agredit abandonaren el camp. Potser la millor actuació de Tarín fou en un partit del València contra la Fiorence de Gènova, que fou derrotada per 7 a 0. Tarin va fer un hat trick. Després de la seua estada al València CF, Tarín continua jugant en l´Alcodiam d´Alcoi, l´Atlético València o el Burjassot CF. Tarín va morir el 13 de gener de 1978, mentre una onada de fred intens s´estenia per les nostres terres.\nEtiquetes de comentaris: _Tafaneries valencianes, 2015/12/13, Jugador del València CF víctima d´ una bomba\nUn periodista, actor en més de 80 pel·lícules