El Govern espanyol prorrogarà tres mesos més la suspensió dels desnonaments i les mesures dels lloguers - Social.cat\nEl Govern espanyol prorrogarà tres mesos més la suspensió dels desnonaments i les mesures dels lloguers\nLa PAH exigeix a Sánchez que s’aprovi urgentment la llei per a protegir el dret a l’habitatge, un acord del govern de coalició\nDimecres, 14 d'abril de 2021 | 10:30 h\nActivistes pel dret a l'habitatge demanen que s'aturin els desnonaments | Blanca Blay (ACN)\nEl president del Govern espanyol, Pedro Sánchez, ha anunciat aquest dimecres durant la seva compareixença al Congrés que un cop acabi l'estat d'alarma el pròxim 9 de maig el seu executiu prorrogarà tres mesos més totes les mesures dels darrers reials decrets en matèria de desnonaments i lloguer.\nSánchez ha assegurat que l'objectiu del seu govern és que “no es quedi ningú enrere” i ha defensat “una vida digna”. D'aquesta manera es prorrogarà tres mesos la possibilitat de demanar una moratòria o condonació parcial del lloguer quan el propietari sigui un gran tenidor o una entitat pública. També s'amplien tres mesos els contractes que es poden acollir a una pròrroga extraordinària de sis mesos del lloguer en els mateixos termes que el contracte que expiri.\nA més, es prorroga la suspensió dels desnonaments i llançaments a arrendataris vulnerables sense alternativa habitacional, incloses les llars afectades per processos de desnonaments que no derivin de contractes de lloguer, sempre i quant hi hagin dependents, víctimes de la violència masclista o menors d'edat a càrrec.\nTotes aquestes mesures tenien vigència fins a la finalització de l'estat d'alarma, el 9 de maig, i es prorrogaran fins el 9 d'agost. Segons Sánchez es complementen amb altres mesures que ja estan en marxa sobre habitatge, entre les que pretén sumar en breu la Llei d'Habitatge.\nLa PAH exigeix l’aprovació d’una llei d’accés a l’habitatge\nAquest mateix dimecres, la Plataforma d’Afectats per la Hipoteca ha celebrat la moratòria, però ha exigit al Govern de Pedro Sánchez que aprovi la llei que garanteixi el dret a un habitatge digne, un dels acords del govern de coalició que encara no ha estat materialitzat. “La situació que es viu a l’Estat espanyol és més alarmant que mai”, han denunciat en un comunicat. “Els grans propietaris han anunciat fins a 40.000 desnonaments per impagament del lloguer quan finalitzi l’estat d’alarma”, manifesten.\nLa PAH ha recordat que el passat 26 de març més de 100 organitzacions de tot l’Estat van enviar una carta al ministre de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana, José Luis Ábalos, i a la ministra de Drets Socials i Agenda 2030, Ione Belarra, per exigir “total transparència” en tot el relatiu a la proposta de la llei d’habitatge.\nLa plataforma, però, carrega contra Ábalos, i punta que “novament” el ministre “no escolta les peticions del moviment d’habitatge”, negant-se a fer públic en què consistirà la llei.


Enhorabona als escocesos per haver votat - Construïm la Catalunya independent\nEl més important de la històrica votació que ha viscut Escòcia és el fet d’haver votat. El referèndum s’ha fet de la forma més civilitzada, democràtica, dialogant i educada que podríem esperar. Tots els ciutadans han hagut de reflexionar molt profundament sobre el futur d’Escòcia, i finalment s’ha pres una decisió democràtica. Una decisió democràtica que ha demostrat que el resultat no ha estat cap allau, que hi ha una part important dels escocesos que no estan contents amb la seva relació amb el Regne Unit, i que per tant era molt important que el referèndum se celebrés amb les màximes garanties democràtiques i el màxim respecte per part de tothom.\nA Escòcia aquests dies s’ha viscut un gran ambient democràtic, absolutament oposat a la mena de fragmentació social o ruptura interna que els antidemòcrates de l’estat espanyol han començat a anunciar per Catalunya, per tal d’atacar la nostra voluntat de votar per decidir el nostre futur. Enhorabona, per tant, a Escòcia, enhorabona al món per mostrar una actitud respectuosa, i molt malament per l’estat espanyol, per haver interferit en el procés democràtic escocès amb els seus escarafalls d’allò més barroers criticant el fet de que es pugui celebrar un referèndum per decidir una cosa tan important com l’estat del qual es vol formar part.\nAmb la votació del No a la independència, Escòcia ha guanyat una promesa del Regne Unit d’augmentar els seus poders autonòmics per tal d’aconseguir un millor acontentament de la població escocesa en la seva relació amb el Regne Unit. Jo entenc perfectament que hi ha molts escocesos que creuen que formar part del Regne Unit és bo per ells i pel seu país, i això cal respectar-ho. No he entès, durant els últims mesos, el que m’ha semblat un excessiu entusiasme dels catalans sobiranistes a favor de la independència d’Escòcia. Cada país és diferent, i Escòcia evidentment pot tenir molts motius racionals per preferir ser part del Regne Unit que Catalunya no té per ser part de l’estat espanyol. Crec que el Regne Unit ha comès alguns errors: hauria estat millor especificar la millora d’autogovern promesa per Escòcia d’entrada, per oferir una alternativa honesta i atractiva a la independència, en comptes de fer-ho a córrer cuita al final, quan les enquestes indicaven que la victòria del No no estava assegurada. Tot i això, ara el Regne Unit pot mirar de reparar aquest error, no defraudant els escocesos que han votat en contra de la seva independència, i reconciliant als que han votat Sí amb el resultat democràtic.\nD’altra banda, els catalans ens podem sentir molt orgullosos aquests dies. Tant els nostres representants polítics com la societat civil estem fent les coses molt bé. La gran Via Catalana d’aquest 11 de setembre i de l’any passat ens han fet emocionar, i han mostrat al món la nostra determinació per aconseguir la nostra llibertat nacional. Tenim una majoria clara al nostre Parlament que està fent els passos adequats per celebrar la consulta el 9 de novembre i continuar amb el nostre procés sobiranista. Malgrat tenir programes polítics molt diferents, els partits que donen suport a la consulta fins ara han acabat unint-se per fer les coses bé. Seguim endavant!\nFinalment, crec que avui cal fer una crítica a Vilaweb. Vicent Partal afirmava, en la seva anàlisi sobre el referèndum escocès d’aquests últims dies, que el resultat a Glasgow era molt important, perquè si guanyava el Sí a Glasgow, ni que fos per molt poc, aleshores això indicaria una victòria del Sí general perquè a la resta del territori arrasaria. Ja sabem el resultat: a Glasgow el Sí ha guanyat per 53.5% contra el 46.5% del No, i al conjunt d’Escòcia, victòria claríssima del No. Anem amb compte, doncs, en fer prediccions polítiques o afirmacions generalistes que no es basen en bones informacions. A Vilaweb li convé tenir una diversitat d’opinadors amb punts de vista diferents i ben contrastats. No vull ara excedir-me en la crítica, que ha de ser sempre constructiva. El que és essencial és el nostre suport al mitjà de comunicació que actualment és el més important que abarca tot el conjunt dels Països Catalans, per tal de que continui millorant i oferint-nos aquesta fantàstica eina de vertebració per lluitar contra les imposicions divisòries de l’estat espanyol.


Els carrers antics, els vells casalots, les pedres del passat i els racons obscurs i misteriosos dels centres històrics sempre són una lectura del passat de la comunitat social a la qual pertanyen. El Pont de Suert va veure el seu naixement durant l'alta Edat Mitjana, i amb el lent discórrer dels anys s'ha anat configurant la seva personalitat dins del context pirinenc. Així doncs, el viatge a través dels segles està assegurat en aquest breu recorregut.\nL'itinerari comença a la plaça del Mercadal. Fou, fins a mitjan segle passat, la seu del mercat setmanal. L'espai és rectangular i va bastir-se en diferents fases, raó per la qual la plaça només té porxades en una banda, la més antiga. Podem descobrir, amagats en les façanes de les cases, elements decoratius provinents de l'antic monestir de Santa Maria de Lavaix, avui en ruïnes sota les aigües de l'embassament d'Escales. Són, per exemple, dos capitells amb decoració geomètrica i un fragment de fris d'escacat.\nEl segon espai del passeig ens duu a la plaça Major, una àgora quadrangular i petita que està presidida per la Casa de la Vila, anteriorment Ca del Notari, que pot datar-se en el segle XVIII. D'aquest edifici en destacarem la seva façana monumental de motllures de guix d'inspiració vegetal. Des d'aquest punt ens endinsarem pel carrer Major. Aquesta via, porxada en la seva totalitat, és un dels racons més singulars de la nostra vila. Les pedres austeres dels seus arcs ens conviden al recolliment tot contemplant les façanes dels edificis que el conformen.\nEntre d'altres, destaquem les façanes de Ca de Jaumot. Aquest edifici barroc ens sorprèn perquè, a banda de la seva rica decoració, el concepte de simetria en la distribució dels diferents elements decoratius és del tot present en el disseny i l'arquitectura del palau. Just enfront d'aquesta casa hi ha Ca del Segretari, segurament del segle XIX, que comparteix amb la del Notari i la de Jaumot una factura acurada de decoració en guix en la seva façana. En arribar al final del carrer, abans de creuar l'arc de pedra que els corona, tenim a una banda el carrer Escú (derivació d'obscur). Si conduïm les nostres passes en la foscúria veurem com altre cop tornem a trobar-nos a la plaça Major, espai en el qual neixen i moren tots els carrers del barri històric.\nDe la plaça Major parteix un altre carrer força estret i costerut, el carrer d'Avall. És un carrer típic de muntanya on tenien la seu la majoria de les cases menestrals del poble. Per aquesta raó trobem porxades en els carrers i places, perquè d'aquesta manera les possibilitats comercials no es veien afectades els dies de mal temps. Una vegada recorregut el carrer d'Avall, tot passant per sota d'un petit arc de pedra, que fa de contrafort de dues cases, arribem a la riba del riu. Ufanós, esvelt i auster se'ns apareix el Palau Abacial, antiga residència dels abats del Monestir de Lavaix. És un esplèndid edifici d'estil gòtic civil, del segle XV, molt reformat en el temps. El Palau Abacial, amb la seva alta torre, que fa les funcions de campanar de l'església vella, és el símbol permanent de la Història d'aquest poble.\nA la seva vora hi ha l'església vella. El temple fou bastit en època romànica, però modificat en la seva totalitat durant el barroc. És de planta de creu llatina amb tres naus i creuer. Si continuem el camí arribarem fins al pont. A la banda esquerra, en el mur nord de l'església vella hi ha ara un espai que va ser ocupat per la caseta del ponter. Actualment, acull la col·lecció d'Art Sacre de la Ribagorça.\nEl pont que uneix les dues ribes del riu és modern, perquè l'antic se l'endugué una riuada l'any 1963. Adossat a un mur de l'església encara hi distingim un pilar de l'antic pont penjant.\nL'excursió arriba a la seva fi. Si hem començat el recorregut en terres catalanes, un cop es creua el pont sobre la Noguera Ribagorçana ens apropem a terres aragoneses. El Pont de Suert és un lloc d'excepció, a cavall del pla i de la muntanya, del present i del passat.


La Creu de Gurb | PurAventura\nLa Creu de Gurb, situada a 843 m d’altitud, és un dels miradors naturals més impressionants de la Plana de Vic, a Osona. Tot i que és una excursió de dificultat mitjana, les vistes des del cim valen la pena. T’hi animes? [vimeo width=”250″ height=”175″]http://www.vimeo.com/23388326[/vimeo]\nPer arribar-hi en cotxe des de Vic cal dirigir-nos en primer lloc a la zona esportiva de la ciutat, i passar per davant del Club Patí Vic i del Club Tennis Vic. Seguint tot recte, i travessant el pont de l’eix transversal, agafarem un trencant a la dreta de camí de carro, que ens portarà a un indicador de les cases de pagès i masies de la zona. Es tracta de la “Caseta del Romeu”, “El Romeu”, “Vilafreser”, “Casanova del Verdaguer” i “El Verdaguer”. Nosaltres prendrem la direcció de la casa de pagès “El Romeu” i al final de la carretera aparcarem el cotxe. Ja serem al peu del turó que la Creu de Gurb corona.\nDes d’aquest punt, començarem a enfilar-lo. La primera part de la pujada és força exigent i empinada. En aquesta part, el paisatge que hi trobem és sobretot de boscos de pi, combinats amb l’aridesa pròpia de la muntanya. Als marges, també hi podrem distingir mates de ginesta i altra flora típica de la comarca.\nL’ascensió a la Creu de Gurb és una excursió de dificultat mitjana, que es pot fer en aproximadament 40 minuts a un ritme moderat. La ruta que us proposem des de PurAventura comença als peus del turó.\nEl primer tram exigent finalitza al peu de la torre elèctrica que haurem vist a baix del turó, i que ens servirà de referència. En acabar la pujada, ens trobarem un pla des d’on podrem començar a endevinar les magnífiques vistes que ens esperen a dalt de tot. També hi veurem un cartell indicatiu en fusta vernissada, que assenyala la direcció de diferents indrets, entre ells la Creu de Gurb. Malgrat que el cartell aconselli anar per la dreta, nosaltres optarem per prendre el sender de l’esquerra. El recorregut és més que intuïtiu, i s’hi pot arribar des de les dues bandes; la qüestió és que sempre anem pujant per arribar a dalt. Aquest segon tram que comença prenent el sender de l’esquerra és d’exigència variable, ja que s’alternen plans amb ombres amb pujades sobtades.\nUn cop haguem fet el cim, a dalt hi podrem trobar un gran mapa circular que exerceix de llegenda de tot el que veiem al nostre voltant: muntanyes, pobles, etc. Pel que fa la Creu pròpiament dita, es tracta d’una peça metàl·lica que data de l’any 1900. Aquí caldrà fer-se la foto de rigor i també signar la llibreta que trobarem sota del mapa, resguardat en una caixa de fusta, per tal de deixar constància de l’èxit de l’ascensió. Una vegada haguem complert aquests rituals, només caldrà aturar-se un moment per gaudir de les impressionants vistes de la plana de Vic que ens ofereix aquest petit turó (843 m).\nMés informació sobre La Creu de Gurb:


CSI-F "blindarà amb cobertura legal" als funcionaris que tributin a l'agència catalana\nLa Central Sindical Independent i de Funcionaris (CSIF) ha anunciat aquest dijous que crearà un formulari per a "blindar" amb cobertura legal als treballadors públics catalans que declarin el seu IRPF a l'Agència Tributària de Catalunya (ATC), per ordre de l'administració en la qual treballen.\nAixí ho ha explicat el president del CSIF, Miguel Iborra, en declaracions als mitjans després de reunir-se amb la delegada del Govern a Catalunya, Llanos de Luna, per transmetre-li la seva "preocupació" perquè la Diputació de Barcelona pugui recaptar l'IRPF de les seves treballadors per l'ATC.\nIborra ha explicat que l'objectiu del formulari és exculpar el funcionari en el cas en què l'ATC no transmetés la declaració tributària a temps a l'agència estatal, i es lliurarà al departament de recursos humans de l'Administració ia l'Agència Tributària Estatal.\n"Volem que quedi molt clar que no és culpa dels treballadors", ha afirmat el president, i ha afegit que d'aquesta manera s'evitaria una possible sanció del treballador públic.\nEl formulari també anirà adreçat al "personal encarregat d'executar l'ordre" de demanar la declaració, per salvaguardar la seva responsabilitat davant de possibles reclamacions, i ha explicat que el sindicat està rebent moltes trucades i consultes perquè hi ha una inseguretat jurídica, segons ell.\nSegons ha informat la Delegació del Govern, Llanos de Luna ha transmès el seu "suport i empara" als funcionaris i la tranquil·litat que el Govern espanyol va a fer complir la llei.\nEl CSIF és el sindicat més representatiu en el conjunt de les administracions públiques a nivell estatal, ia Catalunya té presència majoritària en els sectors de presons, justícia, universitat i personal laboral.\nJA PASSA A AJUNTAMENTS\nPreguntat per si la declaració de l'IRPF en l'agència catalana és il·legal, Iborra ha assegurat que no li correspon a ell valorar però que, en tot cas, l'administració catalana ha d'ingressar els diners en l'agència estatal a temps.\nIborra ha explicat que aquesta pràctica ja passa en alguns ajuntaments catalans, però que de moment els diners està arribant a l'agència estatal en els terminis establerts.\nTot i així, ha lamentat que l'administració catalana tingui accés a les dades tributàries dels funcionaris -una de les claus per construir la hisenda catalana-: "No entenem per que han de circular aquestes dades".\nEl formulari s'afegirà al protocol d'actuació que ja existeix en el CSIF per quan els funcionaris rebin qualsevol "ordre il·legal".\nEl protocol consisteix a demanar l'ordre per escrit, deixar constància al superior del seu parer sobre la il·legalitat de l'ordre i, en els casos més extrems, no acatar-la i posar-ho en coneixement de la Fiscalia.


L’Aplec del Caragol de Lleida acull per primera vegada una penya de fora, provinent de Perpinyà | La Clau -Revista gratuïta del Maresme\nL’Aplec del Caragol de Lleida acull per primera vegada una penya de fora, provinent de Perpinyà\nPublicat el 17/05/2017\nEstà previst que el cap de setmana del 26-28 de maig es consumeixin dotze tones de caragols i que visitin l’Aplec més de 200.000 persones. L’organització vol convertir la festa en un esdeveniment d’interès turístic.\nEl XXXVIII Aplec del Caragol de Lleida acollirà per primera vegada una penya de fora, concretament provinent de Perpinyà. Alguns dels seus penyistes tenen arrels lleidatanes i es diuen ‘Team Cargol’. Aquesta és una de les dues penyes noves que aquest any han pogut entrar perquè unes altres dues s’han donat de baixa. L’altra nova és ‘Colors de Ponent’. En total, hi haurà 102 penyes i 12.800 penyistes.\nActualment hi ha una colla en llista d’espera amb tota la documentació presentada i dues més que han demanat informació. L’organització vol convertir l’Aplec en una festa d’interès turístic i per això aposten més per la qualitat que per la quantitat, així com per la promoció exterior que fan a través del Caragol Tour i gràcies al qual vindrà gent d’arreu de Caralunya, Madrid o Logroño, entre d’altres.\nTambé reclamen millores en la pavimentació de l’espai ja que reconeixen que el recinte dels Camps Elisis no compta amb la infraestructura idònia “sobretot si plou perquè hi ha zones entollades”, ha evidenciat el president de la Fecoll, Xavier Pérez. Està previst que el cap de setmana del 26-28 de maig es consumeixin dotze tones de caragols i que visitin l’Aplec més de 200.000 persones.\nSegons l’organització es tracta de la festa espanyola on més diners es gasten en organització en només un cap de setmana (més d’1,4 milions d’euros). A més, segons un estudi que va fer la Universitat de Lleida (UdL), l’impacte econòmic de l’Aplec a la ciutat és d’uns sis milions.\nAlgunes de les novetats d’enguany són la comercialització de la ‘Ratafia de l’Aplec’, un producte elaborat al Pallars, o el ‘Trotacaragol’, una cursa solidària en benefici d’Oxfam Intermón que tindrà lloc dissabte 20 de maig a les cinc de la tarda i el recorregut de la qual transcorre per un seguit de carrers que dibuixen un caragol.\nPel que fa als premis, el Caraol Bover (en positiu) es donarà a Cosme Garcia, molt implicat en la festa any rere any segons els organitzadors, i el Caragol Llimac (en negatiu) al periodista de TV3 Xavi Valls, que després del partit entre el Barça B i el Lleida Esportiu del 15 d’abril va dir que el millor que havia passat aquella tarda era que havia guanyat el Barça. Segons els organitzadors, el periodista va reconèixer després que no va ser un comentari massa encertat pels seguidors del Lleida i ha acceptat recollir el premi en persona.\nEl pregoner d’aquest any serà l’exdirector de l’Escola d’Hoteleria de Lleida, Gregori Canalies.\nPel que fa a la tradicional ofrena floral en memòria dels collistes difunts, a l’estàtua de Manolo Calpe (que ha estat restaurada), es farà el dissabte al matí . Des de l’organització consideren que va ser més un acte vandàlic que un problema de manteniment.


Comitè d'experts del PMMU - Àrea Metropolitana de Barcelona\nComitè d'experts del PMMU\n25.04.18 | Subject: Mobility and Transport\nEs tracta d'un grup d'experts que dona suport al nou pla de mobilitat urbana\nGrup d'experts del PMMU amb els responsables de Mobilitat de l'AMB\nEl 24 d'abril, l'AMB ha constituït el Comitè d'Experts del Pla metropolità de mobilitat urbana (PMMU). Es tracta d'un grup d'experts, format per 19 professionals externs a l'AMB, que donarà suport als equips tècnics de l'administració metropolitana per pilotar i elaborar el nou PMMU, que es redactarà aquest any 2018 i que definirà les línies estratègiques de la mobilitat metropolitana dels propers anys.\nConcretament, la funció d'aquest comitè serà la de donar assessorament i assistència especialitzada a l'AMB. Està format per un ampli ventall de perfils professionals, entre els quals es troben enginyers, metges, geògrafs, economistes i arquitectes, entre d'altres. Entre els àmbits de competència d'aquests 19 membres, hi ha, bàsicament, el transport públic, la mobilitat sostenible, la qualitat de l'aire, el transport de mercaderies i l'espai públic i el territori.\nL'acte de constitució ha estat presidit per Antoni Poveda, vicepresident de Mobilitat i Transport de l'AMB, i el director de Mobilitat i Transport de l'AMB, Joan Maria Bigas.\nAquest Comitè d'experts del PMMU complementa i recolza, de manera paral·lela, el procés participatiu del PMMU que està fent l'AMB, i que compta amb la col·laboració de diferents grups de treball formats en el nucli del Consell de la Mobilitat.