lila és el color que porto: de març 2009\nNous autobusos amb elements festius a Tarragona\nL’Empresa Municipal de Transports de Tarragona ha incorporat a la flota 10 autobusos nous per reforçar l’increment de les línies. Per tant s’ha decidit que calia decorar-los -durant el primer mes - amb deu elements festius diferents, imatges reals de la festa extretes de la fotògrafa Montse Riera i de les entitats.\nA l’autobús Casteller hi apareixen les quatre colles de la ciutat: a un costat la Jove, al darrera Castellers de Sant Pere i Sant Pau i Xiquets del Serrallo i a l’altre costat els Xiquets de Tarragona.\nAquí us deixo amb imatges de l’autobús en qüestió amb lu nostru tresdenou, la celebració de lu tresdenou i el pom de dalt de lu cincdevuit.\nPublicat per Jordina Estopà Masdeu a 17:29 Cap comentari:\n(escrit curtet, ho sé)\nEspartanos: estic contenta! Divendres vaig fer la meva primera pinya: el 3d8. Que, puntual, estava llesta per muntar a les 22:30. Que et toqui fer la pinya de les 22:30 és una veritable putada – parlant clar - , és evident que la gent no arriba puntual a les 22h, així doncs et toca apanyar-te com puguis. I quant sembla que la pinya ja la tens casi a punt s’obre la porta del local i va entrant més gent i clar: et toca fer canvis. I així fins les 22:30 que toca cantar-la i muntar-la.\nL’assaig va està bé, potser no érem tants com en la setmana anterior, però no ens podem queixar. Bones proves, ui tant! I més gent nova! Això és un no parar...i que segueixi així!\nDivendres també es van repartir – fer fiiiiii! – els pòsters de lu tresdenou. Que ja era hora!\nI proposo: no hauríem de començar a plantejar-nos obrir la porta gran??\nPD: està clar que l’aposta amb el Vallvè I està més que guanyada!\nPublicat per Jordina Estopà Masdeu a 12:29 1 comentari:\nAquesta temporada és decisiva per la Colla, no ens podem permetre relaxar-nos. És una temporada on s’ha de demostrar que els resultats del 2008 no van ser un cop de sort, hem de demostrar que podem fer el gran pas i que la Jove està disposada a donar guerra. Però perquè tot això sigui possible hem d’aconseguir un bon nivell d’assaig des del primer dia. Hem d’anar forts des d’un bon principi i mantenir el ritme. Tot això no pot ser possible sense un gran nombre de gent als assajos, és evident.\nDoncs la gent de la Jove ha demostrat que en té ganes, que no es vol quedar aquí i que vol donar el pas i han respost de la millor manera: regalant-nos tres magnífics assajos de divendres on cal destacar sobretot aquest darrer.\nL’assaig d’aquest divendres va estar a l’altura d’un assaig de ple juny, amb un gran nombre de castellers, amb moltes proves netes i un total de sis pinyes! – dos eren pinya i folre – i acabant a les dotze i mitja de la nit. Fins i tot vam fer el nou i només cantant-lo un sol cop, pràcticament tothom ja sabia per on anava – el nou és xungo de cantar i també d’entendre -.\nEstic contenta del nombre de castellers a l’assaig i del gran nombre de gent nova – i complidora – que ha entrat a la Colla. I ara a deixar que el temps passi, sense descansar i sense afluixar i a recollir els fruits de tanta feina. Però temps al temps, que la cosa no ha fet més que començar.\nPortem un excel•lent ritme d’assaig, però no és suficient. Mai serem prous ni mai assajarem lo suficient, però voler és poder. I la Jove vol...i molt.\nPublicat per Jordina Estopà Masdeu a 0:15 2 comentaris:\nReflexions, reflexions, (masses?) reflexions\nDeu ser que això d’estar estirada el llit tot el dia – no per gust, si no per culpa d’un encostipat emprenyador – et fa reflexionar, et passen un munt d’idees pel cap – la meitat totalment absurdes i sense sentit – però ni ha altres que tenen el seu què. Reflexiones sobre fets passats fa temps o més recentment.\nPotser no sembla important o creieu que no té cap importància, però ara que estic dintre l’equip de pinyes ho veig tot diferent: és evident que l’equip de pinyes juga un paper molt important dins la Colla i això sense parlar de l’assaig. L’equip de pinyes actual – dels altres no en puc parlar perquè no hi he estat dintre, i no sé com funcionaven internament – destaca per una evident disciplina, una feina portada el dia i un bon nombre de components coneguts popularment com a “pinyerus” o “espartanos”. L’equip es divideix jeràrquicament: el Cap de Pinyes – Comandante - , el Segon Cap de Pinyes – Teniente - , el Tercer Cap de Pinyes – Subteniente – i sis pinyerus – Soldados -, un total d’onze persones. Són dels primers en arribar a l’assaig i dels últims en marxar, doncs després de cada assaig hi ha reunió de rigor per comentar la jugada. A més a més des d’aquest any portem el tema de les fitxes – ja en sóc pràcticament una experta – i la rebuda dels nous membres de la Colla. Abans de començar l’assaig tots ja saben el que els toca fer i es posen “manos a la obra” a fer rodonetes i a tenir llestes les pinyes per quant toqui cantar el castell – privilegi que normalment du a terme el Comandante -. També som els que rebem més queixes: que si aquesta crossa allò, que si aquest lateral lo altre, si aquell dau noséquè o perquèjonopujoalfolre i els pinyerus aguanten estoicament les súpliques i queixes i si poden – òbviament – solucionaran el problema.\nAra em ve al cap una llista infinita de noms que m’havia d’aprendre i també que la meitat de la llista eren noms que em sonaven però no em venia a la ment la cara d’aquella persona. Me’n he adonat de com de bé – i tant bé – m’ha anat mesurar i pesar – sempre amb la meva amiga l’escala - a tothom, sembla una tonteria, però ara a aquells noms els hi he posat cara. I encara diré més: em sé els noms dels nous – que no són pocs! – i les mides si faig memòria! I pensant amb els nous...podríem dir que ara mateix el primer contacte que té una persona nova a la Colla sóc jo. I fora conyes que és seriós: la primera impressió que tindrà de la Colla sóc jo!! – ja us ho heu pensat bé això? – així doncs quant arriba algú nou li dono el full d’inscripció i li presento el Comandante després el peso i el mesuro.\nI ahir vaig fer la meva primera pinya, la meva petita i modesta pinya de pilar – de sis? -. Jo estava tant tranquil•lament fent fotocòpies de fulls d’inscripció – si senyors, s’estan acabant! – i em ve el Ribas – Teniente? – i em diu: Jordina – Soldado? – tu faràs la pinya del pilar. No em va deixar temps a reaccionar i quant me’n vaig adonar estava sola a secretaria amb la boca oberta. A la carpeta pinyera hi tenia una pinya totalment en blanc, una pinya nova – nova en el sentit que ara ens em fet “mudernus” i estan fetes amb AutoCad, merci Biel! – així doncs, tenia al davant una pinya “nova” en blanc i amb ajuda – força ajuda – vaig anar omplint els quadradets amb els noms dels castellers. Al final, orgullosa, vaig sentir com el Teniente la cantava i després vaig veure com s’anava muntant, la meva primera pinya.\nCanviant totalment de tema – seguint sent el tema casteller – he pensat també amb les Grans Frases del Gran Cap de Colla – o Jordi -. Famoses ja són les frases “treball i concentració”, “parem aquest rum-rum” o “mimem el castell” i tantes altres que ara no escriuré, perquè en té un bon repertori. Però com diu la dita “any nou, vida nova”, tot i que en aquest cas podríem dir “temporada nova, frases noves” i és que de moment han sortir al mercat dues noves frases: “mimem la pinya” – que, Jordi, vols dir que ja la deies l’any passat? – i la recentment sortida del forn “parem aquest xiuxiueig”, esperem sentir-ne moltes més!\nI ara paro de reflexions que ja n’he fet masses. Espartanos, mos veiem divendres a assaig!\nPublicat per Jordina Estopà Masdeu a 19:21 Cap comentari:\nAmparito, Amparito, Amparito\n“Al setembre de l’any 1925 el músic i compositor Jaime Texidor Dalmau, director de la Banda de Música Primitiva de Carlet (València), composava un pasdoble en honor d’una jove alumne seva a qui donava classes de piano i que s’anomenava Amparo Roca Ibañez. Poc s’imaginava que el seu pasdoble Amparito Roca esdevindria amb el temps himne oficial de les festes de Tarragona.\nAvui en dia escoltar l’Amparito Roca a les festes és un requisist indispensable, un fet normal, és l’himne tecler per excel•lència de la nostre ciutat. Però com ha arribat aquest pasdoble a ser la tonada més popular, coneguda i símbol d’identitat de les festes de Tarragona? La resposta és: GRÀCIES A LA COLLA JOVE XIQUETS DE TARRAGONA.\nL’aparició de la Colla Jove va comportar un canvi radical al món casteller de la ciutat i a la forma de participar en les festes. Als anys 80 el seguici popular no era l’actual i la Colla caminava a les cercaviles i processons davant de la banda de Música, dirigida en aquells anys pel famós mestre Arnau. L’any 1980 la banda va tocar el pasdoble Amparito Roca durant la cercavila de Sant Magí i la gent de la Jove després de l’èxit de l’actuació del matí va fer la resta. Les ganes de gresca van fer que acompanyessin amb les seves veus els sons de la banda de música, “tara, tararà, tararara rarara, rarara...”. A partir d’aquell moment la Jove va agafar aquella música com a símbol d’identitat.\nA totes les processons i cercaviles al crit d’Amparito, Amparito Amparito, demanàvem al mestre Arnau que manés tocar-la i la Colla parada al mig dels carrers es negava a continuar fins que la banda no la tocava. Es van arribar a fer sentades al terra esperant els sons de la banda i quant això passava tot era un esclat d’alegria i festa.\nA totes les festes que organitzava la Colla (cap d’any, carnaval, etc) l’Amparito Roca no deixava de sonar moltes vegades. Fins i tot a l’assemblea de l’any 1988 amb l’ajuda d’un radiocaset, el pasdoble va fer acte de presència com a himne oficial. El mateix any la banda no va voler tocar L’Amparito durant la processó de Santa Tecla, sent l’única vegada que això ha succeït. Però la Colla la va tatarejar moltes vegades i així va suplir a la banda. L’any 1989 quatre components de la Colla, en el transcurs d’una festa estival, van escriure una lletra per l’Amparito que al final, es va perdre per les conseqüències de la mateixa festa.\nLa Jove va continuar utilitzant el pasdoble com a element engrescador i festiu per tot arreu on anava. Amb el pas del temps es va anar fent famós a la ciutat de Tarragona. Molts grups de gralles el van introduir en els seus repertoris i va fer acte de presència oficialment als programes de festes. Què seria el ball de gegants i la baixada de l’Àguila sense l’Amparito? no seria el mateix.\nL’Amparito està lligada a les festes de Tarragona gràcies a la Colla Jove.”\nL’Esperidió nº95, “Amparito, Amparito, Amparito” de Ferran Ventura Valiente, pàg. 12\nNo m’he pogut resistir a penjar l’escrit que el Ventura ha fet per l’últim número de l’Esperidió que va sortir ahir mateix durant l’assaig. Per cert, QUIN ASSAIG! Bones proves de 3, 4, 5, 3 amb lu folru i 2, tots amb estrenes a nivell de pinya/folre i proves a nivell de tronc. I oju amb la de gent nova que ha entrat a la Colla!\nPublicat per Jordina Estopà Masdeu a 15:49 Cap comentari:\nDel primer assaig i el VIII Torneig de Futbol de Colles Castelleres\nComençaré parlant de divendres dia 6, primer assaig general de la temporada. Els pinyerus començàvem a les 21:30 amb una reunió prèvia a l’assaig. Tots sabíem el que ens tocava fer. A mi, com a novata pinyera/espartana em va toca passar-me l’assaig pesant i mesurant a la gent que encara ens faltaven les mides i tornant a pesar i mesurar als que més interessaven – sobretot crosses -. Fins aquí tot perfecte, però els que em coneixeu sabeu perfectament que no és que jo tingui una gran alçada i clar quant als més alts els mesurava l’alçada amb els braços estesos amunt teníem un gran problema: no veia la mida. Així que al meu costat tenia una magnífica escala a la que pujava cada dos per tres. Està clar que aquesta imatge fa gràcia, doncs en directe encara més! I crec que en tinc per dos setmanes més! Això si, em va anar molt bé per anar memoritzant noms!\nPel que fa a l’assaig en sí, crec que no ens podem queixar: comencem forts des del primer dia. Força gent i molta de nova. I moltes estrenes, sobretot de crosses! – a lu folruuuu - . Es veien moltes ganes i molta il•lusió i només acabem de començar.\nPel que fa al torneig de futbol ens presentàvem a Sants amb algunes baixes d’última hora, però allò no ens faria recular! Havíem de demostrar qui érem! I donar a conèixer la veritable imatge de la Jove: alguns vam arribar una mica tard – d’altres molt tard – acompanyats sempre de les nostres inseparables neveres + litrona, tot refrigeri és poc, i així començàvem la nostre festa a les 12 del matí. El primer dia – dissabte – vam guanyar els dos primers partits – el primer contra Marrecs de Salt i el segon contra Castellers de Mollet – el tercer partit el vam perdre contra Castellers d’Esplugues – que van arribar a la semi -, però igualment passàvem a vuitens. El primer partit de vuitens el vam jugar i perdre contra Margeners de Guissona. I el segon i últim partit de vuitens va ser un dervi Xiquets de Tgn – Jove de Tgn a les fosques, ja que ja era quasi de nit i no es podien encendre les llums de la pista, al final: victòria matalassera.\nVam sopar estupendament tot mirant com guanyava el Barça i més tard ens dirigíem cap a la sala Salamandra on tocaven “Los llorus del negritu”, un grup de gralles de Tarragona – i de la Jove? – que alguns coneixereu perquè van tocar al ball de gralles que vam organitzar al local. Van tocar cançons de tot tipus: des de l’aserejé, passant pel bisbal i arribant a un Amparito que va fer tremolar la sala.\nAnàvem a dormir tard, molt tard. Al matí hi havia ressaca general i fins i tot ens plantejàvem abandonar el Torneig, el nostre estat era lamentable on no hi podia faltar una processó amb l’Andreu dormint sobre una cadira, l’Alomà hiperactiu i despertant a tothom o un Joan amb mal despertar. Podríem dir que encara estàvem de festa. Vam jugar els dos partits que ens tocaven i amb els que més vam disfrutar. El primer que vam jugar – i perdre – va ser contra Nyerros de la Plana, en el que directament celebràvem els gols de l’altre equip, demanàvem a l’àrbitre que ens pités penal en contra i xiulàvem al jugador del nostre equip quant marcava. Teniem dos jugadors dormint amb esterilla – i un dins els sac i tot – al costat del camp. El moment del partit va ser quant l’Alomà es va fer sang al genoll i el van anar a buscar amb una esterilla fent de camilla. També recordar l’instant en el que un nyerro va xutar i va fer caure un got amb beguda i vam començar a demanar expulsió per agressió.\nEl segon i últim partit el vam jugar contra Castellers de Sabadell, que inexplicablement vam guanyar. Vam tenir, això si, una lesió: un saballut va xutar la pilota i li va donar a una de les neveres – la meva nevera! -, ara està de baixa, però progressa adequadament.\nDesprés vam anar a veure la final Vilafranca – Capgrossos, partit que van guanyar els de Mataró, aconseguit així el primer lloc per segon any consecutiu.\nAl final no vam aconseguir un dels dos objectius que teníem de cara el torneig: segrestar la mascota de Sants, però ja arribarà ja.\nAh! I felicitar a Capgrossos pel primer lloc i als Castellers de Sants per la organització!\nClarament vam demostrar que els de la Jove som una colla que estima les seves neveres i que som...diferents?\nAh! i gràcies Moixiganguers,em va agradar molt la cançó!\nPublicat per Jordina Estopà Masdeu a 19:38 1 comentari:\nDel primer assaig i el VIII Torneig de Futbol de C...


Taula de registres per files\nPer definir una taula de registres estructurada per columnes. Es pot ampliar en files i columnes.\nCaixa per encabir-hi elements i limitar-los visualment.\nPer afegir manualment un apartat d'enllaços destacats a qualsevol contingut.\nPer afegir manualment un apartat d'enllaços relacionats a qualsevol contingut.\nLlistat d'ítems o enllaços.\nColumna de suport\nAfegiu enllaços i contingut de suport a la columna de la dreta.\nDestacat amb text petit i contorn ratllat.\nDestacat de color\nDestacat amb text més gran i color.\nCombinacions de columnes\nPodeu fer d'1 a 4 columnes i fusionar-les entre elles. Elimineu les combinacions que no us interessin i treballeu amb el columnat que us agradi més.\n« 10 elements anteriors 3 elements següents » 1 … 33 34 35 36 37\n« 10 elements anteriors 1 … 31 32 33 34


Bonviure Trek: Primer Concurs Fotogràfic Bonviure Trek 2.013\nPrimer Concurs Fotogràfic Bonviure Trek 2.013\nAquest estiu preneu les màquines, ja no teniu excusa !! BONVIURE TREK convoca el primer concurs de fotografia de viatge per a tots aquells que viatgem junts. Deixeu anar la vostra creativitat, gaudiu i compartiu amb tots plegats els vostres millors records.\nPodran participar en aquest concurs fotogràfic aquelles persones que hagin contractat un o més d’un viatge amb Bonviure Trek a partir de 1 d’octubre del 2012 i fins al 24 setembre de 2013.\nLes fotos han de ser pròpies del participant i fetes durant algun dels viatges realitzats en el període esmentat. El nom i dades de contacte del participant s’hauran d’adjuntar en el moment d’enviar-les així com el nom del viatge que pertanyen les fotos.\nEls participants hauran de ser majors d’edat dins la CEE.\nNo entraran en el concurs les persones no físiques, es a dir, associacions o empreses. Tampoc podran formar part del concurs guies i altre personal de Bonviure Trek.\nS'admet fins un màxim de 5 fotografies per participant i per viatge. Aquestes han de ser inèdites -també s'accepataran les fotos que hagin estat exposades al facebook de Bonviure Trek i hagin estat realitzades pel concursant- originals i no han d'haver estat premiades amb anterioritat. Cap tercera part pot tenir llicència o drets sobre les imatges presentades al concurs.\nLes imatges han de presentar-se en format digital, amb un pes mínim de 1Mb i màxim 5Mb, a 300 dpi de resolució i guardades en format JPG o TIFF. S'acceptaran retocs fotogràfics però no fotomuntatges. Qualsevol fotografia que no compleixi aquests requisits serà exclosa del concurs. No s’admetran fotografies amb marques d’aigua impresa.\nEl termini d'entrega de les fotografies és fins el 30 de Setembre de 2013. El resultat del concurs es farà públic al nostre blog http://bonviuretrek.blogspot.com.es/ la setmana del 21 d’octubre de 2013.\nLes fotografies presentades quedaran en poder de Bonviure Trek, qui podrà exposar-les, publicitar-les i editar-les en qualsevol tipus de material divulgatiu i/o promocional, sense que l'autor pugui reclamar cap dret ni compensació econòmica pel seu ús.\nEns heu de fer arribar les fotografies a la següent adreça de correu electrònic: fotoconcurs@bonviure.com amb el vostre nom i cognoms, viatge al qual pertany la fotografia, data quan es va realitzar el viatge i títol de la fotografia presentada. No entraran en concurs fotografies enviades a altres adreces.\nLa participació en aquest concurs implica la plena acceptació de totes i cadascuna de les bases, així com la decisió inapel·lable del jurat. En cas que el jurat dictaminés que la qualitat de les fotos no s’avé amb el premi pot deixar algun premi desert, en aquesta circumstància el mateix jurat posaria igualment un premi de compensació.\nPRIMER PREMI: 500 €. A descomptar en qualsevol viatge de més de 10 dies, entre 01/12/2013 i 30/09/2014, , publicat a www.bonviure.com, o bé en diferents viatges del mateix període que sumin en total 10 o més dies (en la suma de viatges fins a comptar els 10 dies no compten els viatges d’un sol dia).\nSEGON PREMI: 300 €. A descomptar en qualsevol viatge de més de 6 dies, entre 01/12/2013 i 30/09/2014, publicat a www.bonviure.com, o bé en diferents viatges del mateix període que sumin en total 6 o més dies (en la suma de viatges fins a comptar els 6 dies no compten els viatges d’un sol dia).\nTERCER PREMI: 200 €. A descomptar en qualsevol viatge de 4 dies o més, entre 01/12/2013 i 30/09/2014, publicat a www.bonviure.com , o bé en diferents viatges del mateix període que sumin en total 4 o més dies (en la suma de viatges fins a comptar els 4 dies no compten els viatges d’un sol dia).\nEl premi només podrà ser utilitzat pel guanyador/titular del concurs “Primer Concurs Fotogràfic Bonviure Trek Estiu 2.013” organitzat per Bonviure Trek\nNo es podrà traspassar el premi a terceres persones.\nS’haurà de fer ús del premi exclusivament en viatges del període que va des de l’ 1 de desembre de 2013 fins el 30 de setembre de 2014\nEl premi no s’entregarà en cap cas en efectiu sinó que es descomptarà del preu del viatge o dels viatges escollits i publicats a la web: www.bonviure.com\nLes fotografies guanyadores del concurs es faran públiques al nostre blog http://bonviuretrek.blogspot.com.es/ la setmana del 21 d’octubre de 2013 i els guanyadors donen dret a la publicació del seu nom per part de Bonviure Trek en les seves pàgines oficials i blog.\nA partir d’ara mateix fins el 30 de setembre. No cal que espereu al 30 de setembre, podeu enviar-les ara mateix a fotoconcurs@bonviure.com\nEtiquetes: Concurs Fotogràfic 2.013, Concursos, Fotos Publicat per Anònim


Sense cap afecte | Cultura | EL PAÍS Catalunya\n10 GEN 2022 - 14:01\tCET\nAspecte de l’estat actual de la sala d’actes del Col·legi d’Arquitectes. x. m\nL’edifici del Col·legi d’Arquitectes està sent reformat com a resultat del projecte guanyador, el 2019, d’un concurs. El projecte obeeix el desig de l’actual direcció del CoAC de convertir-se en el “Centre Obert d’Arquitectura de Barcelona”. Les obres permeten referir-se a una reforma que, pel fet de tractar-se d’aquest col·legi professional, té una innegable transcendència en l’arquitectura.\nSón moltes les coses que la iniciativa donaria per parlar. Vull referir-me a tres. La primera és el mateix “Centre Obert”, idea, podríem dir positiva, que fins que no en veiem concrecions no podem sinó secundar. Qui es pot oposar que una cosa, aquí una institució, sigui oberta? Però veure les conseqüències de la reforma de les plantes més properes al carrer fa que la idea oberta es converteixi en una banalitat. La realitat és que, des de la crisi econòmica que va dur a convertir la planta baixa en la botiga de La Capell, l’edifici del CoAC ha estat obert a la ciutadania i ha aconseguit que botiga, cafeteria i llibreria fossin una excusa magnífica perquè el públic accedís a l’edifici. De fet, això ho busquen museus i institucions culturals d’arreu. L’exposició sobre el museu noruec Munch, a la Virreina, no pot ser més explícita. En canvi, amb la proposta oberta, la planta baixa, ara batejada àgora, es converteix en un espai buit tipus sala d’espera de clínica dental amb uns graons, il·lustrat amb dibuixos de gent desocupada asseguda a terra. La viva imatge de la societat participativa i desocupada.\nLa segona és la visió que ofereix avui l’antiga sala d’actes tal com la va concebre Xavier Busquets, la destrucció d’una sòbria i confortable sala de parets revestides de panells de fusta, cortines de vellut i petites butaques de pell fetes exprés per a aquell espai. Podria plorar si tractés d’imaginar el destí actual de panells, cortines i butaques. No només s’ha destruït sinó que la memòria del projecte mostra les idees més banals i antiquades respecte a aquesta sala explicant que ara podrem veure la construcció en cru, sense revestiments. Estic cansat de la sinceritat constructiva que deixarà veure els materials darrere una xapa deployé de ferreteria. I entre línies es pot llegir a la memòria, quan parla del “projecte original”, com alguna cosa que calia corregir d’errors. Ara es mostra com un espai polivalent amb tamborets, que almenys conserva les parets, salvades pel fet de suportar a l’exterior els dibuixos de Picasso: d’altra manera, haurien desaparegut. Hauria bastat amb encarar les butaques com a la Cambra dels Comuns anglesa per afavorir el debat.\nEn tota aquesta qüestió l’única cosa que no veig és “afecte”. No es deixa veure en la proposta, banal i previsible, i encara menys en la imperdonable destrucció. Se n’adonen, els responsables del CoAC, que així no mostrem ni afecte ni respecte per allò que hem heretat? Que, per cert, és alguna cosa més que una estructura d’acer i uns forjats.\nLa darrera reflexió és què pensar ara de l’arxiu digital d’arquitectura moderna i contemporània, part constituent del Centre Obert d’Arquitectura promogut pel CoAC i donat a conèixer com un museu virtual de l’arquitectura catalana. Ara, amb aquesta obra, corre el risc de quedar com una enganyifa, i pot acabar sent vist com la coartada d’aquesta destrucció lamentable: deuen pensar que podrem seguir apreciant virtualment la sala d’actes i les parts desaparegudes de l’edifici. Per extensió, aquestes propostes poden quedar com a eslògans buits, tal com anomenar àgora a la nova planta baixa. No crec que el debat i la participació puguin servir de coartada per a destruccions com aquesta. Per més que el projecte guanyés un concurs, potser seria bo que el col·legi promogués un debat sobre aquesta reforma allà mateix.


1896 House Luxury Inn Williamstown Williamstown (MA) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\n1896 House Luxury Inn Williamstown866 Cold Spring Road, Cold Spring, Williamstown (MA), Estats Units - Veure al mapaNotable7,2Basada en31comentaris1896 House Luxury Inn WilliamstownVeure més fotos"Nice setting. Comfortable spacious room decorated with peri..."PeterUnited StatesVeure més fotosVeure totes les 24 fotosMolt bona ubicació 7,8Veure al mapa7,8UbicacióParticularitats que li encantaranaire condicionat\nSobre l'allotjamentDescripcióSituat en el cor de Williamstown, 1896 House Luxury Inn Williamstown és un lloc ideal des d'on descobrir Williamstown (MA). Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. No és menys excepcional el fàcil accés que té l'hotel a les incontables atraccions i llocs d'interès de la ciutat com Museu d'Art Universitat Williams. Les instal.lacions i els serveis que proveeix 1896 House Luxury Inn Williamstown asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos instal.lacions per a minusvàl.lids, express check-in/check-out, instal·lacions per a reunions i banquets , restaurant, premsa. L'ambient de 1896 House Luxury Inn Williamstown es reflexa en cada habitació. banyera hidromassatge, aire condicionat, telèfon, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com piscina exterior, jardí. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Williamstown (MA), el 1896 House Luxury Inn Williamstown és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatplat de dutxatelèfonbanyera hidromassatgereproductor de DVD/CDTV satèl•lit/cablebarnussossala d'estar empolles d'aigua de cortesiaservei de planxa Idiomes ParlatsAnglèsTailandès Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal presentar una targeta de crèdit i un document d'identitat amb fotografia vàlids durant el registre d'entrada. Les peticions especials no es poden garantir, estan subjectes a la disponibilitat durant el registre d'entrada i poden comportar suplements. Els clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements.Mostrar més


Per què utilitzar la copa menstrual? ~ Loca Academia Familiar\nHomeCiènciesPer què utilitzar la copa menstrual?\n20 octubre, 2019 Elisabet Ciències 0\nSegur que ja l’has sentit, que algunes amigues teves la fan servir però pot ser que tu encara no t’hagis animat a provar la copa. Per si aquestes una mica perduda, es tracta d’un receptacle (com una copa) que s’introdueix a la vagina i va recollint la sang menstrual des de dins. Cada cert temps es treu, es buida i es torna a col·locar. Ni més, el meu menys 🙂\nSi encara ets reticent a l’ús de la copa, avui volem respondre’t algunes possibles preguntes per animar-te a usar-la.\nÉs bona per al teu cos\nLa copa menstrual és un recol·lector de material inert, és a dir, no té afectació en el cos. A diferència dels tampons, que han estat associats amb la síndrome de xoc sèptic.\nVal a dir que els tampons són considerats per la FDA (Administració de medicaments i aliments dels Estats Units) com un medicament de manera que tots els tampons comercialitzats compleixen criteris de seguretat. Tot i això, l’ús de tampons més absorbents del necessari o més temps del recomanat està associat a un creixement de determinats bacteris que, al seu torn, propicien el xoc sèptic.\nPermet millor coneixement de tu mateixa\nUna de les coses que més em va sorprendre quan vaig començar a fer servir la copa va ser la quantitat de sang menstrual, molt menor de la que jo esperava.\nAmb l’ús d’un altre dispositius (tampons i compreses) sempre em semblava tenir una gran quantitat de sagnat. Fins i tot amb tampons d’absorció alta havia de realitzar canvis freqüents mentre que amb la copa menstrual no és així.\nPerquè tinguis uns temps d’orientació. Els dos dies de màxima quantitat la copa se sol “omplir” en les hores de son, és a dir, unes 8-9 hores. Durant el dia gairebé mai s’ha omplert, perquè amb un canvi cada 6 o 7 hores arriba aproximadament a la meitat o tres quarts.\nVeure la quantitat real de la meva sagnat menstrual m’ha donat l’oportunitat de conèixer millor el meu cos, d’entendre el meu cicle molt més profundament.\nÉs millor per al medi ambient\nAixò és una obvietat. Depenent de cadascuna de nosaltres, la quantitat de residus en forma de plàstic dels aplicadors, els embolcalls, el tampó, les compreses … ha de ser més o menys gran.\nEn el cas de la copa menstrual té una durada recomanada de deu anys. Això vol dir que en tota la teva vida podries fer servir unes tres o quatre copes menstruals en total, comptant que a més del canvi cada deu anys també cal canviar-la amb els naixements (perquè la talla és diferent).\nCom poc podem dir que la diferència de residus és important.\nMés comoditat amb el teu menstruació\nAmb l’ús de la copa menstrual et queda espai lliure a l’armari i en les maletes 🙂 Sembla mentida l’espai ocupat pels productes associats a la menstruació, jo no m’havia adonat fins l’altre dia que vaig treure del meu armari del lavabo dos paquets de compreses oblidats al racó (crec que del postpart de la nostra petita) i un paquet de tampons.\nA més de l’espai físic, una cosa que jo també he notat molt, amb l’ús de la copa menstual no hi ha preocupació per quan ni quanta quantitat de menstruació va a arribar. Quan ens anem de viatge o quan s’acosta la data en què vaig a tenir la regla, poso la copa en la seva bosseta dins de la bossa i ja està, abans tenia una bossa amb salvaslips, compreses, i tampons de diferent absorció.\nQuè t’impedeix utilitzar la copa menstrual?\nFàstic a la sang menstrual\nPotser et de fàstic tacar, no et vaig a enganyar, de vegades amb el buidatge de la copa poden tacar dos dits. Crec que aquest és el gran impediment d’algunes dones.\nÉs un tema complicat perquè a la que no li passa doncs és difícil entendre-ho, només m’agradaria fer-te una reflexió:\nPer què et fa fàstic? ¿També et fa fàstic la sang d’una rascada al genoll? ¿Com et van descriure la regla quan eres petita? ¿Alguna cosa brut que calia amagar?\nExisteixen moltíssims mites i prejudicis associats a la menstruació, des d’èpoques antigues. A mi m’han explicat històries que em semblen tretes gairebé d’un acudit: No es podia menjar gelat, no es pot fer all-i-oli perquè es talla, no es pot fer embotit, no es poden tocar les plantes perquè es moren …\nTotes aquestes associacions han perjudicat i, en alguns llocs del món, segueixen perjudicant la vida de moltes dones i nenes que se senten malament per un fet tan fisiològic i necessari com respirar.\nLa menstruació només és menstruació, si et taques els dits només cal rentar-los amb una mica d’aigua. Fins i tot pots portar alguna tovalloleta higienitzant a la bossa per si et pot ajudar en un moment de dificultat.\nDesconeixement del teu propi cos\nEt fa por que es “perdi” perquè no hi ha un fil llarg que surt per la vagina, creus que la vas a notar o fins i tot creus que pot fer mal, et fa por que caigui quan facis exercici …\nLa copa es col·loca dins de la vagina, la vagina és un tub d’una llargada mitjana de 7-8 cm. Al fons de la vagina hi ha el cèrvix o coll uterí, normalment tancat (es dilata per donar pas al naixement d’un nadó) per la qual cosa la copa menstrual mai pot perdre cap amunt. És anatòmicament impossible.\nLa vagina està envoltada d’una musculatura que s’anomena sòl pèlvic. Aquests músculs s’encarregaran de mantenir-la en el seu lloc mentre tu et mous, inclòs banyar-se o practicar esports.\nLa col·locació i l’extracció de la copa menstrual és totalment indolora. No pot fer mal res perquè no estàs forçant les parets, la silicona s’adapta a l’estructura (de tub) de la vagina i la manté segellada perquè no hi hagi fuites de menstruació.\nPotser et sembli un preu alt però els aproximadament 20 euros a rendibilitzar en 10 anys són un preu irrisori comprat amb els altres dispositius. Pots comprar-la online de forma segura i te la envien a casa.\nMai hauràs de tornar a gastar ni un euro a la teva llista de la compra a tampons ni compreses.\nNo saps com fer-la servir\nSi aquest és el teu únic impediment no hi ha cap problema. Hi ha un munt de videotutorials on aconseguir la informació i sentir-te més segura usant la copa menstrual.


J. M. Sebastian\nCampdevànol, 1956. De professió, badoc. Vaig estudiar fins a tercer de filosofia a la UCB. Després d'exercir com a jornalista al 9 nou, a la Marxa de Catalunya i al Punt-Avui, vaig plegar per un ERO. Per encàrrec de la Caixa de Girona vaig publicar 'La vida a pagès al Pirineu Gironí', escrivint els textos de les fotografies d'Anna Pons. Vaig autopublicar el llibre 'A peu de camí' i l'editorial Neurosi va publicar-me la novel·la 'Ales trencades'. Per Sant Jordi vaig publicar 'A peu de balcó', un recull de cròniques i articles publicats a Facebook durant el confinament.


Catalunya independent, moneda diferent (05-10-2012) – plural-21.org\nCatalunya independent, moneda diferent (05-10-2012)\nViernes, 5 de octubre, de 20 h. a 22 h.\n“CATALUNYA INDEPENDENT, MONEDA DIFERENT”\nUna anàlisi diferent de la crisi i com sortir-s’en. El procés agafa una dinàmica més gran si es tracta d’un Estat nou que haurà de funcionar un temps amb moneda pròpia, tant si decideix demanar entrar a l’Europa de l’euro com si no.\nPer JORDI GRIERA I ROIG, enginyer industrial, president de la fundació INEVAL (www.ineval.org), que promou cinc valors humans (veritat, acció justa, pau interior, amor, harmonia) en el món econòmic i el govern; ha creat cursos de valors i de lideratge que imparteix regularment a diversos països, en empreses i universitats. Membre del Comitè d’Etica d’AENOR, crea normes ètiques internacionals com la ISO26000. Membre d’honor del Centre d’Estudis Joan Bardina, difon la moneda nominativa per fer més justa i transparent la societat. Expert de l’equip d’economia del Pla Nacional de Valors de la Generalitat. El seu treball actual és sobre les monedes socials i locals com a sortida als problemes monetaris i d’atur.\nTags: JORDI GRIERA


La demanda de canvi a la Paeria centra el debat electoral de l'ACN a Lleida marcat per l'absència de Larrosa - TOTLLEIDA\nIMATGE. Debat electoral organitzat amb motiu del 20è aniversari de l'Agència Catalana de Notícies, el 7 de maig del 2019 . Foto; Rafa Garrido/ACN\nEls caps de llista desgranen les propostes urbanístiques, de promoció econòmica i el model comercial que volen per la ciutat\nPer totlleida\t Última actualització May 8,2019\nDebat electoral a Lleida organitzat per l’Agència Catalana de Notícies amb motiu del 20è aniversari, el 7 de maig del 2019. Foto; Violeta Gumà/ACN\nACN Lleida .- La demanda de canvi a l’Ajuntament de Lleida ha centrat el debat electoral amb els candidats a l’alcaldia de Lleida organitzat per l’ACN amb motiu dels seus vint anys.\nHi han participat Toni Postius (JxCAT), Ángeles Ribes (Cs), Miquel Pueyo (ERC), Xavi Palau (PP), Rosa Peñafiel (Crida-CUP) i Sergi Talamonte (Comú), mentre l’alcalde i candidata del PSC, Fèlix Larrosa, ha declinat assistir-hi.\nDes del PSC han lamentat la decisió de l’ACN de no permetre la participació de la numero dos de la candidatura al debat. El director de l’ACN, Marc Colomer, ha explicat que ja al febrer s’havia confirmat la presència de tots els alcaldables i que s’ha decidit deixar una cadira buida per «respecte a la resta de caps de llista».\nEls candidats de JxCat, Cs, ERC, PP, Crida-CUP i Comú de Lleida durant el debat electoral organitzat amb motiu del 20è aniversari de l’Agència Catalana de Notícies, el 7 de maig del 2019. Foto; Violeta Gumà/ACN\nEl debat s’ha allargat una hora i mitja durant la qual els candidats han desgranat les propostes urbanístiques, de promoció econòmica i el model comercial que volen per la ciutat.


Més de setanta comerciants de Manresa s’interessen per plataforma Ofer.cat\nOfer.cat permet crear ofertes de productes o serveis on-line i compartir-los a les xarxes socials.L’Ajuntament de Manresa ofereix de forma gratuïta l’adhesió a la plataforma Ofer.cat a tots els comerços que estiguin adherits a qualsevol de les associacions de comerciants.\nPresentació al Casino de la plataforma amb el regidor de Comerç de l’Ajuntament de Manresa, Jaume Arnau, i del director comercial d’Ofer.cat, Roman Giron.\nMés de setanta persones, representants d’una quarantena de comerços, van assistir aquest dijous a la sala d’actes del Centre Cultural el Casino, a la presentació de la plataforma Ofer.cat que va anar a càrrec del regidor de Comerç de l’Ajuntament de Manresa, Jaume Arnau, i del director comercial d’Ofer.cat, Roman Giron.\nLa plataforma Ofer.cat, que es va presentar el passat 16 de novembre, és una eina pensada per adaptar els negocis actuals de la ciutat de Manresa a la venda on-line. A través d’aquesta plataforma es poden crear ofertes dels productes o serveis i compartir-los automàticament amb les xarxes socials (Facebook, Twitter, Printerest, Instagram, etc.) i aplicacions de missatgeria (Whatsapp, Sms, etc.) en tan sols 3 minuts i través del mòbil, l’ordinador o la tauleta.\nEs establiments interessats a adherir-s’hi a han d’estar afiliats a la Unió de Comerciants del Bages (UBIC) o a alguna de les associacions de comerciants de la ciutat.\nAmb la voluntat de donar a conèixer aquesta plataforma, una treballadora municipal serà la dinamitzadora que ajudarà a resoldre dubtes i problemes als comerciants interessats. Estarà ubicada físicament a l’oficina del Mercat de Puigmercadal (Muralla del Carme, 5). Aquelles persones que estiguin interessades en aquests serveis poden posar-se en contacte trucant al telèfon 93 872 20 66 o bé mitjançant correu electrònic a l’adreça comerc@ajmanresa.cat.


El CaixaForum Barcelona més ambiciós presenta exposicions de Warhol, Disney, el British Museum i el Musée du Louvre.\nInici » Notícies » El CaixaForum Barcelona més ambiciós presenta exposicions de Warhol, Disney, el British Museum ...\nBarcelona, 5 de setembre 2017\nLa directora general adjunta de la Fundació Bancària ”la Caixa”, Elisa Durán; el director de l’Àrea de Cultura de la Fundació Bancària ”la Caixa”, Ignasi Miró, i el director de CaixaForum Barcelona, Valentí Farràs, han presentat aquest matí la programació del centre cultural de l’entitat per a la pròxima temporada.\nQualitat alta ( jpg | 3161x2200 | 1,3 MB )\nUna programació que es torna a regir aquest any per un principi clar: la unió entre cultura i ciutadania. El model únic que representa CaixaForum es concreta en la conceptualització d’exposicions específicament pensades perquè s’exhibeixin als centres culturals de l’entitat.\nLes grans cultures del passat seran les protagonistes de la pròxima temporada de CaixaForum Barcelona, que oferirà un total de set exposicions\nBloc d'un fris amb una batalla entre grecs i amazones. Relleu de marbre. c. 350 a. C. Trobat a Mausoleu d'Halicarnaso, actual Turquia© The Trustees of the British Museum\nL’Obra Social ”la Caixa” presenta la programació del seu centre cultural a Barcelona per a la temporada 2017-2018, marcada per una oferta de gran qualitat i varietat dissenyada per a tots els públics.\nCaixaForum Barcelona acollirà tres projectes excepcionals gràcies a les aliances establertes en els últims anys amb institucions de primera magnitud internacional com ara el Musée du Louvre i el British Museum.\nGràcies al museu britànic, una ambiciosa mostra sobre l’antiga Grècia analitzarà l’esperit competitiu tan característic d’aquesta civilització, més enllà de l’àmbit esportiu que coneixem. Més endavant serà el torn dels faraons, amb una exposició que aprofundirà en la figura del faraó i en tot el que comportava ser el màxim governant de l’Imperi egipci.\nJuntament amb el Musée du Louvre i el Musée Louvre-Lens, l’Obra Social ”la Caixa” presentarà la primera exposició a Espanya dedicada a la música a les antigues civilitzacions, des del Llunyà Orient fins a Roma, passant per Egipte i Grècia.\nAquesta temporada també hi serà present l’art pop, amb les cèlebres sèries de les sopes Campbell’s i els mites del cinema transformats en grans icones de l’art contemporani. La retrospectiva Andy Warhol. L’art mecànic, la més important organitzada fins avui a Espanya sobre aquest icònic artista nord-americà, proposarà un complet i polièdric recorregut que seguirà el seu desenvolupament creatiu.\nDesprés de l’èxit de la mostra sobre Pixar, el cinema d’animació cobrarà vida de nou a CaixaForum amb l’exposició Disney. L’art d’explicar històries, una mostra en què els visitants podran descobrir la tradició èpica de narrar històries dels mítics estudis americans a través de personatges emblemàtics com Mickey Mouse, Blancaneu o la reina Elsa de Frozen.\nLa Col·lecció ”la Caixa” d’Art Contemporani tindrà una presència destacada en la nova temporada amb Turbulències, en la qual es presentaran algunes de les seves adquisicions més recents. A més, Comisart també tornarà a Barcelona amb les exposicions dels tres projectes guanyadors de la tercera edició del concurs per a comissaris emergents.\nLa reproducció de les imatges proporcionades està autoritzada exclusivament per a la promoció en els mitjans de comunicació de la TEMPORADA D’EXPOSICIONS DE CAIXAFORUM BARCELONA.\nIntrodueix les dades necessàries per enviar l'enllaç de la notícia, "El CaixaForum Barcelona més ambiciós presenta exposicions de Warhol, Disney, el British Museum i el Musée du Louvre. "\nNota de premsa de la presentació de la temporada 2017-2018 a CaixaForum Barcelona


El 016 contra la violència de gènere va rebre més de 78.000 trucades el 2020\nPublicat 20/01/2021 17:10CET\nEl telèfon 016 d'atenció a les víctimes de violència de gènere va rebre al llarg del 2020, l'any de la pandèmia, 78.954 trucades, 10.240 més que el 2019, segons dades de la Delegació del Govern central contra la Violència de Gènere, que ha observat un increment de la violència de control.\nEn concret, l'abril va ser el mes en el qual es va produir el nombre més elevat de trucades(més de 8.600), enmig del confinament a causa de la pandèmia de la covid-19.\nTambé es van incrementar un 232% les consultes en línia al 016, un servei que ja existia però que no tenia tanta demanda, i cap mes del 2020 va baixar de les 80 consultes mensuals, que ja arribaven a les 295 a l'abril.\n"La nostra interpretació és que s'ha incrementat la violència de control que no assassina perquè l'agressor té la dona i els fills disponibles les 24 hores però és una violència perniciosa, devastadora, en aquestes situacions de llibertat limitada i a més de crisi econòmica", ha subratllat aquest dimecres la delegada del Govern espanyol contra la Violència de Gènere, Victoria Rosell, en una roda de premsa per presentar les dades del 2020.\nEn aquest sentit, tot i que el 2020 va ser l'any amb menys víctimes mortals per violència de gènere (45 dones assassinades), Rosell ha precisat que "no és motiu de satisfacció" perquè "una dona assassinada ja és massa"; l'agost va ser el mes amb més dones assassinades amb un total de vuit.\nTambé han experimentat un "gran increment" les visites en el web de recursos actius, amb una pujada "espectacular" al mes de març del 2020 quan es va passar de les 1.800 del febrer a 4.176. Després, el nombre es va estabilitzar al voltant de les 2.000 visites, fet que Rosell atribueix a la reobertura dels serveis presencials.\nRespecte als dispositius d'allunyament, el 2020 es va arribar als 2.220 actius, el nombre més alt des que hi ha registres, i un 40,7% més pel que fa al 2019.


'El foraster' farà les campanades de TV3\nQuim Masferrer retransmetrà la festa de La Fura dels Baus, i Garcia Melero sona per al sorteig de la Grossa\n3 min. Barcelona. 03/12/2013 23:00\nLes campanades d'aquest any de TV3 tornen a Barcelona: la televisió pública retransmetrà l'acte que l'ajuntament de la capital catalana organitzarà aquest Cap d'Any a les fonts de Montjuïc. La intenció és convertir la data en estable i que sigui una de les imatges que volti arreu del món, de la mateixa manera que als informatius s'ensenya com reben el nou any ciutats com Londres, París i Nova York. L'esdeveniment el munta la Fura dels Baus, durarà tres quarts d'hora -entre les 23.30 i les 0.15- i estarà presentat per Quim Masferrer, protagonista d' El foraster , un dels programes estrella d'aquesta temporada de la cadena pública. Els pròxims dies es donarà a conèixer el nom de la presentadora que acompanyarà Masferrer en la tasca de donar la benvinguda al 2014.\nBarcelona recull així el testimoni de Ripoll, que va acollir les campanades del 2013, coincidint amb el fet que la ciutat inaugurava la capitalitat de la cultura catalana. En aquella ocasió, Mercè Martínez -la Nora de La Riera - i Espartac Peran van oficiar els honors.\nUn dels protagonistes de la festa d'aquest any serà l'Home del Mil·lenni, una construcció de quinze metres d'alçada que La Fura dels Baus ja va fer servir per rebre el 2000 i que ara recupera. Els Castellers de Sants també participaran en l'esdeveniment, que es tancarà amb una exhibició pirotècnica amb les fonts de Montjuïc de fons.\nA l'avinguda Maria Cristina s'hi instal·larà un escenari i dues pantalles gegants laterals per seguir la festa, que segons va avançar l'alcalde Trias tindrà un marcat component "familiar" i no s'hi permetrà el consum d'alcohol. El pressupost de la celebració és de 400.000 euros, que aportaran els patrocinadors.\nTrias va evitar fer una estimació del nombre de persones que es preveu que assisteixin a l'espectacle, però va voler rebaixar expectatives dient que no vol que sigui "massiu de bogeria".\nLa Grossa, a les onze del matí\nD'altra banda, el 2014 s'estrena el sorteig de la Grossa, la loteria de Nadal pròpia de Catalunya. La Sala Gran del Teatre Nacional de Catalunya (TNC) acollirà el sorteig. En aquest cas, el nom d'Helena Garcia Melero és el que sona amb més força perquè s'encarregui de conduir la retransmissió. A hores d'ara, TV3 busca un presentador masculí que l'acompanyi en aquesta estrena del sorteig nadalenc. Avui podria transcendir el nom d'aquesta persona.\nEl sorteig de la Grossa se celebrarà a les onze del matí i tindrà una durada aproximada de mitja hora, molt més curt que el seu homòleg espanyol, que haurà ocupat tot el matí del dia 22 de desembre. A diferència del sorteig estatal, que té una iconografia molt marcada -els bombos, els nens de Sant Ildefons, els personatges estrambòtics que el segueixen en directe-, s'ha de veure quina estètica pròpia buscarà el sorteig de la Grossa. El procés donarà tres premis, que es coneixeran en ordre ascendent. La directora de Tributs i Joc, Elsa Artadi, va explicar que serà "un sorteig modest", tot i que preveu que es venguin més de 30 milions d'euros en bitllets, molt més del que s'havia previst inicialment.\nL'ARA habilitarà un espai a la seva web des d'on es podrà consultar en el mateix moment del sorteig si el número dels lectors ha sortit premiat. I oferirà també un PDF amb la relació complerta dels números premiats.


Què influeix en el preu d'un implant dental? | Clínica Ahoa\nEl preu dels implants és un dels factors que se sol tenir en compte a l’hora de valorar aquest tractament. És cert que, atès que hi ha més oferta de clíniques dentals que l’ofereixen, els preus són més competitius, però seria un error que aquest fos l’únic factor que ens porti a decidir-nos per un professional o altre. Per què? La resposta és molt simple: el preu de l’implant pot influir no només en el resultat del tractament en si, sinó en el seu èxit i durada.\nHi ha diferents factors que influeixen en el preu d’un implant dental. Conèixer-los és essencial perquè aquelles persones que estan valorant aquest tractament puguin prendre la millor decisió possible. T’expliquem quins són els principals.\n1. Les característiques del pacient\nEn primer lloc, l’estat de la teva salut bucodental influirà en el tipus de tractament que necessitaràs. Per exemple, si hi ha falta d’os on col·locar l’implant el procediment serà una mica més complex, caldrà fer servir tècniques específiques que garanteixin l’osteointegració i fer més controls per veure l’evolució de l’implant. Si tens problemes de genives, com periodontitis, caldrà tractar aquest problema abans de la intervenció, per garantir que l’implant s’integri correctament.\n2. El material de l’implant\nEl material de l’implant serà un altre factor determinant tant del preu de la intervenció com de l’èxit d’aquesta. S’han fet grans avenços en els materials amb què es fabriquen els implants, des de zirconi fins a vidre bioactiu, i fins i tot s’està investigant amb nanomaterials amb base de diamant o safir. La veritat és que potser no cal el darrer i més sofisticat material per al nostre implant, però sí que sigui d’una marca amb un llarg recorregut en el mercat, amb estudis científics de qualitat i que ens garanteixi un implant amb una biocompatibilitat i integració superiors a la mitjana.\n3. El tipus de procediment\nEl tipus de tècnica i els protocols quirúrgics que s’apliquen també influeixen en el preu. Per exemple, un tractament d’implantologia de càrrega immediata amb cirurgia virtual guiada pot resultar una mica més car que un procediment tradicional, però té diversos avantatges. Per començar, el resultat de la intervenció és més previsible, ja que s’hi empren tècniques virtuals i 3D per planificar el tractament complet. A més, amb aquesta tècnica la intervenció és menys invasiva, per la qual cosa el pacient es recupera en molt menys temps, i pràcticament sense molèsties. Això és un factor molt valorat per pacients amb por del dentista.\n4. La professionalitat de l’equip\nL’equip d’especialistes que faran el teu tractament és un altre factor essencial per garantir l’èxit de la intervenció, i per suposat influeix en el preu. Tots sabem que els millors professionals són els que tenen, a més d’una excel·lent formació, una llarga trajectòria de pràctica activa. També actualitzen constantment els seus coneixements amb noves tècniques que milloren els temps i els resultats dels tractaments. Pensem que en un procediment d’implantologia de càrrega immediata hi pot haver fins a cinc professionals involucrats, entre el tècnic de laboratori, l’especialista en cirurgia, l’especialista en pròtesis i estètica i el personal auxiliar. A més, la Clínica Ahoa té entre els seus facultatius tres professors universitaris, dos dels quals també són professors investigadors.\n5. Seguiment i revisions\nUn bon equip professional, a banda de garantir una intervenció més segura per a la persona, fa un acurat seguiment a posteriori durant el qual no només avalua la integració de l’implant, sinó que proporciona consells per cuidar millor l’implant dental per part del pacient. Per altra banda, i molt important, un equip professional diagnosticarà de manera precoç qualsevol alteració o problema que pugui sorgir en l’implant i el resoldrà ràpidament.\nPer tal que cuidar la salut dental no suposi una càrrega, i puguis invertir tranquil·lament en un tractament d’implantologia dental de qualitat i que duri tota la vida, la Clínica Ahoa ofereix un servei de finançament sense cost per als seus pacients. Truca’ns i demana cita per a una consulta!\nimplantologia amb falta d'os, implantologia de càrrega immediata, implants dentals\nQuè és millor, una pròtesi o un implant dental?\nUna de les consultes més freqüents que han perdut o han de substituir una o diverses dents, és si és millor optar per una pròtesi fixada sobre les dents o fixada sobre un implant dental.Llegir més


IVÁN GÓMEZ ROA ÉS EL NOU ENTRENADOR DE LA SD FORMENTERA - SD Formentera , Benvingut al web oficial del teu equip.\nIVÁN GÓMEZ ROA ÉS EL NOU ENTRENADOR DE LA SD FORMENTERA\nsdformen Published: juny 12, 2018 Categories: NOTICIAS Tags: Deportivo Alavés · entrenador SD Formentera · fitxatge · futbol · Iván Gómez Roa · nou entrenador · segona b · temporada 2018/19 · Tercera Divisió\nDes de la SD Formentera ens complau anunciar el fitxatge de l’entrenador que dirigirà el nostre equip de Tercera Divisió, Iván Gómez Roa (València, 25/06/1987). Arriba a Formentera procedent de l’equip filial del Deportivo Alavés, on exercia com a segon entrenador.\nAmb només 30 anys (compleix 31 a finals d’aquest mes), és un home amb molta experiència al futbol. L’any 2009 va treballar per la UD Levante, concretament a l’àrea de captació i, paral·lelament, entrenava a diferents equips del futbol base del club llevantí.Dos anys més tard, el 2011, va compaginar les tasques del Levante amb l’Aldaia UD. L’any 2013 va ser l’entrenador del Juvenil “B” de la UD Levante a la Lliga Nacional. Les tres temporades següents (del 2014 al 2017) va dirigir el Juvenil “A” que competia a Divisió d’Honor fins al final de la temporada 2016/17.\nLa temporada anterior, 2017/18, que justa acaba de finalitzar, ha treballat de segon entrenador del Deportivo Alavés “B”, equip que dirigeix Igor Oca i que competeix a Tercera Divisió. Una temporada on el filial blanc i blau s’ha classificat pel playoff d’ascens a Segona B, però que va caure el diumenge passat contra el Cadis “B”, filial del Cadis CF.\nIván Gómez, tot i no ser el primer entrenador, ha set un segon amb jerarquia, amb veu autoritzada i l’encarregat de preparar les jugades a pilota aturada tant a favor com en contra. Gómez, destaca per la seva formació i visió del joc. És un apassionat de l’estratègia, del futbol i és un tècnic molt preparat i molt valorat allà on ha estat.\nAra, arriba a Formentera amb el repte de tornar l’equip a Segona. Des de la direcció del club destaquen la seva figura al capdavant de l’equip. “Iván Gómez és el tècnic ideal per la SD Formentera. És un entrenador molt format, amb molts coneixements i amb una idea moderna de futbol. No ens preocupa que tingui 30 anys ni que vingui de ser segon a la banqueta del Deportivo Alavés “B”. Confiem en ell i les seves possibilitats. No és cap aposta arriscada, tot el contrari, perquè sabem el que tenim. Aposta arriscada és quan no saps el que tens ni el que et trobaràs”, ha declarat José Quereda “Pirri”, Director Esportiu de la SD Formentera.\nEls contactes entre Iván Gómez i SD Formentera es varen iniciar fa unes setmanes. El club li va mostrar el seu interès, però Gómez es trobava en plena fase de playoff i es va decidir esperar de forma mutua. Segons ha declarat el, Director Esportiu, Pirri: “Entre dilluns i dimarts hem pogut tancar l’acord perquè per respecte al seu club, tant l’Iván Gómez com nosaltres (SD Formentera) no vàrem obrir cap negociació fins al dilluns, i sempre ho hem fet amb el vistiplau del Deportivo Alavés”.\nEl nou entrenador de la SD Formentera tindrà contracte d’un any amb opció a un any més si s’aconsegueix l’ascens a Segona B.\nEl Director Esportiu, Pirri, afirma que durant aquest període per tancar el fitxatge d’Iván Gómez han rebut diversos oferiments: “Hem tingut propostes de diversos entrenadors i bons, de renom. Però ens hem mantingut fidels al que volíem, a una idea de club i hem respectat el que li vàrem prometre a Iván Gómez. No hem parlat amb cap entrenador més. Ell s’ha mostrat molt receptiu i amb molta predisposició per venir a Formentera. Li fa molta il·lusió emprendre un projecte nou a Tercera Divisió, com és el nostre, i des del club estem molt contents que hagi acceptat. El valorem molt com a persona i com a professional i estem segurs que ens donarà moltes alegries. Té tota la nostra confiança i posarem tot el que estigui a la nostra mà com a club perquè pugui desenvolupar la seva tasca com ell vol i com ens agrada”.\nPel que fa als fitxatges, el Director Esportiu del club, José Quereda “Pirri”, puntualitza: “Els fixatges que s’han fet fins ara són fixatges de la SD Formentera i no del nou entrenador. Tenim alguns jugadors més aparaulats, i esperem poder anar presentant-los en els pròxims dies. Tots els futbolistes que vinguin a partir d’ara, ser Iván Gómez el qui decidirà. Ell està completament d’acord amb tot el que s’està fent des de la direcció esportiva i en els perfils que s’estan cercant. En aquest sentit, Iván serà imprescindible, ja que coneix a molts jugadors i té molt controlat el mercat futbolístic”.\nDes del club, no podem fer més que mostrar la nostra satisfacció de poder comptar amb un entrenador com Iván Gómez i Roa, i agraïm al Deportivo Alavés les facilitats que ha posat en tot moment per establir contactes amb el nou entrenador del Formentera.\nBenvigut a Formentera, Iván!


Surt novament a concurs el sistema de control de vols per a l'aeroport Andorra-La Seu - FÒRUM.ad\nSurt novament a concurs el sistema de control de vols per a l’aeroport Andorra-La Seu\nOn: 02/07/14 14:59\nL’empresa pública de la Generalitat Aeroports de Catalunya ha tornat a treure a concurs el sistema de control de vols Afis (Aerodrome Flight Information Service) per a l’aeroport Andorra-La Seu. Tot i que es va adjudicar el passat mes de gener a l’empresa Saerco per 1,3 milions d’euros, deficiències al plec de clàusules de la licitació han obligat a repetir el procés de contractació.\nSegons informa el diari Segre, els tràmits es perllongaran fins a principis d’agost i, després, es preveu un termini de com a màxim tres mesos per posar en marxa el sistema. Aquesta eina és necessària per a l’operativa de vols comercials als aeroports on no hi ha torre amb controladors aeris, com serà el cas de l’aeròdrom alturgellenc.\nLa data límit per finalitzar l’operació és el mes d’octubre, tot i que el departament de Territori i Sostenibilitat manté la previsió d’obrir la infraestructura a vols comercials de passatgers el mes de setembre.\nEl sistema Afis, alternativa “segura i més econòmica”\nLes deficiències al plec de clàusules del concurs del sistema Afis podria haver desembocat en l’anul.lació del contracte si alguna de les altres tres empreses que van optar a la contractació hagués decidit presentar un recurs. Tant l’anterior concurs com l’actual, preveuen que l’empresa contractada instal.li i gestioni durant un termini de dos anys el sistema de control de vols.\nEl ministeri de Foment va regular l’any 2010 l’ús de sistemes d’informació Afis per al control de vols als aeroports amb poca densitat de trànsit aeri, en considerar que és una alternativa segura i més econòmica que la contractació de controladors aeris. Actualment, funciona en diferents aeroports espanyols de la xarxa d’Aena, com els de la Gomera i El Hierro, entre d’altres.\nPrevious Post: Iniciades les obres d’insatal·lació d’una caldera de biomassa a l’Ajuntament de la Seu\nNext Post: Sarkozy, acusat per tràfic d’influències


Girona multa en mig any 498 ciclistes que anaven per la vorera o feien infraccions - El Gerió Digital\nTambé s'han denunciat 144 propietaris de gossos\nDivendres, 3 d'agost de 2018 12:15h\nDiversos ciclistes amb les seves bicicletes a punt per començar a pedalar (arxiu) © ACN\nGirona vol posar fre a les infraccions que cometen els ciclistes. I per això, d'ençà de finals de l'any passat, les advertències es van convertir en denúncies. A partir de novembre, la Policia Municipal va començar a sancionar aquells ciclistes que no respectaven les normes. Sobretot, posant el focus en aquells que pedalaven per damunt les voreres.\nEn tan sols dos mesos, els agents van interposar fins a 402 denúncies. I ara, a aquelles se n'hi han d'afegir fins a 498 més (que són les que la policia ha posat entre gener i juny del 2018). Com també passava abans, durant aquest primer semestre la infracció estrella ha estat, de nou, anar per la vorera. De fet, pràcticament el 80% de les denúncies d'aquest 2018 (397) són per aquest motiu.\nPel què fa a l'altre centenar de denúncies, se subdivideixen en diversos incompliments. Entre aquests, circular parlant pel mòbil (36), pedalar amb auriculars a les orelles (25), anar dues persones en una mateixa bicicleta (14) o no respectar una senyal de prohibició (9).\nL'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, anuncia fermesa a l'hora de fer complir les normes. Sobretot, per evitar que els ciclistes pugin damunt la vorera en comptes de circular per la calçada. "Això és el que preocupa més la ciutadania; hi ha d'haver seguretat per als vianants, que són els més febles, i aquestes prioritats tinc intenció de fer-les complir", subratlla l'alcaldessa.\nAra bé, Madrenas també admet que, després d'aquells qui van a peu, venen els ciclistes. I que a ells, també se'ls ha de protegir. Per això, avança que vol estendre tota l'actual xarxa de carrils bici amb nous itineraris ciclables. I que aquesta serà, de fet, una de les grans apostes de l'equip de govern. "Crec fermament en la mobilitat sostenible, i Girona té la mida i les condicions adients per ser una ciutat que doni exemple", diu l'alcaldessa.\n144 actes a propietaris de gossos\nPer garantir el civisme, l'Ajuntament també controla que els propietaris de gossos respectin les normes. I aquí, no tan sols entra en joc la Policia Municipal, sinó també els agents ambientals. Durant aquest 2018, els dos cossos ja han aixecat 144 actes contra aquells propietaris de gossos que incomplien les ordenances.\nEn total, aquí dins hi ha incloses fins a 209 infraccions (perquè cada acta en pot dur aparellada més d'una). Per exemple, no tenir l'animal censat, portar-lo deslligat allà on no toca o bé no recollir-ne els excrements.\nL'alcaldessa de Girona lamenta que, en temes de civisme, passi una mica com amb els conductors i el cinturó de seguretat. "Tots n'entenem els beneficis, però fins que no hi ha mesures sancionadores, sembla ser que va per als altres", diu Marta Madrenas.\n"La ciutat no és cosa de l'Ajuntament, sinó de tots i cadascun dels ciutadans; i així com tenim molts drets, també tenim obligacions", hi afegeix l'alcaldessa. I es pregunta: "Hi ha algú a tot Europa que no entengui que s'han de recollir les caques de gos?".\nLa prova pilot, raonable i acordada\nL'alcaldessa de Girona també ha defensat la mesura de prohibir els gossos a tres espais públics de la ciutat: la plaça Miquel de Palol, la de l'Assumpció i el camp del Bèlit. D'entrada, Madrenas ja subratlla que la mesura es va prendre "de manera acordada" amb les associacions de veïns de la Devesa i Sant Narcís (que de fet, van ser les qui van fer la petició).\nPerò a més, a l'alcaldessa també li sembla "molt raonat" fer aquesta prova pilot, amb l'objectiu de garantir la convivència. "Siguem conscients que això, en cap cas, és anar contra els animals; però allò que cal és trobar un equilibri", afirma Madrenas. I conclou: "No és lògic que els nens, la gent gran o els joves es puguin estirar a la gespa, gaudir d'estones d'oci o córrer pel parc sense tenir por a patir problemàtiques d'insalubritat?".\nTossa de Mar dissenya setze propostes per fer front a la crisi sorgida del coronavirus


71ene setmana Federal Internacional de Cicloturisme. Del 2 al 9 Agost de 2009 | Cicloturisme 100 %, el blog d'Agustí\n← 71ene setmana Federal Internacional de Cicloturisme. Del 2 al 9 Agost de 2009 Saumur\nAmado, et trobarem a faltar. →\n71ene setmana Federal Internacional de Cicloturisme. Del 2 al 9 Agost de 2009\nPosted on 1 Setembre 2009\tby enargitsuga\nCom cada any la 1ª setmana d’agost la FFCT ha organitzat la seva màxima manifestació, la 71 ene Setmana Federa Internacional de Cicloturisme a Saint Omer. Am la família, el dia 31 de juliol empreníem el viatge que al llarg de tot França ens duria Fins a Montarguis\nEl dia1 d agost acabàvem el nostre trajecte fins a a Saint Omer. En arribar recollim els nostres dossiers i ens hem establert als allotjament previstos per l’ocasió. Aquesta vegada l’allotjament a les habitacions d’un lice que ens ha acollit.. Pel que fa als menjars, els sopars els farem al menjador de la permanence a càrrec de l’organització amb restauradors locals. Els dinars seran cada dia a on escigui dels recorreguts, i lesmorzar sera abans de sortir amb queviures que ens haurem preparat la nit abans.\nDesprès d’aposentar-nos al nostre allotjament, dia de turisme pels entorns de Saint Omer.\nA primera hora de la tarda cerimònia d’obertura. Els espectacles a càrrec de les entitats locals, seguit de les habituals xerrades de benvinguda, finalment una refrescant cervesa local de Saint Omer.\nDia 3 Agost. Excursió al país de Montreuil sur Mer.\nAmb el meu germà Víctor\nes la primera participació a SF hem fet un recorregut tranquil, al llarg de les poblacions de: Wizernes\ntambé amb fortificació a càrrec del famós enginyer Vauban. El darrers km de retor es traves de pobles típicament Flamencs, Seguint cap a Noordpeene, Arques la del cristalls i finalment S. Omer.\nLa descoberta de Kent i la catedral de Canterbury. A les 7 del mati 50 autobusos ens han carregat a mes de 2000 turistes a fi de portar-nos a Anglaterra. Al anar em travesat el canal de la Mancha amb el tren per sota el mar del Nord. Desprès d’una 50 de Km per carreters angleses, estretes i amb força tràfec, a encara circulen per l’altre canto, em arribat a la famosa abadia de Kanterbury. Desprès del dinar un\nEls participants a la setmana federal, a les 9 del mati es troben al velòdrom, i desprès d’uns discursos per part de les entitats, FFCT, ajuntament, Consell comarcal,… han empres una desfilada amb els millors vestits regionals al llarg dels carrers de Saint Omer. Pel que fa a nosaltres, em carregat les bicis als cotxes i em continuat cap a Bèlgica i Holanda a gaudir d’un dies mes de turisme a aquestes contrades.\nTotes les fptos clicant l’ enllaç.


Guy Standing: 'Hem d’optar a un sou per a tothom, tingui feina o no'\nÉlite Taxi celebra el dictamen de l’Advocat General del Tribunal de Justícia de la UE\tÉlite Taxi celebra el dictamen de l’Advocat General del Tribunal de Justícia de la UE\nParlem va duplicar facturació el 2016 fins a 1,3 milions\tParlem va duplicar facturació el 2016 fins a 1,3 milions\nLes entrades del concert dels Rolling Stones a Barcelona seran nominals per lluitar contra la revenda\tLes entrades del concert dels Rolling Stones a Barcelona seran nominals per lluitar contra la revenda\nAdif invertirà 2,3 MEUR per urbanitzar la llosa de cobertura del ferrocarril a Montmeló\tAdif invertirà 2,3 MEUR per urbanitzar la llosa de cobertura del ferrocarril a Montmeló\nPuigdemont crida l'empresariat a trencar l'status quo amb l'Estat perquè l'única alternativa al procés "és la decadència"\tPuigdemont crida l'empresariat a trencar l'status quo amb l'Estat perquè l'única alternativa al procés "és la decadència"\nJunqueras, després d'una reunió amb Airbnb: "Faran allò que sigui necessari per complir la llei i el reglament"\tJunqueras, després d'una reunió amb Airbnb: "Faran allò que sigui necessari per complir la llei i el reglament"\nEl PDECat acusa Rajoy d’intentar enganyar els catalans amb el pressupost\tEl PDECat acusa Rajoy d’intentar enganyar els catalans amb el pressupost\nLes Illes encapçalen la caiguda de la desocupació al país\tLes Illes encapçalen la caiguda de la desocupació al país\nEls turistes estrangers gasten 2.802 milions durant el primer trimestre\tEls turistes estrangers gasten 2.802 milions durant el primer trimestre\nLa Generalitat destinarà 28 milions d'euros fins el 2020 en crear un centre empresarial i de recerca sobre impressió 3D\tLa Generalitat destinarà 28 milions d'euros fins el 2020 en crear un centre empresarial i de recerca sobre impressió 3D\nGuy Standing: ‘Hem d’optar a un sou per a tothom, tingui feina o no’\nEntrevista al pare teòric de la renda universal bàsica, que presenta llibre a Barcelona, 'La corrupción del capitalismo'\nL’economista Guy Standing (1948), doctorat a Cambridge, és un dels pares teòrics de la renda universal bàsica: un sou per a tothom, tant si té feina com si no. També ha teoritzat molt sobre el precariat, la nova classe social que té feina ara sí, ara no, sense cobertures ni vacances pagades. Aquests dies és a Barcelona, convidat per la Literal Barcelona, fira de llibres i idees radicals, on presentarà el seu darrer treball, La corrupción del capitalismo (Pasado y Presente). Standing va predir fa un any l’emergència d’un monstre polític per culpa de les desigualtats socials. D’ençà que Trump va arribar a la Casa Blanca els rics comencen a interessar-se per ell. El conviden a Davos on el presenten com l’home que va pronosticar Trump i n’escolten les idees radicals sobre un sou per a tothom, sobre els perills de l’economia digital i sobre les falses promeses de la robotització. Es declara amic de la causa independentista, amb una posició radicalment d’esquerres, i no es mossega gens la llengua quan parla dels sindicats, que considera part del sistema.\n—Us he llegit una crítica del llibre al Financial Times, i m’ha sorprès: us deixaven bé!\n—Jo també l’he vista. Durant aquest darrer any, de sobte, molts representants de multinacionals, o el Financial Times, The Economist, o Le Monde, m’han vingut a cercar per demanar-me opinió. Em van convidar a Davos i tot, al gener. No hi estic avesat. Crec que s’han adonat que el sistema econòmic és tan desigual, i causa tanta inseguretat, i el precariat creix tant, que el resultat és… Donald Trump. I com que resulta que a la primera pàgina d’aquest llibre jo vaig predir l’emergència d’un monstre polític, doncs d’ençà que ha aparegut Trump molta gent m’ha vingut a cercar. I em diuen: tal com predeies, el monstre ha arribat!\n—A Espanya, el monstre no se n’ha anat mai. Hi manen els fills de Franco.\n—Ho són. Són els fills de Franco. I l’argument d’aquest llibre és que els neoliberals dels vuitanta i els noranta, els que van continuar la tradició populista de Franco i de gent com Reagan i Thatcher, han deixat pas a la dominació directa del capital financer. No tenim cap agenda neoliberal, ara. És capitalisme financer nu i cru. I crec que teniu raó: a Espanya teniu la continuació d’una dreta molt autoritària que, paradoxalment, i sense haver-se mogut gaire, ara va en harmonia amb la situació global.\n—No us preocupeu, que l’economia digital ho resoldrà tot!\n—El capítol sisè el dedico a l’economia de les plataformes digitals. Tal com existeix avui, és una nova forma de capitalisme rendista. Què fan les app? Són intermediaris entre una empresa i un treballador. O entre una empresa i un proveïdor. En anglès en diem labour broker. Tota la idea es basa en el fet que jo poso en contacte els dos extrems i em quedo un 25% o un 30% de cada transacció. Si entres a un taxi Uber, per exemple, de la carrera que paguis, un 25% se la quedarà Uber. Això és una forma de renda. Molt sofisticada. Però renda al capdavall. Les app són la metàfora de la nova forma de capitalisme rendista. Les app ens exploten a tots. Fins que no tinguem una política més progressiva, tots serem vulnerables. Avui ni ens adonem fins a quin punt ens exploten.\n—Però amb una app em faré ric. Puc llogar el pis. Sóc empresari gràcies a AirBnb.\n—Hi ha molta fantasia en l’economia digital. Hi ha molta falsa consciència. No fem sinó intensificar una forma d’autoexploració. El sentiment que ens hem de vendre a nosaltres mateixos. Com a societats, perillem de convertir-nos en béns de consum. Alguna gent se’n surt. Però accentua la nostra vulnerabilitat. Si cedeixo el meu apartament, on dormiré? Has de tenir dos apartaments, oi? Doncs la majoria de la gent no els té pas. Aleshores, per què no llogo la cuina? O l’habitació? Això és decadència de la teva privacitat, de la teva personalitat. Et converteixes en un instrument de creació de riquesa.\n—A Barcelona s’ha demostrat que la majoria de pisos que trobes a Airbnb és de gent que en té centenars.\n—Exactament. Hi ha una gran ironia, en tot això. Com més apartaments tingui disponibles una ciutat, més augmenten els sense-sostre. Perquè, com dieu, són els grans propietaris que tenen els pisos, els lloguen per mitjà de plataformes, cosa que fa pujar el preu, i el precariat no els pot pagar. I es queden sense casa. Que una ciutat tingui molts pisos disponibles fa que hi hagi més sense-sostre.\n—Escolteu, no ens hem de preocupar per res. Els robots treballaran per nosaltres.\n—A Silicon Valley em van convidar per parlar-ne. Sempre els dic que amb l’automatització, els robots donen més feina. No pas menys. Més. Però si estem tots enganxats a les aplicacions, als ordinadors, i controlats per Facebook, Google i la Wikipedia. Estem constantment a les nostres màquines. I això és una forma de control del sistema. Et lleves al matí i no passen ni quinze minuts que ja fas anar la maquineta. Amb el primer cafè! En lloc de relaxar-nos. O tenir sexe, no ho sé. L’altre dia vaig mirar algunes xifres i són espectaculars. La meitat dels beneficis de publicitat que aporta el món a internet, l’any passat, va anar a Facebook i Google. La meitat, només a dues companyies. N’extreuen rendes. I tots nosaltres treballem de franc per a ells. De franc. Hi aportem la nostra informació. Les nostres dades, a la xarxa de franc. Això també és part del capitalisme rendista.\n—L’argument del vostre darrer llibre, La corrupció del capitalisme, quin és?\n—L’argument d’aquest llibre és el següent. Com que tenim aquest sistema de capitalisme rendista, la distribució de salaris i ingressos del segle XX s’ha enfonsat. I això vol dir que no podem confiar a apujar els sous. No podem confiar-hi. Perquè el sistema ja no t’ho permet. El mecanisme dels salaris s’ha trencat. Això ens porta a la gran idea, que és el darrer capítol. Quina és la forma de distribució dels ingressos que desmantelli el capitalisme rendista d’ara? I la resposta, crec, és fer dues coses fonamentals. Primera, establir un sistema de fons sobirans. Crear un mecanisme que col·lectivitzi els ingressos de renda actuals. Amb recaptacions fiscals a tota forma de renda. Recuperant allò que és comú. Aquest fons sobirà, en cert sentit, seria una manera de nacionalitzar el control del capital. I fent això pots utilitzar el fons per fer inversions ecològicament sostenibles. S’eviten els paradisos fiscals i, finalment, es fa servir per donar una renda bàsica universal. Hem d’optar a la renda bàsica universal. Un sou per a tothom, tingui feina o no. Una renda que permeti de viure. Millorar salaris no servirà de res.\n—Intenta millorar els salaris a Espanya. Milions de feines se n’aniran a Àsia. Acabarem adonant-nos que en una situació mundial, en què la desigualtat existeix arreu, has de tenir un sistema diferent. I aquí és on entren en joc les polítiques progressives. I és evident que els mercats financers ‘hi oposaran. És així.\n—Quan vau anar a Davos i els explicàveu això, ningú no va adonar-se que, fins i tot per a ells seria positiu?\n—Doncs sí. I és la part interessant. Em van demanar que presentés el llibre a un grup reduït de CEO. Respecto la discreció que em van demanar. Però sí que us dic que, al meu costat, hi havia un dels homes més rics del món. Tal com ho sentiu. I al final fa: ‘Dieu que el sistema està manipulat, i juga a favor dels rendistes.’ I dic: ‘Sí.’ I ell respon: ‘Hi estic d’acord i és una desgràcia.’ Tenia l’honestedat intel·lectual de dir-ho, tot i ser ell mateix un rendista. I em va dir: ‘Ens hem quedat massa. Hem guanyat massa.’ Se n’adonen, que han creat un nou monstre, representat per Trump, i el Brexit, i Le Pen, i la darrera cosa que el capitalisme vol és una economia mundial inestable. Volen fer beneficis. Per tant, la darrera cosa que voldrien és un canvi cap a l’extrema dreta de Franco, Trump, neofeixistes, etc. Per això crec que comencen a deixar-se convèncer. Em trobo en una situació estranya: políticament a l’esquerra, per primera vegada les multinacionals em conviden sovint.\n—Rebre un sou perquè sí? No me’l mereixo.\n—Aquesta setmana es publica un llibre nou, en anglès, on responc també a aquesta qüestió. Basic Income, and How we could make it happen (‘Renda bàsica, i com podem fer-la realitat’). És el resum de trenta anys. Perquè fa trenta anys que hi treballo. Primer: si reps una herència privada, vol dir que reps una cosa sense haver-te-la treballat. Com la renda bàsica universal. No has fet res per rebre-la. Amb l’herència, és ton pare que va fer no sé què. O l’avi. Però hauríem d’acceptar que la riquesa que heretes, o la que hereto jo, o la del veí, tenen més a veure amb els esforços dels nostres avantpassats, i de moltes generacions. I què en sabem, en el fons? No sabem si l’herència és gràcies al meu avantpassat, o al teu, o de tota la resta. I en cert sentit, la renda bàsica universal és un dividend social que pagues a la gent, i que tots rebríem gràcies als esforços de tots els nostres pares, i tots els nostres avis, i els avantpassats de tothom. I això ajuda a la solidaritat social. Per tant, sí que la mereixes. I tant que sí. Com a ésser humà. Aquesta és la primera resposta que et donaria.\n—Per què dieu que l’herència que rebo no sabem si és gràcies al meu avi, i no al vostre?\n—Molta gent que s’ha fet rica, si en mires la història, veuràs que s’ha fet rica gràcies a gran quantitat de recursos públics, i d’ajudes. Mira Facebook. No existiria sense les WWW, inventada per un home que no va voler fer-ne diners. Ho va donar de franc per tothom. N’hem vist tants, de casos com aquest! Un que dóna de franc i després uns quants que es fan rics. L’hereu de Facebook no deu res al que va inventar la WWW ? Vull dir això.\n—Heu participat en proves pilot de la renda bàsica universal. No és teoria i prou. On heu estat?\n—L’Índia, l’Àfrica, Finlàndia, que, com dèieu abans, el fa un govern de dretes, però només per a desocupats (que per mi no és ben bé igual, però almenys va en la direcció i fan servir la retòrica). Sóc a punt de començar-ne un a Ontario, Califòrnia, Oakland, que és privat. Un altre, de molt gran a Kenya, amb una ONG que es diu Give Directly. Fins i tot sé que se’n prepara un a Barcelona.\n—Perdoneu? A Barcelona?\n—Sí. A Barcelona es prepara un projecte pilot de renda universal. Al barri del Besòs. Basat en un projecte del Canadà. De moment, només és en fase de planificació. Són molt importants, les proves pilot, perquè convencen els crítics. Per exemple, els que diuen que la gent, amb diners, es convertiria en gandula. Doncs no. Del pilot de l’Índia en vam fer un llibre amb els resultats. Vam donar un sou a 6.000 persones. Homes, dones i nens. Escollíem àrees i, durant 18 mesos, tothom rebia un sou, treballessin o no. Va millorar la nutrició dels nens, la salut de tothom, i, ves per on, l’activitat econòmica va millorar. Com us deia, la gent hi guanya seguretat, i per això comencen negocis. Vam apujar el nivell econòmic de la zona. Res de ganduls.\n—Cap gandul? Costa de creure?\n—Molt pocs. I us diré per què: hi ha la pressió moral. Tu que reps, contribueix. Això passa.\n—Quines altres conseqüències té, rebre un sou perquè sí.\n—La renda bàsica universal reforça la llibertat republicana. La llibertat de dir que no. De trobar gent d’estatus similar. De no estar sota la teva voluntat. No em pots dominar més. Penseu en moltes dones. Podran deixar aquestes relacions opriments. Només em quedo amb ell perquè necessito els seus diners. I mira que l’odio. Doncs això s’acaba. Penseu també en els discapacitats, per exemple. Depenen de la gent, i la burocràcia. Ho hem vist en proves pilot a l’Índia. D’entrada tots recuperen la dignitat i veuen que són importants. I s’alliberen. Aquesta part d’alliberament és bàsic. I el tercer argument és aquest: la renda universal bàsica dóna seguretat. I la seguretat, ens han ensenyat els psicòlegs, és molt important. Si no en tens, el teu coeficient intel·lectual baixa, prens decisions equivocades, estàs tens. I la seguretat ajuda a tenir força mental, veiem que la gent es fa més altruista, més tolerant als estrangers i als immigrants.\nEls del precariat consideren els sindicats representants del sistema\n—Qui ho paga, tot això?\n—Aquesta és la resposta que dono al llibre. El capitalisme rendista és immoral i sense control. Hem de construir el fons sobirà que us deia.\n—Passem ara al precariat. Com el descriuríeu per a algú que no ha sentit mai la paraula?\n—Primer, són gent forçada a una vida laboral inestable. Tenen feina ara sí, ara no. Contractes curts. Sense cobertures. La majoria dels periodistes se centren en aquest aspecte. No és l’únic. Per mi és el menys important. Perquè també hi ha tota la feina que no es cobra: fer contactes, fer currículum per a centenars de feines, fer cursos nous. És viure explotat fora del lloc de treball i de l’horari laboral. Un altre aspecte és que el precariat, en molts casos, és gent amb un nivell d’estudis superior al que correspon a la feina que fan. No fan servir les seves qualitats. Un altre és que no tenen vacances pagades, ni pensions, ni baixes de maternitat. L’estat ha canviat tant que ara no reben subsidis estatals de cap mena. I també perden drets civils. Si algú comet una injustícia amb tu (un buròcrata, el teu cap) creus que hi podran fer res? Es troben perduts. I drets polítics, tampoc en tenen. A diferència del vell proletariat, que tenien partits socialdemòcrates, o partits socialistes, aquests no tenen cap partit que els representi.\n—Ni sindicats. Sindicats, tampoc no en tenen.\n—Justa. Ahir a la nit ho explicava tot sopant a uns sindicalistes. Quan faig una reunió amb precariat, i parlo dels sindicats, rebo això [fa botifarra]. Arreu del món em passa el mateix. Escolten la paraula i se’n van al bar. Consideren els sindicats els representants del sistema. O els sindicats canvien, o això continuarà igual. Per això els sindicats s’han de transformar en representants de la gent contrària a l’estat. Ho deia ahir, si vols exagerat, però bàsicament correcte: pel proletariat el patró és l’enemic. Pel precariat, és l’estat.\n—Desenvolupeu-ho, si us plau.\n—Són les institucions de l’estat que produeixen el capitalisme rendista. Les institucions estatals són les que fan que no tinguin subsidis de cap mena. Les institucions estatals permeten les portes giratòries. Aquests són els enemics. Les nostres prioritats, i la nostra retòrica, ha de canviar.\n—Els sindicats, que viuen de l’estat, contra l’estat? No ho veig clar.\n—Els sindicats travessen una crisi. Per això cauen. Ho saben. I per això, en alguns països, veiem com apareixen noves organitzacions.\n—Seguiu la política catalana i el desig de ser independents? Com ho veieu?\n—Tinc bons amics catalans que són molt partidaris de la independència de Catalunya. I el segon llibre de la meva sèrie, titulat Precariat Chapter, té una portada amb una fotografia d’una manifestació on onegen banderes catalanes. Quan l’editor me la va ensenyar, em va demanar, t’agrada? Vaig dir que sí, però per dins vaig pensar, no li diguis per què, que encara me la farà treure. [Riu.] Vaig enviar-ne una còpia a Javier Ravientos i David Casasses. I em van dir: ‘Ei, gran tria!’ [Riu.] He de dir una cosa: no sóc nacionalista de cap mena. Ara, crec que en aquest moment, el localisme i la reconstrucció de la comunitat no té res a veure amb el nacionalisme. És una altra cosa. És el nosaltres contra les finances. Mira el Regne Unit. Es podria interpretar el nacionalisme escocès com un rebuig de la City de Londres. I aquí, contra Madrid i el Banc Central Europeu. I per tant, sé perfectament qui són els meus. Al mateix temps, sé que el nacionalisme pot portar al patrioterisme. Però si fos català, sé perfectament quins serien els meus.\n—Aquí, poc racisme ni sentir-se superiors, tal com ho veig jo.\n—En aquest període de capitalista rendista, una de les coses que volen els rendistes, i han aconseguit, és l’esfondrament de comunitats. Ja no tenim sentiment de pertànyer a una comunitat. I els catalans representeu, des del meu punt de vista, i en els meus llibres, la construcció de solidaritat. L’economia també construeix solidaritat a escala local. Teniu la llengua, les tradicions, la història i la cultura. I són vitalment importants de rescatar. Ara i aquí. Per tant, intel·lectualment, no tinc cap mena de problema. En el cas català, sé perfectament a quin costat sóc.


Dimecres, 7 de maig del 2014 | 18:39\nMoltes enquestes s'equivoquen. És una constatació. Fixem-nos només en els baròmetres previs a les eleccions al Parlament del 2012.\nL'autoengany no allibera\nAmants de la hipèrbole i propensos a usar la realitat com a pretext per a la bravata, aquests artefactes setmanals de vegades no es deuen haver compadit prou bé del valor polític de la veritat.\nLes claus de les eleccions europees\nEls Amics de les Arts, Els Pets, Talco i Brams són els caps de cartell de l'Acampada Jove 2014, enguany també convocada a Montblanc. El festival musical més important dels Països Catalans assoleix, aquest 2014, la seva 19a edició.\nJunqueras: "Aquest és un procés de majories, no d'un partit"\n"Més que un procés sobiranista, com sovint se l'etiqueta, és un procés democràtic que té com a objectiu viure i conviure en una societat més lliure i justa".\nVillatoro: "Una economia que té uns interessos diferenciats i específics necessita un estat còmplice"\n"L'estat et pot anar a favor siguis ric o pobre. I en contra. Siguis ric o pobre. És bastant comprensible que tots, rics i pobres, vulguin un estat que els vagi a favor".


Fire!! 14: W imie\nL’Institut Francès acull la nit inaugural del Fire!!, amb la projecció de la pel·lícula polonesa ‘W imie... (Amarás al prójimo). Adam, sacerdot, centra la seva tasca en un apartat poble rural de Polònia amb joves exclosos de la societat. Creu que allà els seus més íntims desitjos es podran reprimir sense problemes, fins que coneix el Dynia i tota la seva fortalesa s’ensorra. El director Malgoska Szumowska presenta aquest drama costumista en què mostra sense pudor l’ànima d’home atrapat en un dilema moral. El film va rebre el premi Teddy a la millor pel·lícula a la Berlinale de l’any passat. L’entrada és gratuïta amb invitació, fins completar l’aforament.


La indispensable harmonització en els impostos cedits a les autonomies no ha de resultar d’una negociació precipitada per la necessitat d’aprovar els Pressupostos\n03 de de desembre del 2020. 19:47\nEUROPA PRESS O CANAS POOL\nLafiscalitat s’està convertint en l’eix central del debat públic, al venir a coincidir diverses dinàmiques que així ho afavoreixen. Entre aquestes, l’eclosió de la digitalització i sostenibilitat com a nous vectors econòmics, les disfuncions del model vigent, el malestar social, i el necessari augment de la despesa pública.\nAixí, ladigitalització ha sacsejat els sectors tradicionals i ha generat unanova economiasustentada en el digital, amb les grans plataformes tecnològiques com a exemple més evident. Al seu torn, la sostenibilitat s’ha incorporat com a element indefugible en el fer de les empreses. Unes transformacions profundes a les quals encara no ha respost la nostra fiscalitat, que ha de ser capaç degravar l’economia digital i estimular la sostenibilitat.\nPer la seva part, les disfuncions, que arrosseguem de fa dècades, resulten ja notòries. Entre d’altres,l’elusió fiscal que, legalment, permet reduir, o fins i tot evitar, la tributació. Lafalta d’harmonitzacióimpositiva entre estats de la Unió Europea, o entre comunitats a Espanya, facilita l’esmentada elusió, especialment a grans rendes i patrimonis. Això indigna els qui compleixen estrictament les seves obligacions, i alimenta el creixent malestar social. Finalment, les destrosses de la pandèmia exigeixen unadespesa pública més gran, que caldrà finançar via més ingressos tributaris.\nPer això, és una bona notícia la voluntat del Govern de constituir unacomissió d’experts que, lluny de la immediatesa i els interessos d’uns o d’altres, analitzi i proposi unnou marc fiscal. I és en aquest context que s’hauria d’haver abordat la indispensable harmonització en els impostos cedits a les autonomies. Una reforma de tal naturalesa no ha de resultar d’unanegociació precipitada per la necessitat d’aprovar els Pressupostos, com ha succeït aquests dies. Ha sigut una innecessària manera de deslegitimar la iniciativa, i donar ànim a les injustificablesposicions de la presidenta de Madrid.


Cures infermeres a la persona amb trastorns endocrins  | Infermeria Clínica II (UB) | Unybook\nCures infermeres a la persona amb trastorns endocrins (2017)\nCures infermeres a la persona amb trastorns endocrins\nOna Muñarch Garcia 3r Infermeria Infermeria Clínica II: Cures infermeres a la persona amb trastorns endocrins Repàs anatomofisiològic § Sistema endocrí à funciona com a regulador de múltiples processos corporals a través de la acció de les hormones.\n§ Organitzar/regular el funcionament fisiològic de tots els sistemes i òrgans i que aquests estiguin en equilibri.\n§ L’hipotàlem és l’òrgan que s’encarrega de regular la funció de les hormones.\n§ Hormona à substància química (majoritàriament proteïnes) secretada per una cèl·lula o grup de cèl·lules que exerceix efectes fisiològics sobre altres cèl·lules de l’organisme. Depenent de l’estímul que desencadena l’estimulació, aquest desencadenarà una cadena de reaccions que duran a terme la regulació del sistema fisiològic.\nGlàndules endocrines Hipòfisis § Es divideix fonamentalment en dos àrees: - Posterior (neurohipòfisis) à emmagatzema productes de secreció de l’hipotàlem.\n- Anterior (adenohipòfisis) à segregació de totes les hormones.\n* Si la adenohipòfisis no funciona, tot el sistema endocrí es veurà afectat.\nAdenohipòfisis § Hormones tròpiques (estimulen a glàndules) - TSH (tirotropina) à estimula la glàndula tiroides - LH i FSH (gonadotropines) à estimula als ovaris i els testicles.\n- ACTH (corticotropina) à regula la secreció de les hormones produïdes per les glàndules suprarenals.\n§ Hormones no tròpiques (actuen sobre les cèl·lules diana) Ona Muñarch Garcia 3r Infermeria - STH (somatotropina), GH (hormona del creixement) à Augmenta la síntesi de les proteïnes i l’ús de les gasses. Facilita també el creixement dels ossos i els cartílags.\n- PRL, PL (prolactina) Neurohipòfisis § Oxitocina - Contrau l’úter en el part (contraccions uterines) - Contrau el múscul llis dels conductes galactòfors en resposta a la succió.\n§ ADH (vasopressina). Hormona antidiürètica (regulació homeòstasi) à Estimula la reabsorció d’aigua en els ronyons fent que el volum d’orina disminueixi. Impacte hidroelectrolític molt gran.\nTiroides § La TSH (segregada en l’adenohipòfisis) estimularà la secreció de les hormones T3 i T4 (reguladores de la tiroides).\nFunció § T3 - 10% - El seu efecte és més potent que la T4 - Vida mitja de 24 hores § T4 (tiroxina) - 90% - Menys potent que la T3 - Vida mitja de 7 dies § Funcions conjuntes - Augmenta l’activitat metabòlica de la major part dels teixits.\n- Augmenta el catabolisme dels greixos, lípids e HC.\n- Estimula la captació de glucosa per la cèl·lula - Augmenta la FC - Estimula l'activitat del SNC § CT (calcitonina) - Regula el metabolisme del calci en sang - Estimula el seu depòsit als ossos Paratiroides (funció) § Paratohormona - Regula els nivells de calci - Estimula la absorció de calci en l’intestí.\nOna Muñarch Garcia 3r Infermeria Glàndules suprarenals (adrenals) § § § § § Noradrenalina (medul·la) Aldosterona (escorça) Adrenalina (medul·la) Cortisol (escorça) Androgenocorticoides (escorça) Suprarenals (funció) § Aldosterona (mineralcorticoides) à reabsorció de Na en el ronyó i H2O, augmentant el volum plasmàtic i la pressió arterial.\n§ Cortisol (glucocorticoides) à regula el metabolisme dels greixos, proteïnes i carbohidrats.\n- Augmenta el catabolisme proteic (proteïnes) à producció de teixits - Incrementa la producció de glucosa (hidrats de carboni) à aport d’energia en els nous teixits.\n- Augmenta els líquids plasmàtics - Antiinflamatori à redueix la inflamació dels teixits lesionats (estimulació de noves cèl·lules).\n§ Adrenalina i noradrenalina (catecolamines) - Afavoreix la glucogenòlisis - Augmenta la FC, FR, PA, - Situació d’estrès à Augmenta el reg sanguini al cervell, però al mateix temps hi haurà vasoconstricció als vasos dels intestins i també hi haurà redistribució de la sang de la pell (pal·lidesa) cap als músculs. Els músculs necessitaran més oxigen, és per això que la freqüència cardíaca i respiratòria augmentarà. Hi haurà més demanda d’energia, el que farà que s’estimuli la producció de glucosa (lisis del glucogen, energia ràpida).\nÒrgans del teixit endocrí Pàncrees § Insulina à facilita que les cèl·lules absorbeixin la glucosa que circula per la sang.\n§ Glucagó - Augmenta la síntesi de glucosa nova a partir dels aminoàcida.\n- Augmenta la glucogenòlisis hepàtica.\n§ Somatostatina - Inhibeix la secreció del glucagó i de la insulina.\n- Inhibeix la motilitat gàstrica, duodrenal i de la vesícula biliar, docs limita la absorció a través del tub digestiu.\n- Redueix la secreció d’àcid clorhídric, pepsina, gastrina, secretina, sucs intestinals i enzims pancreàtics.\n* S’estimularà quan les reserves estiguin plenes (evitar sobresaturació) Ona Muñarch Garcia 3r Infermeria Trastorns de salut més freqüents Trastorns de la hipòfisis Glàndula Hipòfisis Hipotàlem Hiposecreció Diabetis insípida, enanisme Paratiroides Hipotiroidisme Mixedema Hipoparatiroidisme Malaltia d’Addison Diabetis Mellitus Paratiroides Suprarrenal Pàncrees Hipersecreció SIDAH Acromegalia, gegantisme Hipertiroidisme Malaltia de Graves Hiperparatiroidisme Síndrome de Cushing Hipoglicèmia Diabetis Insípida § Alteració que cursa amb un dèficit de la hormona antidiürètica o per una resistència a la seva acció (segregada per la neurohipòfisis).\nNo està relacionada de cap manera amb el sucre.\n§ Hi haurà conseqüències com la deshidratació i descompensació electrolítica i hemodinàmica.\nEtiologia i tipus § Diabetis insípida neurògena o idiopàtica - Defecte de la síntesi de ADH per lesió del hipotàlem - Causes à tumors cerebrals, infeccions, AVC, TCE § Diabetis insípida nefògena - Defecte en la resposta tubular renal a la ADH.\n- Nivells de ADH normals - Causes à medicaments nefrotòxics (mala perfusió que acaba afectant al ronyó).\n§ Diabetis insípida psicògena (no relacionada amb el ronyó) - Secundària a la ingesta de grans quantitats de líquid (potomania) Manifestacions clíniques § Poliúria (24h – 5l a 10l) à augmenta en molta quantitat l’excreció d’orina. També augmenta la sudoració.\n§ Polidípsia à Augment de la sensació de set.\nOna Muñarch Garcia 3r Infermeria Tractament farmacològic habitual § Diabetis Insípida Neurògena - Rehidratació - Administració de vasopressina exògena de per vida.\n§ Diabetis Insípida Nefrògena - Administració diürètics (tiazídics) Rol de col·laboració CP: Desequilibri hidroelectrolític SA Fallo eliminació renal / consum inadequat líquids Activitats: § Administració de líquids via endovenosa.\n§ Fer balanç hídric § Realitzar analítica (bioquímica: Na+, K+) i mesurar osmolaritat sèrica i urinària) segons la prescripció mèdica.\n§ Valorar signes característics de deshidratació (pell, mucoses, estat de consciència...) § Detecció precoç Tractament infermer Intervencions infermeres relacionades amb els coneixements deficients.\n§ Planificació al alta (NIC 7370) - Informació sobre el tractament - Seguiment dels controls - Possibles complicacions * Adaptar-ho al context real del pacient. Per saber la diüresis, si el pacient porta bolquer es podria posar una sonda vesical. En cas de que no es pugui sondar, pesarem el bolquer sec i el mullat i amb la resta obtindrem la diüresis.\nSIADH (Síndrome de secreció Inadequada de la Hormona Antidiürètica) § Alliberació mantinguda de ADH en absència dels seus estímuls habituals. No permetrà que el ronyó elimini aigua igual que tampoc pugui eliminar els ions (Na...) § En condicions normals els estímuls que activaran la hormona antidiürètica seran la hiperosmolaritat, hipotensió i hipovolèmia, però quan tenim problemes en la secreció d’aquesta hormona aquests es veuen afectats de diferent manera.\n- Hipoosmolaritat à immediat a la retenció, no hem disminuït la concentració d’ions, sinó que s’ha diluït la sang per la retenció d’aigua deguda a l’excés de la hormona antidiürètica. La hormona antidiürètica es veu estimulada quan hi ha una situació d’hiperosmolaritat (diluir la sang, no tanta concentració ions).\n- Hipertensió à els vasos es sobredilaten per l’augment de volum en sang, a nivell sistèmic es donarà una compensació que acabarà normalitzant els valors de tensió arterial, inclús poden baixar una mica.\n- Hipervolèmia à immediatament augmentarà el volum en sang, gràcies als mecanismes de compensació, el volum es normalitzarà.\nOna Muñarch Garcia 3r Infermeria § Característiques à Es produeix una retenció de líquids sense edema (el líquid és circulant, no s’acumula als teixits, està dins dels vasos sanguinis).\nAixò provocarà una hemodilució (hiponatrèmia < 130 meq/l). Tots els ions estaran per sota de la seva concentració normal, per la quantitat d’aigua retinguda en els vasos.\n§ Etiologia - Traumatismes cranioencefàlics - Infeccions (meningitis) - Malalties pulmonars - Alguns fàrmacs són capaços d'estimular la producció de aquesta hormona per l'hipotàlem.\nManifestacions clíniques § § § § Retenció de líquids = hipervolèmia (reacció immediata) Hiponatremia dilucional / hipoosmolaritat Osmolaritat elevada en la orina Per hiponatrèmia i hipoosmolaritat (baixa concentració dels cossos en el plasma) - Letargia (hipoactivitat, deteriorament de les activitats neurològiques) - Confusió - Reflexes lents * Haurà de treballar més el cor (dificultats per pacients amb insuficiència cardíaca) * Aquesta retenció de líquids podria acabar provocant un edema cerebral, ja que augmentaria el líquid al cervell i els capil·lars pot ser que no poguessin suportar aquest líquid i que aquest passés la barrera hematoencefàlica.\nTractament habitual § Tractament farmacològic - Restricció hídrica +/- ingesta de sal (hiponatrèmia lleu) - Administració de sèrum fisiològic hipertònic (greu) - Diürètics a dosis baixes * Si fracassen aquests mètodes à administrar fàrmacs que bloquegen l’acció de la ADH (liti, demeclocina...). Es podria sotmetre al pacient a diàlisis com a una fet puntual, no se solucionarà l’arrel del problema. Evitar situacions de risc.\nRol de col·laboració CP: Desequilibri hidroelectrolític SA Fallo eliminació renal / Consum inadequat líquids Activitats: § Administració de líquids via endovenosa.\n§ Valorar signes característics de deshidratació (pell, mucoses, estat de consciència...) § Detecció precoç ...\nInfermeria Clínica II - Cures infermeres a persones amb trastorns endocrins (III): Diabetis Mellitus (2017) Apunte