Açò no és un bloc sinó un blog: de febrer 2008\nLa conveniència de l'estructura ["quant" + adjectiu/adverbi]\nMolts ens hem vist amb problemes quan hem volgut traduir una frase com "do you know how big it is?" en anglès o "sabes lo grande que es?" en castellà. La gran majoria de nosaltres diríem simplement "saps lo gros que és?", però aquells qui ens preocupem per parlar correctament sabem prou bé que aquesta frase és una còpia literal del castellà i que no és acceptable de cap manera. Ara bé, és probable que tampoc no trobem cap solució plenament satisfactòria i haguem de recórrer a allò tan típic de canviar la frase i dir per exemple "saps la mida que té?". Amb aquest exemple sí que era perfectament possible dir "saps com és de gros?", però tot sovint aquesta solució és poc adient. Ens hem de fer la següent pregunta: per què els catalans sempre hem d'estar canviant les frases? Com pot ser que el català tingui aquestes limitacions que les altres llengües no tenen?\nEn aquest cas concret, el motiu que haguem de canviar de frase no és que no tinguem la solució, sinó que aquesta és, incomprensiblement, desconeguda per a gairebé tothom. La qüestió és que podem dir perfectament "saps quant gros és?". Què ha passat? Per què gairebé no ningú ho diu així? Doncs jo diria i si m'equivoco que algú em corregeixi, que la causa és la influència castellana, combinada amb un període de decadència i prohibició del català.\nCom ha passat que haguem perdut aquesta estructura i que tinguem problemes per a dir aquesta mena de frases? En primer lloc, només cal una forta influència castellana perquè els parlants comencin a dir-ho de la manera castellana ("saps lo gros que és?"). En segon lloc, cal una decadència del català combinat amb la prohibició d'estudiar-lo perquè hom oblidi la forma genuïna ("saps quant gros és?"). I en tercer lloc cal que els escriptors catalans bandegin, amb bon criteri, la forma castellana, però que no es preocupin de recuperar la forma catalana.\nResultat: mentre que els castellans tenen la forma "sabes lo grande que es", els catalans ens hem de conformar amb una altra mena de construccions que sovint resulten forçades, carregoses i artificials.\nQuè cal fer si hom elimina un castellanisme del català? Doncs recuperar la forma catalana! No podem simplement treure el castellanisme, perquè llavors ens quedem sense manera de dir-ho! A més, la forma amb "quant" no està pas desapareguda. Jo mateix l'he sentida dir al meu mestre d'informàtica, i estic segur que ell no és la mena de persona que mira sovint als diccionaris. Ell és del ram tècnic.\nNoteu això també:\n"saps lo gros que és?"\n"saps com és de gros?"\n"saps quant gros és?"\nLa tercera és la més curta.\nPublicat per Jofre a 20:51 7 comentaris:\nComenço la meva campanya particular pels blogs amb G.\nFinalment he acabat el web que tenia empantanegat feia dies.\nPublicat per Jofre a 0:28 Cap comentari:\nLa conveniència de tenir el pronom "ço".\nLa necessitat del pronom ço: l'estructura lo que serveix quan que és subjecte («lo que és bo») o complement directe («lo que vols»). Com es pot dir quan el pronom relatiu no és ni un subjecte ni un complement directe? En aquests casos, la majoria diria coses com «a lo que et refereixes» que és una estructura copiada del castellà i completament incorrecta i indesitjable sintàcticament. Els qui tenen més cura a l'hora de parlar dirien «allò a què et refereixes». Aquesta manera, tot i ser sòlida sintàcticament, té el problema que allò és demostratiu i pot entendre's com una cosa que es troba a certa distància o una cosa ja coneguda amb antelació. La manera més apropiada i exacta, i és com ho hauria dit en Ramon Llull o qualsevol escriptor clàssic, és «ço a què et refereixes».\nLa veritat és que aquestes estructures incorrectes són més freqüents que un pot pensar, perquè molt freqüentment hom necessita expressar aquestes idees. El problema és que la majoria no és conscient que està construint malament la frase. Així doncs, ço no seria una paraula amb un ús rar, sinó freqüent. Això justifica la seva recuperació, penso jo.\n«Això és ço a què em refereixo» i no «això és a lo que em refereixo».\n«Parlarem de ço de què vàrem parlar ahir» i no «parlarem de lo que vàrem parlar ahir» (en aquest cas, a més, falta una preposició de, que fa que la frase, tot i no ser incorrecta, tingui un matís diferent, perquè no és lo mateix parlar una cosa que parlar d'una cosa).\n«T'ensenyaré ço per què he treballat tots aquests dies» i no «t'ensenyaré per lo que he treballat tots aquests dies» (noteu que no vol dir lo mateix que «t'ensenyaré per què he treballat tots aquests dies»).\n«No tinc ni idea de què és ço a què et refereixes» i no «no tinc ni idea de lo que et refereixes», tot i que crec que no seria del tot incorrecte dir «no tinc ni idea de a què et refereixes», tot i que ho veig forçat per les dues preposicions en contacte.\n«Saps tot ço a què he hagut de renunciar?» i no «saps a tot lo que he hagut de renunciar?».\nCert que en tots aquests casos podíem haver dit allò o una altra cosa com la cosa o el tema, però la pregunta que ens hem de fer és: per què quan és un subjecte o un complement directe tenim una paraula genèrica (lo) i no n'hem de tenir per a qualsevol altre cas? Podem dir: bé, tenim allò que és molt genèric. Però no ho és del tot, ja que és un demostratiu: indica una cosa coneguda que es troba a certa distància. La paraula molt convenient és ço. Podem dir: oh, és que no ho diu ningú. Bé, per començar, això no és del tot exacte. I després, qui és que diu, per exemple, hom quan parla? L'excusa que "la gent no ho diu" és lo que fa que l'idioma s'empobreixi i les formes inapropiades sintàcticament s'estenguin. Al mestre Llull li agradava fer servir aquest tipus de construccions [ço + preposició feble + què]. Això no vol dir que siguin formes inapropiades perquè són antigues sinó que vol dir simplement que el català actual es troba empobrit. En canvi, el francès segueix tenint aquestes formes (ce à quoi, etc). Amb preposicions fortes i locucions preposicionals caldria fer servir lo qual en comptes de què («ço/això/allò sobre lo qual parlarem»).\nUna explicació més extensa: enllaç.\nPublicat per Jofre a 0:50 Cap comentari:\nConfirmat: "ço" no és cap arcaisme.\nTal com vaig dir que faria, avui he vist el meu avi i li he comentat que m'havia semblat sentir que feia servir aquest mot. De bones a primeres no ha sabut de què li parlava, però llavors li he posat aquest exemple: "li ha regalat un llibre, ço que li ha agradat molt". Ell ha dit que, efectivament, ell ho deia i que traduït al castellà és "lo qual". Llavors li he preguntat si també diria una cosa com "fes ço que vulguis". Resposta: "i tant! Sí que ho diria! Català correctíssim!". I tenia molt clar que, quan ell era jove, era una cosa normal. No tenia del tot clar, però, que hom ho digués a Barcelona, lloc on ha viscut sempre, i ha dit que potser li havia vingut de Lleida, lloc d'origen dels seus pares i on anava a estiuejar. Ara bé, tampoc no ha negat que a Barcelona existís.\nDavant d'això, no puc sinó estar estranyat del fet que hi hagi la creença que aquest mot és un arcaisme. Em sembla molt que, més que una paraula arcaica, és una paraula que hom ha intentat fer desaparèixer fent-la passar per arcaica. Els motius de ço no els sé, però, siguin els que siguin, no hi estaria mai d'acord, ja que, com he dit, és una paraula necessària per a tenir una gramàtica congruent i ferma.\nAcí hi ha l'explicació de les seves funcions.\nPublicat per Jofre a 18:01 1 comentari:\nLa prohibició del "lo" neutre no té trellat.\nTots coneixem els problemes que causa el fet de no disposar d'aquest article. Si realment fos un castellanisme, hi hauria una raó per a aguantar-nos i passar sense, però la qüestió és que no és cap castelanisme (crec jo), i això fa que la seva prohibició no tingui cap raó de ser. Més aviat hi ha bones raons per a fer-lo normatiu, ja que això faria que, per fi, poguéssim dir les coses d'una manera normal i genuïna en comptes d'haver de fer aqueixos invents (i si és un invent, no és català) com ara "això és el que vull", "digues allò que creguis", "allò bo del cas", etc.\nHom sovint argumenta que les llengües més properes al català no tenen el gènere neutre. Bé, això no és dle tot cert. Agafem el cas el francès i comparem-lo amb el català (el català normatiu, entenguem-nos):\n"ce que tu veux" és "el que vols" (neutre)\n"celui que tu veux" també és "el que vols" (masculí)\nEm penso que queda molt clar que el francès no té el problema que té el català. L'occità i l'italià funcionen d'una manera semblant al francès.\nPer què hom ha considerat que el "lo" neutre no és català: els lingüistes de la Renaixença van mirar els texts antics i van veure que només hi havia un article, ço és, "lo". Llavors, com que el català que parlava la gent del seu temps tenia dos articles, ço és, "el" per al masculí i "lo" per al neutre, van creure que aquest fet era un castellanisme. Llavors, com que creien que el "lo" dels texts antics era masculí i com que en el seu temps l'article masculí era "el", doncs van creure que la manera d'eliminar el suposat castellanisme era eliminar l'article neutre, ço és, "lo" i fer servir "el" en comptes d'aquest. Però no es van adonar que, fent això, no tenien un sistema equivalent al del català antic, perquè el "lo" del català antic no era un article masculí sinó un article neutre. D'acord que es feia servir amb substantius masculins però això és així perquè no hi havia un article masculí i no hi havia altre remei que fer servir el neutre.\nQue "lo" era neutre es veu clarament quan un comprova en texts antics que absolutament en tots els casos de "lo que", el "lo" és neutre. M'he dedicat a comprovar centenars d'exemples en i no he trobat ni un sol cas en què el "lo" de "lo que" fos masculí. Absolutament no cap! Així doncs, comparant amb el català normatiu, podem comprovar que el català antic no té el problema de la confusió dels gèneres:\n"lo que vols" és "el que vols" (neutre)\n"aquell que vols" també és "el que vols" (masculí)\nQuan en català normatiu diem "el que vols", només pel context es pot saber quin dels dos casos volem dir. I aquest és un problema que els catalans antics no tenien. Faig notar que aquests catalans sí que deien "la que" i "les que" per al femení, i "los que" per al masculí plural. Com que en el masculí no podien fer servir aquesta mena d'estructura i havien de fer servir el demostratiu "aquell", doncs no és gens estrany que s'inventessin l'article "el" masculí diferenciat del "lo" neutre, aprofitant que sempre havia existit com a una variant fonètica del "lo".\nLes nostres autoritats lingüístiques insisteixen a afirmar que l'article neutre no és una cosa catalana i que no podem dir coses com "lo bo", "lo explicat per ell", "lo català", etc, i que hem de dir-ho "allò bo", "el que ell ha explicat", "allò que és català". Tot això, senyors, no funciona ni té raó de ser. En Ramon Llull deia coses com "lo ver" volent dir "lo que és veritat". Si en Llull feia castellanismes, ja podem plegar. I en els texts antics no és rar trobar un "lo" seguit de participi, com "lo explicat per ell". I per què? Ja ho he dit: "lo" sempre ha sigut neutre , i un català antic sempre ho entenia com a neutre i no havia de dependre del context per a esbrinar el gènere. Com ho feia un català antic per a dir "el bo"? Doncs simplement deia "l'home bo" o lo que fos que fos bo, o deia "aquell que és bo". Només deia "lo bo" en casos rars en què, pel context, quedava molt clar que era masculí. En tot cas, sempre tenia la possibilitat de diferenciar els gèneres, cosa que no pot fer un parlant de català normatiu.\nI una evolució natural del català com és crear l'article masculí "el", que és una cosa que no necessita cap influència castellana i per això ha sorgit a la Catalunya Nord i probablement també a l'Alguer, hom l'ha presa per castellana i l'ha prohibida, cosa que ens ha complicat la parla i l'ha feta menys natural.\nSeria hora d'arreglar aquesta qüestió d'una vegada. Ja n'hi ha prou de fer el préssec amb aquesta qüestió: acceptem que portem molts anys fent servir un invent que no serveix per a res i que complica innecessàriament la nostra manera de parlar, fent que haguem de fer servir formes inexistents en el català de sempre i en les nostres llengües germanes. Qualsevol escriptor o traductor sap de què parlo. Us convido a prendre les vostres conclusions i a fer servir el "lo" neutre sempre i també escriure'l.\nHi ha alguns casos, però, en què el "lo" sí que és un castellanisme, ço és, quan és un article intensiu. Ací teniu una llista amb possibles solucions.\nPublicat per Jofre a 15:55 4 comentaris:\nEl català de l'Alguer té "lo" neutre.\nUn dia d'aquests vaig trobar aquest vídeo que és una entrevista a un alguerès i em vaig dedicar a fixar-me si feia servir el "lo" neutre. Atès que l'alguerès no pot haver tingut influència del castellà (màxim alguna paraula, però no la sintaxi), trobar aquest article seria una prova més que no és cap castellanisme. Heus ací el resultat:\nOcurrències de "lo" neutre: més clar impossible.\n00:20 "lo que està succeïnt, lo que veig jo"\n00:40 "lo que tenim a l'Alguer"\n05:25 "lo que volguem"\n06:55 "he anat a lo que m'agrada fer"\nAra bé, hi ha la possibilitat, i més essent l'alguerès semblant al català antic, que facin servir "lo" amb substantius masculins. Això faria que aquest vídeo no aportés res de nou, car seria el mateix cas que el català antic o els dialectes actuals que fan servir el "lo" amb substantius maculins ("lo gos", "lo dia"). Però resulta que l'home del vídeo fa servir "el" com a masculí. És a dir, diferencia clarament el genere neutre i el masculí en l'article determinat.\nOcurrències de "el" masculí: aquests casos no representen una prova definitiva perquè ocorren just després de vocal i hi ha la possibilitat que l'home digui "el" per una simple qüestió fonètica, quan diria "lo" si no fos després de vocal.\n01:45 "hi ha gent jove que utilitza el català"\n02:25 "ha vingut un jove cantant d'aquí... el Cesc Freixas" (aquí és improbable que la vocal afecti l'article perquè després hi ha una pausa)\n03:30 "cada u parla el seu alguerès"\n06:30 "i el grup"\nAra bé, just abans que s'acabi, diu això:\n06:40 "com dic a l'últim disc: el carrer meu"\nCom es pot veure, aquest "el" ocorre després de consonant, ço que vol dir que aquest home diferencia clarament el gènere masculí i neutre en l'article, ço que vol dir que això no és un castellanisme, perquè dubto molt que el català d'aquest home estigui castellanitzat. I de l'italià segur que no li ha vingut. Podríem pensar que ha anomenat així el seu disc perquè ha fet servir català estàndard, però si fos així l'hauria anomenat "el meu carrer" i no pas "el carrer meu", que sembla una manera popular de dir-ho.\nCal parar compte en una cosa: aquest home també diu "lo" masculí, però només quan és un pronom feble. Per tant, això no suposa cap argument per a defensar que no distingeix clarament els gèneres neutre i masculí, car una cosa és un article i una altra cosa és un pronom feble. Poso els casos en què ho diu, només perquè consti:\n03:15 "n'hi hagi 10 o 15 mil que lo parlen"\n04:10 "encara lo parlem"\nNomés fixeu-vos en el català estàndard, el probnom feble masculí també és "lo" de vegades: "pots agafar-lo". I això que el determinant i el pronom feble no han de ser per força iguals, encara es veu més clar en el dialecte balear: "sa meva moixa, te la regal".\nBé, no és cap prova definitiva. Per començar caldria veure si això és quelcom generalitzat entre els parlants d'alguerès, però haig de dir que no m'ha estranyat gens veure com un alguerès diferencia el gènere masculí i neutre en l'article, perquè jo tinc ben clar que això no és un castellanisme. Això només ha estat una prova més.\nEls motius per què penso que el "lo" neutre no és cap castellanisme, són ací.\nPublicat per Jofre a 22:37 7 comentaris:\nLa conveniència de l'estructura ["quant" + adjecti...


Ramón Puchades: “Per a nosaltres l’essencial és arreglar i modernitzar el nostre poble”\nEns trobem a meitat de legislatura, com han sigut aquests dos anys marcats per la pandèmia?\nHan sigut complicats, difícils i singulars. Va caldre començar a prendre decisions en un escenari per al qual ningú estava preparat. No esperavem que succeïra res semblant i van ser moments complexos. Era difícil compaginar que tothom fora a la seua casa i que es continuara amb el funcionament diari d’un Ajuntament, afortunadament vam poder posar en marxa totes les mesures de prevenció per evitar contagis i tenir al personal que es poguera teletreballant per atendre les màximes obligacions possibles que requereix un consistori com el d’Almàssera.\nSeguim amb la normalitat, entre cometes, atenent els pagaments, continuant amb les obres als nostres carrers i amb els contractes que teníem executant-se, en definitiva, han sigut moments molt complicats.\nS’han hagut de paralitzar projectes per culpa de la Covid?\nNo, perquè les obres que teníem pendents o en marxa van continuar realitzant-se. Les empreses que s’encarregaven d’obra civil no estaven dins dels epígrafs de col·lectius que es podien acollir a ERTO. Aixina que totes les obres que teníem previstes es van dur a terme fins i tot en el temps de confinament.\nQuins moments d’aquesta crisi han sigut els més complicats?\nPer a mi, els més difícils van ser al principi, haver de reorganitzar l’Ajuntament per a continuar donant serveis que no es poden paralitzar de cap manera va ser complicat.\nCom recorda aqueixos primers dies?\nRecorde aquells dies tancat a l’Ajuntament, treballant practicament tots els dies. Hi havia setmanes que treballàvem sis dies i altres fins i tot set. Prenent decisions dia a dia, moment a moment. Crec que afortunadament les coses han eixit raonablement bé i això ha sigut també gràcies al comportament de la població que ha sigut estupend.\nLa pandèmia ha posat en valor espais naturals i productes de proximitat. Un privilegi viure a l’Horta?\nLa veritat és que per als nostres comerços de tota la vida, les tendes del poble, ha suposat un gran creixement de treball, han tingut més treball que mai i han estat donant servei al peu del canó. Per les circumstàncies, la gent no podia desplaçar-se a realitzar les seues compres i el comerç de proximitat ha estat ací responent. Les persones que no compraven fins ara al nostre poble s’han retrobat amb les nostres botigues i amb els nostres productes. Per exemple, és un luxe menjar carxofes recollides el dia d’abans.\nQuant a la relació amb la ciutadania, com ha funcionat? com ha sigut el comportament dels seus veïns i veïnes?\nDes del minut un, més enllà d’alguna xicoteta anècdota, la ciutadania va assumir i ha assumit les restriccions i el comportament ha sigut exemplar. Amb la megafonia en funcionament, que havíem arreglat un any abans, i el bàndol per whatsapp, que ja teníem establit, ens hem comunicat amb els nostres veïns i veïnes. Una cosa que recorde és quan venia caminant durant el confinament a l’Ajuntament i els carrers estaven buits, la gent va complir i es va mantindre a les seues cases.\nEls sectors més perjudicats quines ajudes han rebut?\nNosaltres vam posar en marxa unes primeres ajudes en les quals entregarem prop de 40.000 euros. Després, amb les procedents de Generalitat del Pla Resistir, hem fet una primera convocatòria en la qual ens hem hagut de cenyir als sectors que marcaven els epígrafs i alguns col·lectius s’han quedat fora. I ara, la segona convocatòria d’aquestes ajudes del Pla Resistir, l’hem oberta a la resta i així cobrim tots els sectors. Totes les persones que tinguen activitat professional al nostre poble podran optar a les ajudes.\nQuant al futur més immediat, quin és el full de ruta per al que resta de legislatura?\nContinuar treballant en la mateixa línia. Eixírem del deute i amb un ajuntament sanejat hem pogut solucionar les manques que teníem i començar a tindre inversions pròpies. El principal, executar les inversions i posar al dia el nostre Ajuntament.\nQuins són els principals projectes que tenen previstos?\nUn d’ells és la reobertura de la piscina coberta: que ens trobàrem en un estat lamentable i en la qual hem estat realitzant actuacions per a modernitzar-la i posar-la apunte. Ens agradaria poder obrir-la ràpid i estem en la fase final. També hem invertit molt en accessibilitat i esperem acabar la legislatura i que no ens quede ja res. A més, estem amb un pla de modernització de tot el sistema d’enllumenat i també esperem tindre’l completat en aquests dos anys. Aquests són els principals projectes, encara que també farem actuacions per a millorar els nostres parcs, per a nosaltres l’essencial és arreglar i modernitzar el nostre poble.\nLa Covid-19 ha tornat a impedir una celebració plena de les festes d’Almàssera, però des de l’Ajuntament s’ha apostat per dur a terme alguns actes…\nDoncs sí, estem realitzant concerts i espectacles apostant per la cultura segura, afortunadament comptem amb un espai molt ampli al pati del col·legi i uns bons accessos que ens permeten complir amb les distàncies i tindre un major control de la gent. L’aforament dels espectacles és de 500 persones i s’està cobrint en totes les actuacions. Les empreses d’espectacles s’estan adaptant a la situació i presenten actuacions que permeten gaudir a la gent des dels seus seients. Estem molt contents de com està funcionant tot i com s’estan complint les mesures.\nTags: Almàssera entrevista ramón puchades


Una sindicalista serà la dos de Funció Pública\nUna sindicalista per a Funció Pública\nEl Govern nomena Lara Vilamala, exrepresentant dels funcionaris de la policia, secretària d’Estat i Joan León i Marc Rossell ho seran de Justícia i Agricultura\nEl consell de ministres del Govern tripartit es va reunir ahir per primer cop.\nActualitzada 18/06/2019 a les 10:41\nEl consell de ministres va nomenar ahir l’exvocal del Col·lectiu de Funcionaris de la Policia Lara Vilamala secretària d’Estat de la Funció Pública i Reforma de l’Administració. La que serà la mà dreta de la ministra Judith Pallarés haurà de fer front als canvis que el Govern ha de realitzar a la Llei de Funció Pública per donar compliment a la sentència del TC que va tombar dos articles del text. També haurà de desenvolupar els reglaments.\nCal recordar que Vilamala, en el paper de sindicalista, va ser molt bel·ligerant amb l’anterior Govern demòcrata i que ara forma part d’un executiu amb el cap de Govern i la majoria de ministres d’aquest partit. Va ser molt activa en la preparació de les jornades de vaga del març del 2018 contra la Llei de Funció Pública. Va assegurar que “no volem que el Govern ens prengui el pèl”, va dir, quan es va ampliar el període de vaga fins al 20 d’abril, que “estem disposats a mantenir les mobilitzacions fins que el Govern ens escolti”, va manifestar que malgrat l’aprovació de la llei “seguirem vetllant pels nostres drets”, i va denunciar que caps i responsables de Funció Pública havien “amenaçat” i “coaccionat” treballadors que volien fer vaga.\nL’anunci del seu nomenament el va fer el nou portaveu del Govern, Eric Jover, en la roda de premsa posterior al consell de ministres celebrat ahir. Preguntat per aquest nomenament i les intencions dels socis liberals a l’hora de tractar sobre els canvis en la llei, Jover va assegurar que el text no es modificarà més enllà dels que obliga la sentència. Després d’admetre que l’anterior Govern no va explicar prou bé els beneficis de la llei als funcionaris i que d’aquí van venir “les diferències”, va dir que “un dels nostres objectius es reprendre el diàleg amb ells” en desenvolupar els reglaments.\nMÉS NOMENAMENTS AL GOVERN\nEl consell de ministres també va servir per nomenar Marc Rossell secretari d’Estat d’Agricultura i Sostenibilitat i Joan León secretari d’Estat de Justícia i Interior. Maria Teresa Casals serà la directora de l’Escola andorrana i Sílvia Ferrer directora del departament de Medi Ambient i Sostenibilitat.\nNEGOCIACIONS AMB LA UE\nA la reunió del Govern es va aprovar la composició de la delegació negociadora per a la continuïtat de les negociacions d’un acord d’associació entre Andorra i la Unió Europea (UE). Encapçalada pel secretari d’Estat d’Afers Europeus i cap negociador, Landry Riba, començarà a treballar la setmana que ve. El mateix Riba va explicar ahir al cap de Govern, Xavier Espot, i als ministres les línies d’acció i el posicionament d’Andorra amb els negociadors europeus i va exposar la documentació de la pròxima ronda negociadora prevista a partir de dilluns, que se centrarà en l’evolució del marc institucional.\nMalgrat que fa una setmana Espot va dir que en breu s’havia de signar un acord marc amb la UE, que tenia dos fulls i que si aquest no complia els requisits desitjats per Andorra es podria no firmar i ajornar les negociacions, Jover va assegurar ahir que a l’ordre del dia de la ronda de la setmana que ve no hi ha la signatura. “No hi ha document ni hi hem tingut accés. El detall del document o la voluntat que hi havia al darrere no la sabem ni si era simplement una rúbrica del que ja s’havia acordat fins ara o havia de mostrar el camí a seguir a partir d’ara”, va dir, per afegir que “si arriba el document el valorarem i mirarem si ens convé i si considerem oportú ratificar-lo”. I va manifestar “la voluntat explícita” del Govern de “mantenir les negociacions”.\nPreguntat per si hi havia una data marcada per signar el conveni, va dir que “res no està tancat fins que tot està tancat” i que l’acord “és més important que urgent”.\nCol·locats 100 milions en bons\nEl consell de ministres va validar ahir la resolució de la darrera emissió de deute públic feta fa un parell de setmanes. Dels cent milions que es van emetre s’han presentat sol·licituds per a 278.333.000 euros. L’adjudicació s’ha fet a prorrata de les seves peticions i sota condicions de retorn a divuit mesos a un rendiment del 0,75%. El primer tram, de 50 milions d’euros, estava obert de manera limitada i exclusiva a les entitats de dret públic i a les societats públiques. El segon tram, de 50 milions, estava obert a tots els inversors restants, ja fossin persones físiques o jurídiques.\nJa era hora que tècnics en funció pública ocupin llocs de responsabilitat i puguin treballar per evitar el desgavell, menyspreu i atacs a la dignitat dels funcionaris dels últims anys.\nPersona tècnica i preparada pel repte.\nA alguns la enveja us cega, pero amb el temps us adonareu que heu parlat massa ràpid.\nAra toca treballar per redreçar la funció pública, sense regals a canvi i que el treball sigui reconegut.\nComprar silenci i silencis\nSense ànims d'ofendre a ningú, però aquest Govern és l'executiu dels replegats; tots segones o terceres files i sense carísma. Estic convençuda que això no és per atzar!\nTotalment d'acord amb Boris I\nEn tot cas un gest de Xavier Espot per demostrar la voluntat de diàleg. Veurem si la nova Secretaria d'Estat sap estar a l'alçada del que vol dir governar per l'interès de tothom no només d'uns quants. Governar vol cintura, equilibri, entendre mínimament que és possible davant lo desitjable. Veurem\nJa era hora ja ! Que posessin algú amb coneixements, comfiem que funcioni millor la Funció pública\n#9 Quin Govern!!!\nQuin govern mes penos !!!! Encara amb les seves estupideses de negociar amb la UE!!! QUE NO VOL VOLEM ENTRARI QUE NO OS ENTEREU!!! PESIMS!\n#8 Lo Rector\nFins el moment 6 comentaris i cap de bo. Ni d'una banda ni de l'altre. Impossible que aquest nostre estimat país funcioni amb tanta negativitat (o dit planerament tanta mala llet). Deixeu marge homens i dones de Déu que ni fa una setmana que això s'ha posat en marxa. Ja tindrem temps de valorar el bon o malt funcionament de tot plegat.\nBaixada de pantalons en tota regla, o dit d'una altra manera, si no pots amb l'enemic, ofereix-li un càrrec.\nEl problema no està en si és sindicalista o no. El problema és si està capacitada o no per dur a terme aquesta feina.\nFuncionaris al poder. Quin país!.


Martí Teixidó, pedagog dr., guardonat amb el reconeixement d’Actuació Cívica 2017 atorgat per Fundació Carulla. | Societat Catalana de Pedagogia\n« SCP: contribució al debat “Ara és demà”\n3a JORNADA D’INTERCANVI D’EXPERIÈNCIES FEM L’ESCOLA… »\nMartí Teixidó, pedagog dr., guardonat amb el reconeixement d’Actuació Cívica 2017 atorgat per Fundació Carulla.\nPublicat 23 febrer 2017\nEls membres de la junta de la Societat Catalana de Pedagogia, estem molt contents de fer-vos saber que el seu president, el Dr.Martí Teixidó, ha rebut el reconeixement d’Actuació Cívica que atorga la Fundació Carulla de manera anual des de l’any 1983.\nEls Premis d’Actuació Cívica tene per objectiu distingir i reconèixer trajectòries vitals al servei del país. Es tracta de sis guardons que persegueixen sensibilitzar socialment a través de la tasca duta a terme per persones poc conegudes, sovint anònimes però exemplars, en diversos àmbits de la vida.\nMartí Teixidó i Planas. Promotor del plurilingüisme. Per la seva trajectòria exemplar al servei de la difusió de la identitat i la llengua catalana en l’àmbit escolar i l’ensenyament no formal, la promoció del patrimoni cultural, la divulgació de la cultura tradicional i popular, l’associacionisme i el voluntariat. Destaca la presidència de la Societat Catalana de Pedagogia, on ha impulsat activitats de recerca en enginyeria social de la pedagogia i, especialment, el programa «Termòmetre Lingüístic i Marc d’Ensenyament de Llengües Vives».\nGALERIA D’IMATGES DE L’ACTE DE LLIURAMENT\nFotografies: Llibert Teixidó llibert.com


El 5 de març entrarà en funcionament la zona taronja - Ajuntament de Castellbisbal\nData i hora oficial 20.10.2019 | 06:26\nEl 5 de març entrarà en funcionament la zona taronja\nDijous, 22 de febrer de 2018 a les 09:36\nL’Ajuntament definirà 24 places de zona taronja al centre urbà de Castellbisbal per garantir un sistema de rotació de l’aparcament gratuït per a l’usuari.\nEl 5 de març, entrarà en funcionament la zona taronja a Castellbisbal amb un total de 24 places d’aparcament distribuïdes en diversos carrers del nucli urbà. Del total d’estacionaments definits com a zona taronja, 11 corresponen a places que actualment són de zona blava.\nLa implantació de la zona taronja garantirà un sistema de rotació en l’estacionament gratuït per a l’usuari, ja que podrà aparcar-hi durant un màxim d’una hora sense haver de pagar. Per garantir que es respecti aquest marge horari, hi haurà un doble sistema de control: d’una banda, a càrrec de la Policia Local i d’agents cívics; i d’altra, mitjançant un sistema de sensors que s’instal·laran en diversos aparcaments i que n’efectuaran un control automatitzat.\nL’equip de govern confia en l’eficàcia de la zona taronja i té la voluntat d’ampliar-ne el nombre de places progressivament (en detriment de la zona blava). És per això que un cop entri en funcionament s’hi faran diverses avaluacions per comprovar-ne la idoneïtat i la conveniència.\nLa zona taronja funcionarà durant el mateix horari que la zona blava; és a dir, de dilluns a divendres, de 9.00 a 14.00 i de 17.00 a 20.00 hores i els dissabtes, de 9.00 a 14.00 hores.\nEls conductors que hi estacionin hauran de deixar un disc horari a l’interior del vehicle indicant l’hora en què hi han aparcat. Aquest disc es lliurarà als comerços locals i, en cas que no disposar-ne, també es podrà deixar l’hora anotada en un paper.\nDistribució de la zona taronja\nLes places de zona taronja es distribuiran en diferents carrers del nucli urbà. A l’avinguda Gaudí és on n’hi haurà més: un total de set.La resta, es distribuiran als carrers Major, Sant Mateu i Sant Lluc (tres places en cada un d’aquests punts) i a la plaça de Lluís Companys i als carrers de Pompeu Fabra, Les Vinyes i Jacint Verdaguer es definiran zones taronja de dos estacionaments en cada espai. En total, 24 places. Podeu veure la ubicació exacta en el plànol adjunt o fent clic aquí.\nLa implantació de la zona taronja és una més de les mesures que l’Ajuntament de Castellbisbal impulsa en el marc del Pla de pacificació del centre urbà que té per objectiu aconseguir una millor convivència entre vianants i trànsit de vehicles al nucli urbà. A més, la mesura dona resposta a les peticions de molts veïns que havien proposat la zona taronja com un complement a la zona blava per afavorir la rotació en l’estacionament i potenciar les compres als comerços locals.\nDarrera actualització: 22.02.2018 | 10:27\nAutoria: www.elter.net .\npdf Zona Taronja. Plànol d'ubicació de places d'aparcament


Carolina Valls, guanyadora de la VIII edició de la Biennal de Pintura – RiberaTV\nLa seua obra “Flexible #4” va obtindre el primer premi per unanimitat\nEl divendres es va celebrar, en la Biblioteca Pública, l’acte de lliurament del premi de la huitena edició de la Biennal de Pintura “Ciutat de Carcaixent” que organitza l’Ajuntament de Carcaixent junt amb l’Associació Pictòrica. La guanyadora del certamen va ser la pintora valenciana Carolina Valls que, amb la seua obra Flexible 4#, va obtindre per unanimitat el primer premi del jurat valorat en 2.500€. A més, l’obra presentada per Fernando Jiménez Fernández, Intreoselenita 12, va rebre una menció d’honor.\nPer a esta VIII edició s’han presentat un total de 61 obres, participació que, en paraules de la regidora de Cultura, Desirée Palma, “és una clara mostra de la bona salut de què gaudeix la Biennal de Pintura i del prestigi que té entre els artistes”. El president de l’Associació Pictòrica, Francesc Morant, va destacar la “gran qualitat” de tots els treballs presentats al certamen i la dificultat per a decidir-ne l’obra guanyadora. De totes les obres rebudes, el jurat en va seleccionar 14 que són les que formen part de l’exposició que es pot visitar ja en la Biblioteca Municipal fins al 12 de març.\nDesirée Palma va manifestar, durant la seua intervenció, la voluntat de l’Ajuntament de Carcaixent de continuar treballant junt amb l’Associació Pictòrica per a millorar la repercussió del certamen, i especialment per a valorar un lloc alternatiu d’exposició i poder, així, declarar més finalistes. “Personalment he pogut comprovar enguany que costa quedar-se, en aquest cas, amb sols 14 obres seleccionades, atenent l’entitat que ja té aquest premi i que fa que les obres que s’hi presenten siguen moltes i de molta qualitat”, va explicar.\nLa major part de l’obra de Carolina Valls gira entorn del concepte de l’espai. L’obra guanyadora pertany a la sèrie “Flexible”, que busca les claus que calen per a reproduir els elements geomètrics com una cosa innovadora. Estos elements són producte tant de la matemàtica, ja que s’obtenen a partir de mesures i proporcions, com de la metafísica, perquè inclouen un espai canviant, flexible, que circula per les cavitats i els envolta a l’exterior. Paral·lelament es combinen formes orgàniques que contenen geometries ocultes a causa dels factors òptics que produeixen la llum i la deformació espacial.\nCarolina Valls, guanyadora de la VIII edició de la Biennal de Pintura added by Ribera Televisió on 6 març, 2017


TERCERA PUBLICACIÓ DELS INDICADORS INGEUS DE QUALITAT DEL MERCAT DE TREBALL - Daleph\nIniciTERCERA PUBLICACIÓ DELS INDICADORS INGEUS DE QUALITAT DEL MERCAT DE TREBALL\n4 maig, 2021 Per Daleph Els comentaris s'han tancat\nDijous passat, 29 d’abril, coincidint amb l’aparició de les dades de l’Enquesta de Població Activa (EPA) es va publicar la tercera anàlisi dels Indicadors Ingeus de qualitat del mercat de treball. L’Àngels Valls, responsable de l’estudi, i un equip integrat per treballadores de Daleph i Ingeus, participen en la seva elaboració amb l’objectiu d’aportar una mirada complementària a les anàlisis oficials de les dades.\nAquest estudi aporta tres visions:\nEls moviments que es donen en la població activa (persones ocupades i desocupades) i inactiva.\nL’Estadística de fluxos de l’EPA, que permet analitzar la dinàmica de trànsit entre l’ocupació, atur i inactivitat segons els principals perfils sociodemogràfics.\nLa perspectiva de les llars com a unitat econòmica de convivència.\nDe l’Estudi i de la reflexió posterior de l’Àngels Valls, el Gregori Cascante, la Mar Serna i el Valeriano Gómez al Webinar destaquen les següents conclusions:\nEl primer trimestre pren com a protagonista la inactivitat que augmenta, a diferència del nombre de persones ocupades i desocupades que disminueixen. Les persones inactives són persones que no busquen feina activament, però que en molts casos estan disponibles per treballar.\nS’ha incrementat l’atur de llarga durada.\nEs detecta un aprofundiment de la feminització dels problemes del mercat de treball (major percentatge de persones que s’inactiven i estan en atur).\nPel que fa al primer trimestre del 2020, ha caigut un 31% el volum de contractes dels últims 12 mesos.\nL’increment de l’ocupació pública està matisant una caiguda més important de l’atur generat pel sector privat.\nEls efectes de la COVID-19 són plenament visibles en el mercat de treball, però encara genera incerteses del que pugui passar en els propers mesos. És per això, que cal plantejar polítiques actives d’ocupació que disminueixin el seu impacte.\nAl següent enllaç es pot accedir al document complet i al webinar:


Comprar domini .CO.BA a Catalunya | Dominis lliures\nCercar dominis .co.ba\nDisponibilitat i preu de dominis .co.ba\nMitjançant aquesta utilitat podràs comparar el preu dels dominis d'internet .co.ba de i comprovar si nom de domini web que necessites es trova lliure o ja ha estat registrat prèviament per una altra persona, entitat o empresa. Si desafortunadament el domini ja ha estat registrat podràs realitzar un whois per conèixer les seves dades de registre, o també el podràs visitar directament per comprovar si està en línia.\n2.- En principi, si es tracta d'un lloc web d'empresa, hauries de comprovar si el nom de la marca està lliure. Per exemple, si vens rentadores MarcaX, sempre serà millor comprar el domini MarcaX.co.ba en lloc rentadoresbones.co.ba. Si no és possible, hauries de buscar un nom de domini que tingui implícita la paraula que millor representi l'activitat del teu lloc. En aquest cas, podríem triar rentadoresMarcaX.co.ba\n3.- És essencial que el nom de domini sigui fàcil de recordar. Per això, procura utilitzar un nom de domini curt, amb paraules bensonants i que contingui alguna keyword (paraula clau) rellevant. Però evita sempre donar-li caràcter d'eslògan, ja que els dominis tipus lamillorwebderentadores.co.ba, encara que sembli el contrari, avui ofereixen poca credibilitat i transparència de cara a l'usuari. Evita també l'ús del guió (-), pot donar lloc a confusió a l'hora de transmetre'l verbalment.


Pedraforca | Engarrista\nEnviat per Marc el Dissabte, 09/06/2018 - 11:15\nAl peu mateix del Pedraforca iniciem una ruta circular que comença a baixar cap al peu del riu de Saldes, i tot seguit remunta la congosta i plàcida vall de Gresolet. Amb fortes pujades arribem al refugi i l'àrea recreativa, i encara seguim pujant una bona estona però a l'ombra d'una magnífica fageda. Arribats al coll de Bauma anem girant cap a ponent alhora que comencem a faldejar la serra Pedregosa, avantsala del Cadí. La pujada és moderada i contínua sobre una pista pedregosa però de bon fer. Sempre tenim davant la imponent cara nord del Pedraforca que ens acompanya en la llarga pujada. Remet la vegetació i entremig de prats alpins arribem a la collada de la Jaça, una gran zona de pastures, i encara pugem una mica més fins al coll de Torn, a gairebé 2.000 metres, sotre de la ruta. Comença ara un plàcid i preciós descens pels prats de les Bassotes, i tot seguit per la pista que voreja la cara nord del Pedraforca just sota les espectaculars parets.\nEnviat per Marc el Divendres, 05/02/2016 - 13:14\nSortim de Gósol en un matí lletjot i comencem a seguir el PR C-127 que dóna la volta completa al massís del Pedraforca. Caminem cap al nord i passem Font Terrers just abans de començar a flanquejar a certa altura la capçalera de la coma de Cerneres, que es dibuixa atractiva cap a l'oest, amb el Cadinell al Fons. Un cop al Collell obrim la mirada cap a la vall de Gresolet, així com la paret nord del Pedraforca que tenim just a sobre de la pista per on baixem. Pugem al refugi Lluís Estasen i seguim planejant cap a les antigues mines de carbó abans de tornar a Gósol. Ruta un xic monòtona en què el Pedraforca saps que hi és, però no el veus enlloc.\nPedalant al peu del Pedraforca\nEnviat per Marc el Divendres, 05/07/2013 - 14:00\nSortint des de Bagà emprenem una llarga ruta pel vessant sud del Moixeró i el Cadí, resseguint pistes molt ciclables però amb considerable desnivell. Desprès d'un tram d'asfalt prenem la pista que puja cap al coll de la Bena i tot seguit el de la Bauma. La pista segueix pujant oferint una gran visió de la cara nord del Pedraforca. A partir de coll de Torn comença la baixada, i al Collell comencem a faldejar el Pedraforca. Baixem a Saldes i tornem a pujar fort fins a Gresolet i després al coll de la Bauma, on tornem pel camí ja conegut.\nEnviat per Marc el Dissabte, 07/07/2012 - 15:00\nAmb els mateixos protagonistes, i al mateix lloc, de nou el tram més tècnic de la cursa decideix el vencedor. Com l'any anterior Joan Freixa va tibar fort del grup i va liderar tota la pujada al Pedraforca. Però els últims metres més tècnics van servir al corredor Gerard Españó per aproximar-se al líder, tot mostrant-se com un gran expert en terrenys difícils. Van arribar al cim pràcticament junts, però a la baixada el corredor de Lles de Cerdanya Gerard Españó va ampliar el marge i es va presentar a Saldes amb un minut i mig de distància sobre Freixa.


L'extrema dreta s'apropia de Felip VI - L'anàlisi de Pere Martí\nL’extrema dreta s’apropia Felipe VI\nLa 'mutació constitucional' de la figura del rei espanyol com a defensor actiu de la unitat d'Espanya l'ha convertit en referent del PP i Vox *** Puig vol el 10% de la inversió de l'estat en el primer pressupost de Sánchez *** El govern balear reclamarà a Sánchez la part fiscal del REIB\nDolor. Al saló d’audiències del Palau de la Zarzuela s’ha fet l’acte de presa de possessió de Pedro Sánchez com a president del govern espanyol. Un acte protocol·lari si no fos pel bescanvi de paraules entre el nou president i Felipe VI, que han causat sorpresa, sobretot perquè ahir l’extrema dreta utilitzà la figura del rei contra el nou executiu de coalició entre el POSE i Podem. Sánchez ha fet broma, recordant que vuit mesos d’espera s’han resolt amb deu segons de promesa, i Felipe VI li ha recordat que la prometença és ràpida, simple i sense dolor, però li ha advertit que ‘el dolor ve després’. No se sap si les facècies formen part de l’ADN borbònic, o si Felipe VI ha volgut fer la seva aportació al debat sobre l’estabilitat d’Espanya després de la investidura.\nEl cas és que els crits de ‘Visca el rei!’ que diputats del PP i Vox van proferir unes quantes vegades en el tens ple d’investidura escoren la figura monàrquica cap a l’extrema dreta. El rei espanyol ha passat oficialment de ser una figura institucionalment neutral, que només pot fer tasques de mediació, segons la constitució, a ser una arma llancívola de l’extrema dreta contra l’esquerra espanyola. Això ha estat possible perquè s’ha convertit, per voluntat pròpia, en una institució garant de la unitat d’Espanya contra l’independentisme català. Al discurs del 3 d’octubre de 2017 va deixar via lliure a la repressió contra l’independentisme i va passar a ser un actor del conflicte. Ara PP i Vox l’invoquen perquè ell mateix es va erigir en un actor polític més.\nPSOE i Podem es dolen ara que l’extrema dreta utilitzi la figura del Borbó contra el seu govern de coalició, però el PSOE va aplaudir el discurs del 3 d’octubre i, per tant, és corresponsable del paper polític de Felipe VI. El rei dels espanyols encara no ha manifestat gens d’incomoditat per la utilització institucional de la seva figura per l’extrema dreta, ni ho farà. La seva supervivència va vinculada a la continuïtat de la unitat d’Espanya i no desautoritzarà pas els qui la defensen amb més vehemència. Encara que els monàrquics constitucionalistes reclamen que recuperi el paper d’àrbitre, ell ja fa temps que juga amb l’equip de casa. A diferència de son pare, Joan Carles I, més interessat en afers cinegètics o cortesans, el seu hereu ha fet gests clarament polítics, com ara la decisió de no rebre la presidenta del parlament, Carme Forcadell, el gener del 2016, per comunicar-li la investidura de Carles Puigdemont com a president de la Generalitat. Era la primera vegada que un rei espanyol es negava a rebre la presidenta d’un parlament ‘autonòmic’. Va ser un acte de deslleialtat cap a les institucions catalanes perfectament calculat.\nLa vocació política de Felipe VI ha tingut més episodis notables, com ara el del febrer del 2019, enmig del judici contra els dirigents independentistes al Tribunal Suprem espanyol, quan va assegurar que no era admissible d’apel·lar a la democràcia per sobre del dret: ‘Sense el respecte a les lleis no hi ha convivència ni democràcia’, va dir. Un argument que coincidia plenament amb les acusacions de la fiscalia i l’advocacia de l’estat, que després van ser ratificades, amb lleugers retocs, pels jutges del tribunal. Amb aquest currículum, no hauria de sorprendre que ara sigui usat per l’extrema dreta contra un govern que el PP i Vox veuen com una amenaça per a la unitat d’Espanya. Alguns experts ja parlen de ‘mutació constitucional’ de la figura del rei, però a la pràctica és un retorn als orígens, perquè la monarquia va ser restaurada per Francisco Franco com a garantia de perpetuació del seu règim. Són els hereus de la dictadura que reivindiquen ara la figura de la monarquia.\nPuig vol el 10% de la inversió de l’estat en el primer pressupost de Sánchez. El president de la Generalitat, Ximo Puig, ha elevat el to reivindicatiu una volta superada la investidura de Pedro Sánchez, per evitar que els seus socis de govern i l’oposició l’acusin de feblesa davant el govern del PSOE. D’entrada, ha demanat que en el primer pressupost del govern espanyol hi hagi una partida d’inversions per al País Valencià del 10% del total. I ha recordat que hi ha el compromís de presentar el nou model de finançament abans de vuit mesos. Pel que fa al futur executiu, que no es farà públic fins la setmana que ve, espera que es mantingui la presència de ministres valencians, com el de Foment, José Luís Ábalos, i el de Ciència, Pedro Duque. Semblantment, la vice-presidenta de la Generalitat, Mónica Oltra, espera que el nou govern abordi en sintonia amb el Consell del Botànic l’agenda valenciana, l’agenda ambiental i l’agenda social amb ‘valentia’, per superar la paràlisi causada pels mesos que ha trigat la investidura.\nEl PP durà a les Corts l’oposició a la llei del plurilingüisme. El PP presentarà al ple de les Corts del febrer una proposició no de llei contra la llei del plurilingüisme. Consideren que s’ha d’adequar a la llei d’ús i ensenyament del valencià i ha de garantir la ‘llibertat’ dels pares a l’hora de triar la llengua en què s’eduquen els fills. La presidenta del partit Isabel Bonig, ha presentat a la iniciativa a Alacant, abans de començar aquesta vesprada un recorregut per uns quants municipis del Baix Segura. Demana al Consell que les instruccions que es donin als equips directius es consignin per escrit. ‘A l’administració no hi ha ordes verbals’, ha dit. Bonig està disposada a debatre la norma amb el PSPV. Altrament, el PP anirà als tribunals per a impedir que la llei sigui contrària a dret, ha dit.\nEl govern balear reclamarà a Sánchez la part fiscal del REIB. El govern de Francina Armengol també té a punt la seva llista de reivindicacions, una volta investit Pedro Sánchez. La prioritat de l’executiu serà la part fiscal del Règim Especial de les Illes Balears (REIB), que havia d’entrar en vigor el primer de gener d’enguany, però el blocatge polític ho ha impedit. Una vegada es formi el govern espanyol, la setmana entrant, tornarà a ser una de les principals reivindicacions, amb un impacte econòmic previst de 550 milions d’euros anuals en inversió, mesures fiscals i millora del transport. L’executiu balear ja ha ingressat 101 milions d’euros per la millora del finançament del 2019, però en falten per cobrar 78, que pertanyen a l’IVA pendent del 2017. Més a llarg termini, el govern balear també espera que es reformi el sistema de finançament, tot i que no fixa calendari, com sí que ha fet el govern valencià, amb vuit mesos de marge. De moment, demanaran els 240 milions del conveni de carreteres i que es concreti un calendari de pagament. La petició del govern té el suport de la Federació de la Petita i Mitjana Empresa de Mallorca (PIMEM), que espera que el primer pressupost de Sánchez sigui ‘just’ per a les Balears. El president de la federació, Jordi Mora, també ha recordat que la part fiscal del Règim Especial de les Balears (REIB) és estancada, tot esperant de ser aprovada, i ha insistit en la necessitat d’un canvi del model de finançament.\nEspot és un dels deu dirigents democràtics més joves del món. El cap de govern, Xavier Espot, de quaranta anys, és un dels dirigents mundials elegits democràticament més joves, segons la llista publicada per l’agència France Press, on apareixen dotze mandataris de tot el món. El més jove és l’austríac Sebastian Kurz, de trenta-tres anys, líder de l’ultradretà Partit Popular (ÖVP). Kurz va arribar al poder a final del 2017, però una moció de censura arran d’un escàndol de corrupció va originar unes eleccions avançades, el 29 de novembre. Ahir va tornar a jurar el càrrec com a nou canceller federal d’Àustria, aquesta vegada al capdavant d’una coalició amb el partit ecologista els Verds. Pel que fa al cap de govern andorrà, que ocupa la novena posició, va ser nomenat secretari d’Estat d’Interior i Justícia el 2011. El 16 de maig del 2019 va jurar el càrrec de cap de govern. Al capdavant de Demòcrates, Espot va guanyar les eleccions al Consell General del 7 d’abril. En règims no democràtics també hi ha dirigents que no passen de quaranta anys, com ara el nord-coreà, Kim Jong-un; el rei Jigme Khesar Namgyel Wangchuck de Bhutan; i l’emir de Catar, Tamim bin Hamad al-Thani.\nEl 26% dels vots obtindria la formació d’extrema dreta Rassemblement National a la primera volta de les eleccions municipals a Perpinyà, segons un sondatge de l’institut IFOP encarregat pel setmanari La Semaine du Roussillon. El batlle sortint, Jean-Marc Pujol, obtindria el 18% dels vots, seguit del 14,5% de la llista d’Agnès Langevine, amb el suport del Partit Socialista i Europa-Ecologia / els Verds.\nEl 8 de gener de 1942 naixia al Regne Unit Stephen Hawking, un dels astrofísics més destacats del segle XX. Entre les seves màximes aportacions, es destaquen els estudis sobre els forats negres i l’origen de l’univers.


El VPC tanca la primera volta derrotant el Montredonnais (20-15)\nEsports » Rugbi 24 de novembre, 2019\nEl VPC ha derrotat aquesta tarda al Montredonnais 20 a 15 a l'Estadi Nacional. El resultat ha estat el millor d'un partit per oblidar. Els tricolors tanquen la primera volta afermats a la quarta plaça a Honor.\nEl VPC s'ha avançat només començar amb un assaig d'Agus transformat per Ramas. Acte seguit l'autor de l'assaig s'ha retirat després de passar una mala setmana amb grip.\nEl rival s'ha dedicat a tallar el joc contínuament. L'àrbitre no ha fet res per capgirar la dinàmica i els minuts passaven amb molt poc joc de mans. Abans del descans el VPC ha fet una bona acció per l'ala dret. Ramas aconseguia el segon assaig andorrà. Amb la transformació deixava un clar 17 a 3 que donava tranquil·litat.\nRamas ha obert la segona meitat transformant una penalitat que situava el 20 a 3. El marcador era favorable però no les sensacions. El rival ha aprofitat les expulsions locals per retallar distàncies amb un parell d'assajos. A dos minuts del final es situaven 20 a 15. Afortunadament el marcador ja no s'ha mogut i el VPC tanca la primera volta consolidant la quarta plaça a Honor.\nEls VPC obrirà la segona volta el dia 8 de desembre al camp del líder.


INS La Llauna: Sortides d'activitats nàutiques i vela curs 14-15\nSortides d'activitats nàutiques i vela curs 14-15\nEl dijous 2 d'octubre es va fer la sortida d'activitats nàutiques amb l'alumnat de 1r de batxillerat a l'Escola del Vent del Club Nàutic Bétulo. Durant tres hores van fer un tast de vela lleugera, caiac de mar, windsurf i paddle surf. Va ser un dia magnífic per a les sessions d'iniciació a aquestes activitats.\nD'altra banda, dimarts 14 d'Octubre es va fer la mateixa sortida amb l'alumnat de 4t d'ESO. Durant 3 hores van fer un tast de vela lleugera, caiac de mar, windsurf i paddle surf. Aquell dia les condicions del mar no eren les òptimes per fer les maniobres d'embarcament i desembarcament perquè hi havia mar de fons del sud oest i onatge fort, la qual cosa va provocar més d'una rebolcada. Un cop superat el trencament de la onada, les condicions eren òptimes pel caiac i pel paddle però no ho eren tant per a la vela ja que no es va aixecar el vent fins a la part final de la sessió.\nFinalment, dimecres 29 d'octubre l'alumnat de 3r d'ESO va fer la sortida al Port Olímpic de Barcelona, al Centre Municipal de Vela de Barcelona. Van fer el bateig de vela lleugera i dues hores de navegació amb embarcacions tipus Raquero amb un monitor i 6 alumnes a cada embarcació. Després van gaudir de dues hores de temps lliure per esmorzar i fer jocs i esports a la platja. Tot i la manca de vent, els continguts fonamentals de la sortida es van poder assolir: la distribució de tasques dins de l'embarcació i el treball dels conceptes bàsics de navegació. Va fer un dia esplèndid per a la platja.\nPublicat per Institut La Llauna a 2:58 p. m.\nEtiquetes de comentaris: Batxillerat, Educació Física, ESO


Biblioteques Pineda de Mar | El blog de les biblioteques de Pineda | Pàgina 2\nPosted by Biblioteques de Pineda de Mar\nAvui es commemora el Dia de la dona i la nena en la ciència i volem aprofitar per donar-vos a conèixer el Projecte Tecnogirl que té com a objectiu principal la divulgació de la ciència i la tecnologia entre els estudiants de secundària, i que especialment pretén fomentar les vocacions tecnològiques en el col·lectiu de noies en edat compresa entre els 12 i 18 anys, per contribuir així a posar fi a la bretxa de gènere que hi ha en professions d’aquest àmbit.\nPer assolir aquest objectiu hi haurà una exposició itinerant sobre dones científiques i tecnològiques que es podrà veure a diferents biblioteques del Maresme, i en la nostra de l’11 al 25 de març.\nTambé es realitzaran tallers virtuals de tecnologia, ciència i artístics (tallers Xnergic i BiblioLabs) per a nois i noies de 12 a 18 anys. A la M. Serra i Moret realitzarem els següents:\nDilluns 29 de març a les 18 h; Creació d’un videojoc en 2D amb Scratch a càrrec de ClauTIC. Començarem donant cartes d’ambientació (per exemple: jungla, polar, medieval, fantasmal…) i sobre la temàtica, caldrà buscar els personatges per crear un videojoc de l’estil de recol·lecció d’objectes. A partir d’aquí aprendrem a programar un videojoc on el personatge principal ha de recollir el màxim d’objectes possibles i evitar que el toquin els dolents. Aquest taller es farà a través de l’eina d’ Scratch.\nDilluns 19 d’abril a les 18 h; Disseny de moda virtual a càrrec de Tecnocampus. Aprendrem a dissenyar les nostres pròpies peces de roba fent servir el software de simulació 3d Marvelous Designer. L’objectiu és poder dissenyar i provar patrons diferents abans de confeccionar-los, reutilitzant roba.\nDimecres 2 de juny a les 18 h; Modelat bàsic per a impressió 3D a càrrec de Tecnocampus. Dissenyarem objectes senzills fent servir TinkerCAD. Aquests models senzills permeten fabricar peces que poden fer-se servir per donar un segon ús a diferents elements que tinguis per casa.\nSi esteu interessats, poseu-vos en contacte amb nosaltres (b.pineda.msm@diba.cat / 937623796) perquè les places són limitades i cal inscripció prèvia.\nEn aquesta web https://tecnogirl.tecnocampus.cat/ trobareu tota la informació referent a aquest projecte.\n#bibliospineda #bibliosxbm #bibliosmaresme #tecnogirl #bibliolab #donescientifiques #tecnocampus #clautic\nEn relació amb els objectius de desenvolupament sostenible que us comentàvem la setmana passada, avui us volem compartir aquesta app que va en sintonia amb l’objectiu número 4: Educació de qualitat.\nBrain Pop: és una app educativa, fàcil d’utilitzar, sense descàrregues ni instal·lacions que ofereix recursos que enforteixen el coneixement i expliquen conceptes complexos als més petits (i no tant) de manera accessible.\nSegur que si la proveu, reconeixereu tots els seus beneficis!\nButlletí “Un xic de tot”\nJa tenim preparades les novetats per poder-les prestar a partir d’aquesta tarda a les 15h a totes aquelles persones que vingueu a la biblioteca.\nSi voleu donar-hi un cop d’ull, aquí teniu el butlletí “Un xic de tot”.\nLa Biblioteca i els objectius de desenvolupament sostenible (ODS)\nA finals de setembre del 2015, l’Assemblea General de les Nacions Unides va adoptar l’Agenda 2030 per al desenvolupament sostenible, mitjançant la resolució «Transformar el nostre món: l’Agenda 2030 per al desenvolupament sostenible», amb l’objectiu d’estimular l’acció en cinc esferes d’importància crítica: les persones, el planeta, la prosperitat, la pau i el partenariat.\nEls Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS), a diferència dels Objectius de Desenvolupament del Mil·lenni, que s’adreçaven als països subdesenvolupats, són d’aplicació universal, a tots els països i a tots els nivells de governança, mitjançant un sistema de disset ODS que marcaran l’acció global fins a l’any 2030.\nPer assolir aquestes fites, tot el món ha d’implicar-s’hi: des dels governs i el sector privat fins a la societat civil i les persones.\nEl paper que juguem les biblioteques en la nostra societat ens dóna l’oportunitat de dur accions per potenciar els següents objectius:\nODS 4.- Garantir una educació inclusiva, equitativa i de qualitat, i promoure oportunitats d’aprenentatge durant tota la vida per a tothom\nODS 5.- Aconseguir la igualtat de gènere a través de l’enfortiment de dones adultes i joves.\nODS 8.- Promoure el creixement econòmic sostingut, inclusiu i sostenible, l’ocupació plena i productiva i el treball digne per a tothom.\nODS 16.- Promoure societats pacífiques i inclusives per aconseguir un desenvolupament sostenible, facilitar l’accés a la justícia per a tots i crear institucions eficaces, responsables i inclusives a tots els nivells.\nPer aquesta raó, les Biblioteques de Pineda us oferirem cada dilluns un recurs. Avui us recomanem l’app:\nODS en acció (SDG in action). Permet conèixer els 17 ODS, obtenir informació sobre els seus objectius favorits, esbrinar com contribuir a aconseguir-los, crear les vostres pròpies iniciatives i convidar a altres a sumar-se a esdeveniments i accions sostenibles.\nApp SDGs in Action\n#ods #culturasegura #bibliospineda #bibliosxbm #bibliosmaresme #onu #sostenibilitat #desenvolupamentsostenible #educaciodequalitat #igualtat #lifelonglearning #SDGsinAction\nDemà a les 18 h, us convidem a participar en el Club del Llibre amb l’escriptor Martí Gironell (Besalú, 1971). Escriptor i periodista. Llicenciat en Filologia Anglesa i en Periodisme, ha treballat a Ràdio Besalú, Ràdio Olot, Catalunya Ràdio i TV3. Col·labora en mitjans de comunicació com El Punt Avui, La República i L’Illa dels Llibres.\nEntre els seus llibres destaquen El pont dels jueus (2007), que ha estat traduït a diversos idiomes; La venjança del bandoler, Premi Nèstor Luján de Novel·la Històrica el 2008; L’arqueòleg (2010), L’últim abat (2012) i El primer heroi (2014), que també han estat traduïts a diverses llengües. El 2015 va publicar Strappo, la novel·la de l’espoli del romànic català, i el conte infantil El nen dibuixat. L’any 2018 va guanyar el Premi Ramon Llull amb La força d’un destí, amb més de 30.000 exemplars venuts i traduïda al castellà, l’anglès, l’holandès i el búlgar.\nAccés per Meet Google\nNovetats desembre “Un xic de tot”\nJa podeu consultar el butlletí “Un xic de tot” per conèixer les novetats més destacades que incorporem al fons de les Biblioteques de Pineda aquest mes de desembre.\nRecordeu que us podeu endur en préstec fins a 30 documents a la vegada, i de diferents biblioteques, dels quals 15 poden ser llibres o revistes i els altres 15 poden ser material multimèdia, amb un màxim de 6 DVD i un màxim de 9 CD, CD-rom o altres suports multimèdia, durant 30 dies.\nLes Biblioteques del Maresme participem un any més a la Marató de TV3, que enguany tracta de la COVID-19. L’objectiu principal és recaptar diners en el seu benefici. Tal vegada, les Biblioteques de Pineda ens sumem al repte que ha engegat l’Ajuntament de la nostra població i que pretén arribar a recaptar 8000€ per contribuir en la causa.\nPer aquest motiu, us animem a venir a la Biblioteca M. Serra i Moret a fer el vostre donatiu i, a més, us podreu endur un àudio conte interpretat per la narradora Assumpta Mercader.\nTeniu temps fins al 19 de desembre\nI aprofitem per recordar-vos que al Catàleg Aladí hi ha tots els llibres que han sortit publicats aquest any relacionats amb la pandèmia, i que han arribat a les biblioteques, per a tots els públics. També hi ha contes infantils per als més menuts. Trobareu tots els documents cercant per tema “COVID-19”. Alguns títols també estan disponibles en versió ebook a la plataforma de préstec digital eBiblioCat i els podeu llegir en streaming gratuïtament amb el vostre carnet de biblioteca i PIN (mateixa contrasenya que feu servir per al catàleg Aladí).\nA la Xarxa de Biblioteques Municipals també hi ha el llibre i el disc de la Marató d’anys anteriors. Els podeu agafar en préstec i/o fer la reserva prèvia del document.\n#bibliosmaresme #bibliosxbm #bibliospineda #tocaatothom\nAvui us recomanem “La sospecha de Sofía” de Paloma Sánchez-Garnica que podeu agafar en préstec durant 30 dies (cita prèvia).\nEn Daniel és advocat d’un prestigiós bufet de Madrid, propietat del seu pare. La seva parella, la Sofia, és llicenciada en químiques i té el somni d’arribar a ser investigadora dins del camp de la biologia molecular.\nLa història ens mostra com la vida de la parella fa un gir brusc quan arriba una carta sense segell ni remitent al despatx d’en Daniel.\nLes seves vides patiran unes greus conseqüències quan l’advocat decideix descobrir la veritat sobre uns fets que van passar en el moment del seu naixement, el gener de 1939.\nL’acció transcorre al llarg de la segona meitat del segle XX.\nEns descriu les diferències i similituds entre la vida que es porta a Espanya i la que passa paral·lelament a França, més concretament al París del 69, a Alemanya i finalment a Berlín Est amb l’Stasi, el KGB i els serveis de contraespionatge.\nDesprés de grans incerteses i arribant a les darreres dècades on les societats experimenten grans canvis com ara la caiguda del mur i la reunificació de la dividida Alemanya és quan quedarà resolt el gran misteri que ens acompanya durant tota la novel·la…\nHora del conte “Xino Xano”\nEsperem que gaudiu molt de l’hora del conte virtual que ens ha preparat la Companyia Fes-t’ho com vulguis per als més petits de la casa.\nEl podreu veure tantes vegades com vulgueu fins al dissabte al vespre.\nMalauradament no podem dur a terme activitats a la Biblioteca però no per això volem deixar-vos sense l’oportunitat de gaudir d’elles. És per aquest motiu que us convidem aquest divendres a les 17.45h a gaudir de l’hora del conte per a petits lectors que ens ha preparat la Companyia Fes-t’ho com vulguis sota el nom “Xino Xano”.\nNomés cal que el divendres esteu connectats al nostre canal de Youtube (https://www.youtube.com/channel/UCoRgCHLZ_iLdsIaX1hR2nug) i pugeu el volum del vostre dispositiu.\n#laculturaessegura #laculturaacasa #bibliosmaresme #bibliospineda #bibliosxbm


Arxius de Crítiques - Jove Espectacle\nVist el dissabte, 12 de febrer de 2022 al SAT! (Sant Andreu Teatre) de Barcelona. SINOPSI Perduts enmig d’un bosc fosc i tenebrós els petits Hansel i Gretel s’endinsaran en un fascinant i perillós viatge amb l’únic objectiu de trobar el camí que els guiï cap a casa. Però un cop immersos en aquesta aventura, […]\nVist el divendres 11 de febrer 2022, al Teatre Municipal de Lloret de Mar. SINOPSI Quatre personatges es troben “confinats” en un espai tancat. Només dues finestres connecten amb un exterior sense vida. Sergi Belbel torna a Samuel Beckett amb Final de partida, un text que adquireix un nou significat a partir de l’experiència viscuda […]\nVist el dissabte 29 de gener 2022 al Teatre Municipal de Lloret de Mar. SINOPSI: Tres personatges i l’espera. L’eterna espera que pateixen els milers de refugiats després d’haver realitzat el viatge més llarg i difícil de les seves vides. L’espera eterna sense informació en un camp de refugiats. La Júlia, voluntària, arriba a un […]\nCreació i direcció Fabrice Murgia – Projecte IT Teatre Vist el divendres, 28 de gener de 2022 al Teatre Lliure de Gràcia (Barcelona). SINOPSI: Dies blancs és un espectacle que s’inspira lliurement en la novel·la gràfica Ces jours qui disparaissent, [Aquells dies que desapareixen] de Timothé Le Boucher (Ed. Glénat, 2017, Premi dels llibreters de còmic 2018, Premi al […]\nVist el dissabte, 4 de desembre de 2021 al Teatre Kursaal de Manresa. SINOPSI One, Two, Free… Folk! és el viatge d’un grup de músics de carrer, així com d’altres personatges com el cap de l’estació, que coincideixen en una estació de tren dels EEUU en diferents moments històrics del segle XX. Un tren que viatja […]\nCrítiques: ‘El cos més bonic que s’haurà trobat mai en aquest lloc’ de Josep Maria Miró\n13 de desembre de 2021 per JMViaplana Deixa un comentari\nVist el divendres, 10 de desembre de 2021 al Teatre de Salt. SINOPSI Amb aquest monòleg Josep Maria Miró es va convertir el 2020 en el primer autor que guanyava en tres ocasions el prestigiós premi Born. Una única veu —la de Pere Arquillué— per compartir amb el públic els secrets d’un petit poble on, […]


Activitats del Cos de Monitors de l’ACGC – Agrupació de Colles Geganteres de Catalunya\nActivitats del Cos de Monitors de l’ACGC\nL’ACGC col·labora amb la pel·lícula “La Trinca: biografia no autoritzada”\nPrimers passos de la comissió de capgrossos\nTEXT I FOTOGRAFIES: Xavier Navarro i Robert Carles Quirantes\nPodríem dir que actualment el Cos de Monitors de l’ACGC està més actiu que mai. Ja del que va d’any, cinc colles ens han demanat col•laboració, a més de les respectius pràctiques a Manlleu (amb el Ball Nou) i a La Seu d’Urgell (amb el ball d’Aniversari i Peuets de Gegant).\nEls monitors, no solament conservem i mantenim els balls protocol•laris de l’imatgeria gegantera de l’Agrupació sinó que tambè, compartim amb aquelles colles que ho sol•liciten, cursets amb 3 tipus de nivells: iniciació, perfeccionament i coreografia. A trets generals aquests cursos venen a assessorar a les colles de les condicions físiques del gegants (estructura, cavallets), dels geganters (escalfament, com agafar, aixecar i baixar un gegant, vestuari, utilitat de la faixa com a eina de prevenció de riscos i funció del cos). I ja com a perfeccionament, el fet de com s’haurien de fer ballar els gegants amb diversos mètodes i recursos.\nLa vila de Maials (Segrià) va ser la primera aquest any en sol•licitar un curs en aquest cas, de perfeccionament. Amb una vintena d’assistents durant el passat mes de març, van compartir i experimentar com treballar amb gegants manotes i quin carisma han de tenir.\nEl Barri Montbau, Barcelona (Barcelonès) van ser els segons en demanar un curs en aquest cas, d’iniciació. Durant dues sessions el passat mes d’abril vam treballar amb aquesta colla nova els sistemes més tècnics i bàsics per dur un gegant i fer bona presència.\nPalafolls al Maresme també ens van sol•licitar un curs d’iniciació. El passat 4 de juny, un gran nombre de participants van compartir les seves experiències i opinions amb els nostres monitors en la seva curta vida.\nEl penúltim curset va ser a Sant Feliu de Llobregat (Baix Llobregat). Tot i que van sol•licitar un curset d’iniciació tot i que el curset es va enfocar en els seus tres balls protocol•laris tot assessorant-los per millorar i perfeccionar la seva tècnica entre ells, el Ball Nou.\nCervelló (Baix Llobregat) ha estat fins el moment l’últim curs fet. El passat 12 de juny, vam tenir entre tots un matí molt profitós i experimentar moviments i tècniques no solament amb gegants amb pesos relatius sinó també amb gegants molt pesats com es el cas dels gegants vells de Cervelló.\nAquestes han estat unes de les activitats que el Cos de Monitors de l’ACGC. hem dut a terme durant tot l’any però l’activitat continua, cursets, balls protocol•laris i l’espectacle de la propera Fira del Món Geganter són els projectes més imminents.


Notícia: Blanes tanca els actes del Carnestoltes amb la festa de l’enterrament de la sardina i amb la proclamació dels guanyadors dels Concursos de Disfresses.\nL’Ajuntament de Blanes va tancar la nit d’aquest passat dimecres els actes del Carnestoltes Blanes 2012 – Costa Brava Sud amb la tradicional festa de l’Enterrament de la Sardina. La celebració, que va comptar amb la col.laboració de l’Associació “Que vingui qui vulgui”, es va encetar amb la sortida del seguici fúnebre que va sortir des de la plaça dels Països Catalans fins arribar a la plaça dels Dies Feiners.\nEl recorregut es va fer comptant amb l’acompanyament de la Banda Musical de Blanes Mossen Joan Batlle, que enguany celebra el seu 30è aniversari.\nUn cop arribats a la plaça dels Dies Feiners on es va fer públic el veredicte i entrega de premis del Concurs de Carrosses i Comparses de la Rua de Carnaval del diumenge, així com del Concurs de Disfresses a la Feina, la principal novetat d’aquest any a Blanes.\nLa regidora de Cultura i Festes de l’Ajuntament de Blanes, Lara Torres, acompanyada de membres del jurat dels dos concursos, van lliurar els premis als diferents guanyadors :\nConcurs de Carrosses i Comparses de la Rua de Carnaval:\n*\t1er Premi Carrosses amb un import de 1.000 euros per a l’Associació Carnavalenca “Els Guapus”, de Tossa de Mar, amb el motiu “Fantasia Oriental”.\n*\t2on Premi Carrosses amb un import de 750 euros per a l’Associació “Canya i Conya”, de Tossa de Mar, amb el motiu “Dehesa Medusa (Mitologia)”.\n*\t3er Premi Carrosses amb un import de 500 euros per a l’Esbart Dansaire Joaquim Ruyra” de Blanes, amb el motiu “Festa Medieval al Palau”.\n*\t1er Premi Comparses amb un import de 600 euros per a l’Associació Carnavalenca “Els Guapus”, de Tossa de Mar, amb el motiu “Fantasia Oriental”.\n*\t2on Premi Comparses amb un import de 400 euros per a l’Associació “Canya i Conya”, de Tossa de Mar, amb el motiu “Dehesa Medusa (Mitologia)”.\n*\t3er Premi Comparses amb un import de 200 euros per a l’”Associació Cultural Tik Tak” de Blanes, amb el motiu “Tik Tak”.\nConcurs de Disfresses a la Feina:\n*\t1er Premi amb un import de 300 euros per a l’establiment “Sandra Ririn Perruquers” amb el motiu “Mama, que será lo que quiere el negro?”.\n*\t2on Premi amb un import de 200 euros per a l’establiment “Cafeteria Poma Verda” amb el motiu “Circo Fantasia”.\n*\t3er Premi amb un import de 100 euros per a l’establiment “Can Borràs” amb el motiu “El Galliner”.\nEls jurats dels dos concursos els han format les següents persones: el de Carrosses i Comparses de la Rua de Carnaval Humberto Acevedo, Dolors Gordils, Pilar González, Roser Divison i Josep Marigó. Per la seva banda, el jurat del Concurs de Disfresses a la Feina l’han format: Marc Coll, Cristina de las Cuevas i Lara Torres.\nDurant la festa, es va fer la lectura del testament del Rei Carnestoltes, es van cremar les despulles del monarca i es va oferir un cremat popular acompanyat de coca.\nLa música que va amenitzar el ball de fi de festa va anar a càrrec del grup “La Suegra de los Mancebo”. Es tracta d’una formació d’excel.lents músics provinents de formacions com “Nadies”, “Frenètic”, “La Banda del Yuyu” i “Jazzments”, que es reuneix amb la única finalitat d’interpretar aquelles cançons que sempre els ha vingut de gust cantar, i que potser no formaven part ni dels estils, de dels repertoris dels seus respectius grups.\nData de realització: 02/23/2012 | Data de la darrera actualització: 05/18/2012


Andoflora amplia l’espai per garantir els protocols de seguretat\nTorna la fira mercat de la planta i la flor, després d’un any de parèntesi a causa de la pandèmia. La 27a edició d’Andoflora donarà el tret de sortida divendres, 14 de maig, amb una sorpresa: la inauguració d’un conjunt escultòric a les Fontetes. A més, l’acte comptarà amb una coreografia de la companyia Líquid Dansa creada especialment en base a la temàtica d’aquesta edició: l’aigua i el color blau. “Hem escollit aquest tema per la importància que té en el cicle de la vida i ha estat molt positiu perquè les escoles l’han treballat des de diferents punts de vista i a més dona molt joc pels diferents tallers i activitats que formen part del cartell d’Andoflora”, ha explicat el conseller de Cultura, Guillem Forné.\nParticipen a aquesta edició d’Andoflora vint-i-cinc estands, dos més que en la passada edició. La novetat és la reorganització de l’espai, ja que per garantir la distància de tres metres entre estands s’ha ampliat la superfície i no només s’ocuparà la part central de la plaça de les Fontetes, com és habitual, sinó que també s’utilitzarà tota l’àrea amb gespa. A més, per prevenir el contagi s’ha establert un protocol que contempla el sentit únic del circuit per visitar els estands, la inscripció prèvia a tots els tallers o la prohibició de menjar a tot el recinte.\nLa 27a edició d’Andoflora arriba acompanyada per un ampli cartell d’activitats lúdiques i culturals, “en el qual hem tingut en compte els artistes del país, ja que un dels pilars del Comú de la Massana és promocionar el talent local”. Per això, a banda de Líquid Dansa, també es comptarà amb altres formacions com Vibrand el cla de sol, Old School, Charly, Juli Barrero & The Hot Pockets o Melicotó. Forné també ha remarcat el caràcter participatiu de la fira, amb la participació de l’Escola de Música l’Escena Nacional d’Andorra, la Casa Pairal, el Punt 400, l’Esbart Valls del Nord i la Capsa.\nTambé hi participen els floristes del país que han volgut prendre part en el concurs d’instal·lacions urbanes. Seran cinc creacions que estaran repartides pel centre de la Massana i que conduiran els visitants fins a les Fontetes.\nLes activitats d’Andoflora comencen aquest dissabte, 8 de maig, amb una proposta del departament de Medi Ambient i la Capsa: una sortida pels camins d’Arinsal per fer un herbari, amb el biòleg del Parc Natural del Comapedrosa, Jordi Nicolau, i la directora de la Capsa, Rosa Mujal. Durant aquesta jornada es farà la recol·lecció de les plantes, que es deixaran assecar per tal de poder elaborar l’herbari el 16 de maig, en el marc de la fira. Cal fer la inscripció prèvia a través del número de whatsapp 344 506.\nUna altra de les novetats destacades d’aquesta edició serà la jornada d’art col·lectiu, també dirigida per Mujal. S’instal·laran cavallets repartits per la plaça, amb aquarel·les i pinzells, perquè qui vulgui pugui participar a aquesta experiència artística.\nAndoflora és una fira per a tots els públics i es dedica una especial atenció als infants, perquè des de petits aprenguin el valor de les plantes i les flors. Per això s’han organitzat diferents tallers –de planter, manualitats, instruments amb material reciclat- i a més també se’ls ha convidat a participar activament a l’organització d’Andoflora, elaborant els motius que decoraran els aparadors del centre de la Massana. A més, durant les darreres setmanes, els escolars de la parròquia han treballat el tema dels cicles de l’aigua, des de diferents punts de vista. Els treballs que han elaborat estaran exposats a la fira.\nD’altra banda, pel que fa al vessant de participació popular, també hi haurà un espai d’intercanvi d’esqueixos i plantes, perquè enguany tothom pugui tenir els balcons i terrasses ben guarnits.


El jutjat demana a Pujol el testament del seu pare i l'acceptació de l'herència - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl jutjat demana a Pujol el testament del seu pare i l'acceptació de l'herència\nLa Fiscalia Anticorrupció va demanar al jutjat que expedís comissions rogatòries a Andorra i Suïssa\nefe | queralbs 08.08.2014 | 15:12\nEl jutjat demana a Pujol el testament del seu pare i l'acceptació de l'herència EFE\nLa magistrada del Jutjat d'Instrucció 31 de Barcelona, que instrueix les diligències obertes a Jordi Pujol i la seva dona Marta Ferrusola per l'ocultació d'una fortuna a l'estranger, li ha requerit que aporti el testament del seu pare i l'acceptació de l'herència de la seva banda i per la de la seva dona.\nSegons ha informat avui el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC), la magistrada ha acordat també la pràctica de les diligències sol·licitades pel Ministeri Fiscal i, així, s'han lliurat les comissions rogatòries que el fiscal havia demandat.\nL'expresident català va confessar el passat 25 de juliol, a través d'un comunicat, que havia regularitzat uns fons a l'estranger relacionats amb l'herència del seu pare, i que l'"error" comès en la gestió d'aquell llegat havia "contaminant" als seus set fills i a la seva dona.\nJordi Pujol va explicar que el seu pare, Florenci Pujol, va disposar com a última voluntat que unes quantitats de diners ubicats a l'estranger, que no estaven regularitzats quan va morir al setembre de 1980, fossin destinats als set fills i a la dona de Jordi Pujol.\nCoincidint amb la pràctica d'aquestes diligències judicials, Jordi Pujol, que descansa en la seva residència estiuenca del municipi gironí de Queralbs, ha rebut aquest migdia una citació de l'Agència Tributària que li han lliurat en mà dues funcionàries, segons ha confirmat ell mateix.\nPujol ha rebut ara aquest requeriment d'Hisenda sense que hagi volgut precisar ni el dia ni el lloc en el qual ha estat citat.\nArran de la confessió de Jordi Pujol, el passat 28 de juliol el sindicat Manos Limpias va denunciar l'expresident català pels delictes de suborn, malversació, prevaricació, tràfic d'influències, delicte fiscal, falsedat en document públic i blanqueig de capitals, i la seva dona Marta Ferrusola com a còmplice i encobridora.\nEl passat 31 de juliol, la magistrada del jutjat d'instrucció número 31 de Barcelona, a la que va recaure per repartiment la denuncia de Manos Limpias, va acordar obrir diligències prèvies i notificar la seva decisió a la fiscalia.\nAquesta magistrada ha decidit ara practicar les primeres diligències, després de demanar a Manos Limpias que diposités una fiança de 6.000 euros i presentés una querella contra Pujol i Ferrusola, cosa que el col·lectiu té previst fer el pròxim dia 13.


El COMLL presenta demà, dia 30, tres llibres de metgesses i psicòlegs sobre el món infantil i adolescent - Col·legi Oficial de Metges de Lleida\nEl Col·legi Oficial de Metges de Lleida (COMLL) ha organitzat la presentació de tres llibres, escrits per metgesses i psicòlegs, sobre diferents òptiques del món infantil i adolescent. L’acte tindrà lloc demà, dia 30 d’abril, a les 19.00 hores a la seu col·legial.\nEl nen davant la mortés obra de la pediatra i psicòloga Montse Esquerda i d’Anna M. Agustí, mestra i psicopedagoga. Les autores, expertes en la formació per afrontar el dol, donen les claus sobre com orientar els menors davant de la pèrdua d’una persona de la seva família.\nEl llibreEls braços que no malcrien, de la pediatra Carme Gabarrell i la psicòloga Itziar Fernández, es basa en l’experiència de criança de les autores. És una reflexió de mares professionals, però primerenques, que opinen que no tot és de color de rosa.\nLa tercera obra, Todo valei el seu epíleg Sinàpsis, escrita pel psicòleg Lluís Maria Andreu, utilitza el gènere negre a mig camí entre la novel·la policíaca i la psicologia.


Un pas més, una jornada menys | BC Morabanc Andorra (web oficial)\nVictòria del River Andorra MoraBanc davant el Clínicas Rincón per 87 a 91 en un partit de nivell i patiment final.\nPrimer partit de la jornada 21 a l’adecco or. Matx disputat a una hora poc habitual per a un divendres i en un pavelló d’aquells que agrada jugar com el Martin Carpena de Màlaga. Un duel entre, segurament, els dos equips més en forma de la segona volta. El líder, l’equip de Joan Peñarroya, que volia sumar una nova victòria per apropar-se a l’objectiu de la temporada, i un Clínicas Rincón, que com a bon equip vinculat i jove no tenia por a res i amb molt a demostrar davant el líder.\nEls primers minuts s’ iniciaven amb un equip local que veia com la seva afició havia registrat una bona entrada, motiu suficient per anotar el primer parcial favorable de 5 a 0. El River Andorra MoraBanc però, no volia deixar se portar tant fàcilment pel ritme local, i responia amb un parcial dominat pels jugadors exteriors de 0 a 8, dos inicis diferents que ajustaven el marcador per a un intercanvi de cistelles molt igualat i demostrant, els dos equips, que hi havien coses en joc. En els darrers 5 minuts del primer quart, poc moviment per arribar al final 19 a 18.\nSegon quart, dos cistelles inicials dels dos equips deixaven pas a un parcial del Clínicas Rincón de 9 a 0, 30 a 20, situant la màxima diferència fins al moment. Calia una reacció dels de Peñarroya, que empunyats pel seu caràcter, intentaven capgirar el desencert mostrat. Millorava la defensa i el rebot, claus per entrar al partit i el cèrcol es feia més gran, per anar reajustant el marcador. Els triples començaven a entrar, i les eleccions de tir treien el seu fruit. Ara bé, el rival ja havia demostrat la seva qualitat, i Todorovic i Guillén mantenien als seus, tot i que la distància es reduïa a al descans, 44 a 41.\nSortida del descans mostrant el que seria aquest quart, triple de Blanch que es posava l’equip a l’esquena des del primer segon. Empat i de nou, comença el patit, però ja és veia un altre ritme per part del River Andorra MoraBanc. Una defensa incisiva, aturant als homes claus del rival, permetia mantenir la cistella gairebé intacta i al camp contrari, trencar el partit des de la línea exterior. Amb aquesta fórmula els andorrans aconseguien les primeres distàncies favorables, i no només això sinó que és superaven aquests dígits. López col.locava els 10 i Trias amb Zengotita els 12 amb els quals s’arribava al final tercer quart. Blanch amb 15 punts en aquest quart i un parcial de 20 a 35 en 10 minuts posaven les coses molt bé.\nI més quan Navarro sumava una nova cistella per als 14 de màxima, 64 a 78. Ara bé, com anem dient darrerament, no es pot estar tranquil fins que no finalitza el partit. I menys amb jugadors joves amb ganes de demostrar i veterans que mantenen intacta la qualitat. Parcial local de 8 a 0 i ja estaven ficats al partit en menys de 3 minuts. La defensa tricolor no aconseguia aturar el joc de Clínicas i el River Andorra MoraBanc veia petit allò que abans veia gran. Igualtat al partit, tot el que s’aconseguia es responia, i així, retallant la distància, els locals empataven el matx a 85. Darrers minuts, partit igualat i a tenir el cap fred per escollir bones eleccions de joc. En aquest aspecte, els de Peñarroya tenien les de guanyar i així va ser. Van jugar millor les seves cartes i amb dos lliures de Blanch, una recuperació i nova a cistella del 31, finalitzava un partit que s’ havia vist de tots colors. 87 a 91.\nNova victòria i de quina manera. Un pas més, una jornada menys. 5 finals són les que resten, i d’aquestes, 3 a casa. El somni és més a prop, però encara no el podem agafar. Necessitarem l’ajuda de tots vosaltres, el pròxim repte l’Oviedo al Poliesportiu. Divendres hem de fer un pas més, serà complicat, ho sabem, però el premi és gran. Diumenge tornada als entrenaments, moments de celebració pocs, cal seguir centrats. #somhiandorra\nCLÍNICAS RINCON: Soluade (0), Todorovic (13), Díaz (18), Nguidane (8), Sabonis (18), Alonso(1), Conde (2) ,Ruiz (0), Gutiérrez (6), Diatta (0), Kadahodzic (0), Guillen (21)\nRichie Guillén jugador més valorat amb 32 punts\nRIVER ANDORRA MORABANC: Trias (9), Navarro (16), Green (9), Blanch (34), Zengotitabengoa (8), López (11), Hampl (0), Eric (2), Martí (0), Sánchez (2), Fernández (0)\nMarc Blanch jugador més valorat amb 37 punts\nPARCIALS: 19 – 18 / 25 – 23 / 20 – 35 / 23 – 15


Incendi en una casa d'Artesa de Segre amb un ferit lleu - Teleponent\nInici Comarques Noguera Incendi en una casa d’Artesa de Segre amb un ferit lleu\nIncendi en una casa d’Artesa de Segre amb un ferit lleu\nEl foc ha mobilitzat 9 dotacions dels Bombers, que ja han sufocat les flames i revisen punts calents\nUn incendi en una casa d’Artesa de Segre (Noguera) ha deixat aquest dissabte al migdia un ferit per intoxicació de fum, segons han informat els Bombers de la Generalitat.\nL’afectat per l’incendi ha estat evacuat en estat lleu pel Sistema d’Emergències Mèdiques (SEM). L’avís del foc s’ha rebut a les 12.17 hores en un habitatge situat al carrer de la Font del nucli de Baldomar.\nLes flames es concentraven a la planta baixa de la casa –on han fet caure alguns envans-, però no ha afectat la planta superior ni les golfes.\nL’incendi ha mobilitzat fins a 9 dotacions dels Bombers de la Generalitat, que han pogut sufocar ràpidament el foc. Hores d’ara, les dotacions segueixen revisant la casa, ventilant les estances i remullant els punts calents. ACN\nArticle anterior20 anys de l’euro: la moneda que ha aportat estabilitat i contribuït a reduir la bretxa amb el nord\nArticle següentProjectes de ciutat


Torna una nova edició gastronòmica del “CERVETAPES 2016” a Cervelló\nDel 15 al 17 de juliol arriba a Cervelló una nova edició del “Cervetapes 2016”, la proposta gastronòmica que aquesta ciutat del Baix Llobregat, a Barcelona, ens ofereix per degustar les millors tapes de 8 bars i restaurants de Cervelló.\n- Masia Can Guitart Vell\n- Braseria Can Llopart\n- Restaurant La Font de la Resclosa\n- Restaurant Vell Cervelló\n- Bar La Cantonada\n- La Tasca Cervelló\n- Frankfurt Kaiser\n- Pizzería Dallas\nAquest restaurants en Cervelló us conviden a degustar les tapes que formen part de l’oferta gastronòmica del Cervetapes 2016.\nEl preu de 2,5 euros, cadascuna, inclou una beguda (canya), depenent de l’establiment.\nSegelleu la vostra butlleta en 5 establiments diferents i entrareu en el sorteig d’un val de descompte de 20 euros, a consumir de l’1 d’agost al 30 de setembre. El sorteig es durà a terme dins dels actes de la Festa Major.\nI aprofitant l’esdeveniment, el divendres 15 de juliol es podrà gaudir dels comerços oberts fins a les 12 de la nit, una Shopping Night amb ofertes i descomptes especials a més de 20 comerços adherits.\n#cervelló #cervetapes #baixllobregat #barcelona #gastronomia #restaurants #lagastroteka #tapesicanyes #menjar #dinar