La blauhaus | Blauhaus\nBlauhaus neix amb l’objectiu de transformar les antigues cases de cós en habitatges adaptats a les necessitats d’avui.\nLa Blauhaus s’ha dissenyat amb criteris d’estalvi energètic, fonts d’energia renovables i construcció sana. Els sistemes passius de l’edifici i els mètodes de ventilació intel·ligents units a les fonts d’energia solar i fotovoltaica, en conjunt, permeten estalvis de fins el 70% en el consum d’energia no renovable.\nAquesta experiència de disseny pretén explorar els límits de l’arquitectura i de la tecnologia en la construcció d’un futur sostenible.\nAspirem a actuar com un catalitzador entre les necessitats de la població, especialment les famílies, i la construcció de les ciutats i els paisatges urbans del segle XXI.\nBlauhaus pretén promoure una nova cultura de la relació de les persones amb el seu entorn, principalment urbà, i expressa un compromís amb la innovació i amb la construcció d’un futur sostenible per a la família, per a la ciutat i per al nostre petit planeta.\nDissenyem amb criteris d’estalvi energètic, fonts d’energia renovables i construcció sana\nCatàleg de tipologies\nSigui com sigui la parcel·la escollida i siguin quines siguin les necessitats de cada família, segur que podrem trobar en el nostre catàleg de tipologies la solució que millor s’adapti a cada cas. I després, sobre aquesta base, personalitzem tot allò que calgui per fer-ho “a mida”. Una forma de guanyar temps i esforços i de conjuntar sinèrgies i experiència.\nUna blauhaus es dissenya en 60 dies i es construeix en 90. A això cal afegir-hi els temps d’obtenció de llicències i permisos que variaran segons cada municipi.\nSense sorpreses. L’experiència que ens ha donat construïr la Blauhaus_01 juntament amb metodologies de construcció més avançades permeten minimitzar a zero totes aquelles partides dedicades a imprevistos.\nEns ocupem de tot. Disseny, gestió de permisos, construcció, entrega final i obtenció de certificats. Absolutament tot per acompanyar als nostres clients durant tot un procés que normalment es percep com de llarg recorregut i ple de dubtes i incerteses.\nPack enderroc (gestió, projecte i direcció d’enderroc de l’antiga edificació)\nPack verd (ajardinament dels patis)\nPack confort (mobiliari específic)\nÉs l’eix central sobre el que bascula tot el projecte. Llum en un espai llarg i estret. Llum que entra pels patis i pels lluernaris de la coberta. I es projecta i es tamisa suaument entre els diferents plans verticals. Llum que dibuixa la pròpia forma de l’edifici, el perfila i li dóna volum\nL’edifici adopta una forma geomètrica molt senzilla i modulada que permet diverses disposicions i usos. Partim del convenciment que la innovació es produeix en la intersecció de disciplines diverses i en la confluència de idees diferents. Els llocs de trobada i la fusió d’espais és la resposta que dóna l’arquitectura a aquest propòsit.\nLa pell de l’edifici respon a una voluntat de diàleg entre l’interior i l’exterior. Grans obertures a les façanes atenuen precisament la sensació de tancament entre quatre parets i faciliten la connexió visual aportant la curiosa sensació que un mai no acaba de saber si és troba dins o fora.\nL’aposta més valenta del projecte ve de la possibilitat de substituïr metres quadrats construïts per un pati davanter que tempera i amortigua l’accés a l’habitatge. Amb el triple objectiu d’allunyar el moviment peatonal i la circulació rodada de les zones de vida i benestar, d’aportar llum i frescor a l’interior de l’habitatge i de convertir l’accés a casa teva en una nova experiència transformadora de qualitat de vida.\nL’espai interior permet usos i compartimentacions flexibles i diverses. El sistema modular aporta prou flexibilitat per poder afrontar la construcció en diferents fases i sempre existeix la possibilitat d’ampliar el conjunt amb nous mòduls de forma senzilla.\nAllò que anomenem eco-tecnologia inclou la reinterpretació d’algunes solucions bioclimàtiques de l’edificació tradicional . Sobretot les que tenen a veure amb la inèrcia tèrmica, orientacions, sistemes de ventilació , garantia de reciclatge de tots els materials, facilitat en el muntatge i desmuntatge, matèria primera de proximitat, etc.\nEls materials seleccionats per a la construcció de l’edifici estan en consonància amb l’arquitectura bioclimàtica. S’han utilitzat materials no contaminants i que incorporen poca energia en la seva fabricació. No és casualitat doncs que el principal material estructural utilitzat sigui la fusta.\nTots els acabats són de primera qualitat. Des de l’estructura o els revestiments de façanes fins al més petit detall com les griferies o les lluminàries. Tot respira estil i qualitat\nGaudir d’un pati davant i un altre darrera no és només un luxe a l’abast de ben pocs. És una manera d’entendre una nova forma de vida. Contacte constant amb l’exterior, relació amb l’aire lliure, tenir cura per un arbre, cuidar un petit hort urbà, regar les plantes, i veure néixer les flors. I tot sobre un sòl de graves de tons cromàtics que filtren les aigües de la pluja. Es important de vegades mirar enlaire. I veure un cel a sobre nostre i unes nits plenes d’ estrelles. Els patis, els jardins, tenen això. Emmagatzemen records.\nSistema de ventilació amb recuperació de calor i sensors de CO2\nL’efecte xemeneia del pati davanter\nPersianes graduables i lames orientables\nEstà condicionada per la pròpia parcel·la i permet dissenyar els espais i el concepte global de l’habitatge amb un diàleg intel·ligent amb la radiació solar\nUn disseny sense ponts tèrmics i el sistema constructiu d’entramat lleuger en fusta garanteixen un confort tèrmic òptim gràcies a l’aïllament a l’interior del mur autoportant i a les pròpies façanes i mitgeres, així com a la coberta i a sota el paviment, creant un aïllament perimetral total.\nLes plaques solars i fotovoltaiques garanteixen el 100% de la demanda d’ aigua calenta sanitària (ACS) i el suplement necessari per l’aportació d’aire calent a l’habitatge en els mesos de més fred.\nUn sistema d’acumuladors intel·ligents que només s’activen quan són necessaris, eviten l’ excés d’energia acumulada sobrant, que caldria dissipar.\nGaranteix el màxim confort, inclús en els mesos de fred extrem, gràcies al sistema de recuperació de calor. A l’estiu en canvi, evita la humitat i l’efecte de xafogor. D’altra banda els sensors de CO2 detecten els nivells per ser filtrats i garantir una òptima qualitat del aire en tot moment\nAfavoreix la ventilació i l’aire fresc en els mesos més calorosos. També un arbre de fulla caduca ajuda durant els mesos d’estiu a ombrejar la façana i refrescar l’ambient. Igualment el paviment transpirable és una altra forma de reduir la sensació de calor.\nMotoritzades amb control domòtic, permeten una regulació personalitzada i programable del nivell de intensitat lumínica. Igualment, en funció de la posició del sol i de l’època de l’any aportaran energia solar a l’hivern i protegiran de la radiació directa els mesos d’estiu.\nTot l’habitatge es controla des de qualsevol dispositiu mòbil a través d’una aplicació exclusiva que permet automatitzar i monitoritzar de forma intel·ligent múltiples accions: obrir portes, pujar i baixar persianes i orientar les seves lames segons la posició del sol, garantir una temperatura predeterminada, activar avisos i sistemes d’alarma, controlar consums, encendre el tv i tancar l’equip de musica, entre molts d’altres.


Vilagrà nega que Catalunya rebi un tracte de favor, com denuncia Ayuso - El triangle\nLa consellera de Presidència defensa la totalitat dels 56 traspassos que reclama la Generalitat\nLa consellera de la Presidència, Laura Vilagrà\nLa consellera de Presidència de la Generalitat, Laura Vilagrà, ha replicat a la presidenta de la Comunitat de Madrid, Isabel Díaz Ayuso, que Catalunya no rep un tracte de favor per part del govern espanyol: “No és un tracte de favor, sinó que és un tracte just arran d’una llei orgànica, que és l’Estatut”.\nEn una entrevista a Europa Press, ha destacat que Madrid va ser de les últimes comunitats autònomes a constituir-se, mentre que Catalunya va ser de les primeres, i té un Estatut que va reformar per a fixar aquesta relació bilateral: “Si altres comunitats no la tenen és perquè tenen un estatut més antic, primitiu, o no l’han lluitat”.\nLa relació bilateral entre la Generalitat i el govern espanyol “és molt clara i està votada per la ciutadania”, ha dit Vilagrà després que Ayuso assegurés que Catalunya rep aquest tracte de favor. Ayuso també va criticar que el president del Govern, Pere Aragonès, no acudís a la conferència de presidents a Salamanca.\nLa consellera ha afirmat que la bilateral va ser insuficient perquè no es van abordar tots els temes que volia plantejar la Generalitat: “En qualsevol cas, imprimirem ritme en els pròxims mesos, perquè volem que els 56 traspassos que hi ha sobre la taula es puguin fer efectius de manera ràpida i completa”.\nVilagrà ha recordat que aquests 56 traspassos que vol la Generalitat inclouen tant assumptes competencials com patrimonials –com edificis de l’Estat a Catalunya-, i ha proclamat: “Nosaltres som ambiciosos i volem acabar gestionant els aeroports de Catalunya, també l’àmbit de Rodalies”.


Actualitat – Pàgina 3 – Castellers de l'Alt Maresme\nQuan fa 15 dies vam rebre la invitació per participar a una diada a Cal Figarot, amb els Castellers de Vilafranca i els Castellers del Prat, evidentment, ens vam sentir molt honorats. Poder participar en una diada en el …\nIniciem la crònica amb un apunt extracasteller: des d’aquesta setmana passada els 'maduixots' ens hem convertit en especialistes de les aplicacions corresponents a les prediccions meteorològiques i ja coneixem el detall de tots els models possibles en preveure pluges …\nÉs Olot una plaça talismà per nosaltres? Per segona temporada consecutiva no només hi hem estrenat el 3d7 (l'any passat hi vam bastir el primer 3d7 de la nostra història) sinó que també, per primera vegada aquesta temporada, …\nTraiem el cap a la Zona Tradicional i espolsem el 4d7! Doncs sí, diumenge 17 d'abril, fèiem la nostra estrena castellera en una plaça de la zona tradicional (per entendre'ns, en el triangle geogràfic comprès entre Vilafranca del …\nCrònica Diada diumenge de Rams a Tordera Tal i com resava un tuit publicitari de l'Ajuntament de Tordera de la Diada, diumenge passat tornàvem "allà on va començar tot": a la Fira del Ram de Tordera, on just …\nCrònica Diada 4t aniversari dels Esperxats de l’Estany (06/03/2016)\nDoncs sí, ja hi tornem a ser: hem iniciat la temporada 2016! Al cap de 3 mesos d’un merescut descans i tot just un mes després d'haver reiniciat els assajos, ahir, diumenge 6 de març, més de 100 …\nL’assemblea ordinària dels Castellers de l’Alt Maresme, celebrada ahir diumenge 24 de gener de 2016 al Teatre Clavé de Tordera, va escollir el malgratenc Roberto Moral com a cap de colla dels ‘maduixots’ pels propers dos anys . Roberto …\nAquest diumenge ens vam retrobar novament a la plaça de l'Ajuntament de Calella per celebrar la nostra Diada, la darrera actuació d'una llarga i fructífera temporada. Actuàvem amb els Castellers de Castelldefels i els Castellers de Sant Feliu. …\nDiumenge vam realitzar l'última sortida de la temporada a Castellar del Vallès per celebrar la Diada dels Capgirats com a retorn de la seva visita a la nostra Diada de l'any passat. Malgrat el solet que lluïa, déu n'hi …\nDesprés d'aquest primer paràgraf passarem a descriure la Diada castellera i les emocions castelleres allà viscudes; permeteu-nos però iniciar la crònica fent esment a l'homenatge al balcó a la família de la Mariona Galindo Lora una vegada finalitzada la …


Una vegada superades les proves, s'ha autoritzat la presentació de tipus d'anotacions a les aplicacions de RH (que ja presentaven alguns tipus d'anotació):\nUniversitat d'Illes Balears.\nUniversitat Nacional a Distància.\nEl 15 de juliol de 2020 era la data límit establerta pel RCP per a la integració amb Anot@, i així eliminar l'enviament de documents en suport paper.\nTots els ministeris i organismes de l'àmbit del RCP a través del Sistema Integrat de Gestió de Personal.\nEls següents ministeris, organismes i universitats via el seu sistema de RH propi:\nEls següents organismes a través del seu sistema de RH propi:\nConsell Superior de Recerques Científiques.\nUniversitat de Cadis.\nUniversitat de Màlaga.\nUniversitat Pablo Olavide de Sevilla.\nLa Universitat de Màlaga s'integra amb AnotaRCP Desplegar acordeon\nUna vegada superades les proves, la Universitat de Màlaga ha començat a enviar documents via Anota RCP, concretament anotacions de grau.\nGestió de peticions en preproducció Desplegar acordeon\nPer qüestions d'eficiència, passats sis mesos, es rebutjaran les peticions enviades sobre l'entorn de PREPRODUCCIÓ que segueixin en l'estat inicial. Aquestes peticions continuen en aquest estat perquè l'equip tècnic de l'aplicació de RH no ha sol·licitat la seva tramitació a l'equip tècnic d'AnotaRCP.\nUna vegada superades les proves, des del 15 de gener s'ha autoritzat la presentació de tipus d'anotacions a les aplicacions de RH (que ja presentaven alguns tipus d'anotació):\no Sistema Integrat de Gestió de Personal (SIGP).\no Ministeri de Defensa.\no Consell Superior de Recerques Científiques.\no Societat Estatal de Correus i Telègrafs.\no Universitat Nacional d'Educació a Distància.\no Universitat d'Almeria.\no Universitat Autònoma de Madrid.\no Universitat de Cadis.\no Universitat de Cantàbria.\no Universitat Complutense de Madrid.\no Universitat Jaume I de Castelló.\no Universitat de Múrcia.\no Universitat del País Basc.\no Universitat Politècnica de Madrid.\no Universitat de Sevilla.\no Universitat de Valladolid.\no Universitat de Saragossa.\nEl prestador de serveis de certificació emissor del certificat *.redsara.es utilitzat en els serveis web de RCP ens ha comunicat que va a revocar el certificat actual el divendres 26 de març, sent precís el seu reemplaçament pel nou certificat emès.\nAquesta substitució serà realitzada en RCP en els entorns de preproducció i producció divendres que ve 26 de març a primera hora d'el matí.\nAdjunt la nova cadena de certificació, perquè revisin si és necessari incorporar-la als seus repositoris de certificats segurs/segurs.\nNoves incorporacions en AnotaRCP Desplegar acordeon\nAEAT: Fi de relació de serveis.\nCSIC: Reconeixement de serveis previs.\nUniversitat de Cantàbria: Permisos.\nUniversitat de Múrcia: Integració en cos, i cessi+presa de possessió.\nUniversitat d'Oviedo: Fi de relació de serveis i canvi de situació administrativa.\nLa Universitat de Jaén s'integra en AnotaRCP Desplegar acordeon\nUna vegada superades les proves, la Universitat de Jaén ha començat a enviar documents via Anota RCP, concretament reconeixements de grau personal.\nLa Universitat de Cadis s'integra en AnotaRCP Desplegar acordeon\nUna vegada superades les proves, la Universitat de Cadis ha començat a enviar documents via Anota RCP, concretament reconeixements de grau personal.\nNova versió del manual d'integració d'AnotaRCP Desplegar acordeon\nEs publica a l'àrea de descàrregues, secció 'Documents d'integració', una nova versió del manual d'integració corresponent amb la nova versió d'Anota alliberada al desembre, que inclou els següents canvis:\nCampos per a la capçalera dels documents.\nCampos per identificar el nomenament o contracte al que es refereix una anotació.\nCampos per poder associar la petició a l'oficina delegada del RCP més adequada per a la seva tramitació.\nS'indica que no s'ha d'informar el camp NRP.\nS'inclou el camp NRP en la resposta de les anotacions d'integració en cos i canvi de conveni.\nEs recomana la seva lectura perquè les millores faciliten la gestió de les peticions.\nNova versió de Test EditaRCP Desplegar acordeon\nEs publica a l'àrea de descàrregues, secció utilitats, una nova versió del Test EditaRCP, que inclou els fitxers XML adaptats a l'última versió, així com els nous certificats en el trustore.\nL'eina de test permet obtenir exemples dels documents registrals que genera, per facilitar l'estudi de la integració de l'aplicacions de RH amb el servei web EditaRCP.\nNova versió d'AnotaRCP Desplegar acordeon\nS'ha posat a la disposició de les aplicacions de RH que s'integren amb AnotaRCP una nova versió que inclou els següents canvis, detallats en un document a l'àrea de descàrregues:\nEs publica en l'áera de descàrregues una nova versió de tots els formats d'anotacions.\nAEAT: Complement de director general i canvi de situació administrativa.\nCSIC: Reducció de jornada.\nUniversitat Autònoma de Barcelona: Preses de possessió.\nUniversitat de Cantàbria: Cessaments i preses de possessió.\nUniversitat d'Extremadura: Complement de director general.\nUniversitat de Girona: Cessaments.\nUniversitat de Múrcia: Nomenaments.\nLa Universitat del País Basc s'integra en AnotaRCP Desplegar acordeon\nUna vegada superades les proves, la Universitat del País Basc ha començat a enviar documents via Anota RCP, concretament reconeixements de serveis previs.\nLa Universitat d'Almeria s'integra en AnotaRCP Desplegar acordeon\nUna vegada superades les proves, la Universitat d'Almeria ha començat a enviar documents via Anota RCP, concretament triennis.\nEl Ministeri de Defensa s'integra en AnotaRCP Desplegar acordeon\nUna vegada superades les proves, el Ministeri de Defensa ha començat a enviar documents de reconeixement de grau personal via Anota RCP.\nla Universitat de Granada s'integra en AnotaRCP Desplegar acordeon\nUna vegada superades les proves, la Universitat de Granada ha començat a enviar documents via Anota RCP, concretament triennis, preses de possessió, cessaments, pròrrogues, integració en cos, serveis previs i contractes.\nEls comuniquem que es posposa l'actualització del certificat utilitzat en els serveis web de RCP, corresponent al domini *.redsara.es, a l'entorn de preproducció al dia 14 de desembre. Es manté el 10 de desembre per a l'entorn de producció. Això es deu al fet que el prestador de serveis de certificació emissor del certificat, Signatura Professional, ens ha comunicat que pròximament es va a revocar el certificat actual, sent precisa la seva substitució pel nou certificat emès.\nLa Universitat de Girona s'integra en AnotaRCP Desplegar acordeon\nUna vegada superades les proves, la Universitat de Girona ha començat a enviar documents via Anota RCP, concretament reconeixements de triennis.\nAEAT: Sancions disciplinàries.\nConsell Superior de Recerques Científiques: Contractes i llicències.\nMinisteri de Defensa: Graus.\nUniversitat Alcalá d'Henares: Pròrrogues.\nUniversitat d'Alacant: Preses de possessió, triennis.\nUniversitat de Burgos: Preses de possessió, pròrrogues.\nUniversitat de Cantàbria: Pròrrogues: Nou document identificatiu i variació de dades personals, modificació de característiques de lloc.\nUniversitat Carlos III de Madrid: Pròrrogues.\nUniversitat Complutense de Madrid: Cessaments i preses de possessió.\nUniversitat de Múrcia: Complement de director general.\nUniversitat d'Oviedo: Cessaments.\nUniversitat de Santiago de Compostel·la: Canvi de situació administrativa i preses de possessió.\nUniversitat de Valladolid: Complement de director general.\nLa Universitat Politècnica de Cartagena s'integra en AnotaRCP Desplegar acordeon\nUna vegada superades les proves, s'ha autoritzat a la Universitat Politècnica de Cartagena per a la presentació de resolucions de reconeixement de grau.\nLa Universitat Politècnica de Catalunya s'integra en AnotaRCP Desplegar acordeon\nUna vegada superades les proves, s'ha autoritzat a la Universitat Politècnica de Catalunya per a la presentació de resolucions de reconeixement de triennis.\nNous formats de documents per a personal laboral Desplegar acordeon\nLa resolució del 10 de novembre de la Secretaria d'Estat de Política Territorial i Funció Pública, que es pot consultar a l'apartat de descàrregues d'AnotaRCP, aprova els formats de fulla de serveis i documents registrals per al personal laboral de l'IV Conveni col·lectiu únic de l'Estat (IV CUAGE).\nL'IV CUAGE estableix una classificació basada en grups professionals, especialitats professionals i/o famílies professionals.\nEncara que actualment només aquest conveni segueix aquest sistema de classificació, en previsió que altres convenis, tant de l'estat com d'universitats segueixin aquest sistema en un futur, es recomana tenir en compte aquests nous formats, que conviuran amb els quals ja existien basats en categories professionals.\nLes unitats de RH que gestionin personal del conveni únic de l'Estat hauran de seguir aquests models quan els llocs s'enquadrin.\nEls nous models estan publicats en https://www.mptfp.gob.es/portal/funcionpublica/funcion-publica/rcp/documentacion-rcp.html . EditaRCP està adaptat a aquests models.\nEls comuniquem que a partir del proper juevse 10 de desembre es procedirà a l'actualització del certificat utilitzat en els serveis web de RCP, corresponent al domini *.redsara.es, en els entorns de preproducció i producció. Això es deu al fet que el prestador de serveis de certificació emissor del certificat, Signatura Professional, ens ha comunicat que pròximament es va a revocar el certificat actual, sent precisa la seva substitució pel nou certificat emès.\nUniversitat d'Alacant: cessament en lloc de treball.\nUniversitat Autònoma de Madrid: presa de possessió en lloc de treball.\nUniversitat de Burgos: grau personal i cessament en lloc de treball.\nUniversitat de Cantàbria: prolongació de relació de serveis.\nUniversitat Complutense de Madrid: Inscripció de funcionaris.\nUniversitat d'Oviedo: canvi de conveni.\nUniversitat Pablo d'Olavide de Sevilla: Pròrroga de contracte.\nUniversitat de Valladolid: grau personal i cessament en lloc de treball.\nConsell Superior de Recerques Científiques: graus, canvis de situació administrativa i pròrrogues de contractes.\nSocietat Estatal de Correus i Telègrafs: llicències.\nUniversitat Carlos III de Madrid: triennis.\nUniversitat de Cantàbria: cessaments i serveis previs.\nUniversitat Complutense de Madrid: cessaments.\nUniversitat de La Corunya: graus i triennis.\nUniversitat Pablo d'Olavide: graus.\nUniversitat Politècnica de Madrid: serveis previs, cessaments, preses de possessió, graus, prolongació de servei actiu, llicències, i document d'anul·lació DESER.\nUniversitat de Santiago de Compostel·la: cessaments i complement de director general.\nUniversitat de Sevilla: prolongació de servei actiu.\nLa Universitat Pablo d'Olavide s'integra en AnotaRCP Desplegar acordeon\nUna vegada superades les proves, la Universitat Pablo d'Olavide de Sevilla ha començat a enviar documents via Anota RCP, concretament reconeixements de grau personal.\nLes universitats de La Corunya, Santiago, Huelva, Valladolid i Rei Juan Carlos s'incorporen en AnotaRCP Desplegar acordeon\nUna vegada superades les proves, s'ha autoritzat a les següents universitats a enviar les següents anotacions:\n- Universitat de La Corunya: graus.\n- Universitat de Santiago de Compostel·la: triennis.\n- Universitat d'Huelva: triennis, preses de possessió, cessaments, complement de director general, graus i pròrrogues.\n- Universitat de Valladolid: prolongació.\n- Universitat Rei Juan Carlos de Madrid: graus i complement de director general.\nS'integren en AnotaRCP més del 50% de les universitats públiques d'Espanya Desplegar acordeon\nAnota RCP fa possible la substitució de l'enviament de documents en suport paper al Registre Central de Personal (RCP) per l'enviament electrònic via serveis web, permetent així complir l'article 26 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del Procediment Administratiu Comú de les Administracions Públiques.\nPràcticament tots els ministeris ja envien documents electrònics des dels seus sistemes d'informació de RH al Registre Central de Personal via AnotaRCP:\n27 universitats públiques d'un total de 50 que hi ha a Espanya també estan integrades amb AnotaRCP:\nLa resta d'universitats estan en fase d'implantació. S'espera que a la fi de 2020 totes les universitats i ministeris estiguin integrats.\nLa Universitat de Las Palmas de Gran Canària enviarà documents M4R Desplegar acordeon\nEl document registral M4R permet a les universitats públiques inscriure el personal laboral sense exigir que figuri la signatura del treballador, sent una via alternativa a la remissió del document M5R.\nEs va aprovar per rsolución de la Secretaria d'Estat de Política Territorial i Funció Pública en el BOE del 3 d'agost de 2020.\nUn mes després, la Universitat de Las Palmas de Gran Canària ha superat les proves d'enviament d'aquest document, sent la primera universitat pública d'Espanya que enviarà documents M4R via AnotaRCP.\nSocietat Estatal de Correus i Telègrafs: Cambio de situació, fi de relació de serveis i cessament.\nUna vegada superades les proves, s'ha autoritzat al Centre Superior de Recerques Científiques per a la presentació de resolucions de cessament, presa de possessió, i triennis.\nUna vegada superades les proves, s'ha autoritzat a la Universitat d'Oviedo per a la presentació d'anotacions de grau personal, presa de possessió, pròrroga, triennis, i prolongació de serveis.


NAVARRA I EL BAZTÁN -viatge en grup reduït - Viatges Concord\nViatgesHome Viatges NAVARRA I EL BAZTÁN -viatge en grup reduït\n5 dies. Sortida 16 de novembre de 2020 (dilluns)\nDates de sortida: 26 d’Octubre | 16 de Novembre\nDia 1º.- Manresa– Olite – Pamplona (491 km)\nSortida de la nostre terminal en direcció Saragossa. Dinar en un restaurant. Per la tarda visitarem el Castell d’Olite, acompanyats per un guia local, se’ns mostrarà el que va ser la residencia dels Reis de Navarra entre els segles XIII i XIV. Una fortificació amb un excel·lent estat de conservació i que ens proporciona a una total sensació de viatge al passat. Finalitzada aquesta visita ens desplaçarem cap al nostre hotel de Pamplona. Disposarem del sopar lliure, que amb la ubicació del nostre hotel tindrem l’oportunitat de gaudir d’un sopar per el voltant de la calles Estafeta per degustar els apreciats “pintxos”.\nDia 2º.- Pamplona – Elizondo (50 km)\nVisita-ciutat amb un guia local que ens portarà per la ciutat de Pamplona. Comencem la ruta al costat de la plaça de toros, en el lloc on es troba el bust d’Hemingway, el premi Nobel que va donar a conèixer mundialment les festes de Sant Fermín. Des d’aquí ens endinsem en el barri antic, recorrent un bonic passeig per la Ronda del Bisbe Barbazán, que ens permetrà descobrir part del conjunt emmurallat de la ciutat, declarat Monument Nacional i és considerat com un dels més interessants i millor conservats d’Espanya. En direcció a la catedral i sobre el Baluard del Redín, se situa un dels racons més pintorescos de la ciutat, el Rincón del Caballo Blanco, un mirador fantàstic de la ciutat. Arribem a la Catedral de Santa María (segles XII-XV) amb una façana neoclàssica i un dels claustres gòtics més antics d’Europa. Seguirem per la Cuesta de Santo Domingo cap a la plaça consistorial amb l’Ajuntament amb una colorida façana i on cada 6 de juliol es llança el “chupinazo” que marca l’inici de les universals festes de Sant Fermín. S’acosta l’hora de menjar i segur que el nostre cos demana reposar forces i donar-se un gust. Estem al barri antic on hi ha bars i restaurants diversos que ofereixen deliciosos “pintxos”, cuina tradicional i cuina d’autor. (Dinar no inclòs). Visitarem el Museu de Navarra, a escassos metres de la Catedral, que recull l’art i història de Navarra des de la Prehistòria fins als nostres dies. Destaquen obres com el mosaic romà del Triomf de Bacus, els capitells romànics de l’antiga catedral, l’arqueta mossàrab del Monestir de Leyre i el retrat del Marquès de Sant Adrián de Goya. Deixarem la ciutat navarresa per a arribar fins a\nElizondo, capital del Vall de Baztan on ens allotjarem per a conèixer la zona de la Vall de Baztan i serà el nostre hotel per a la resta del viatge. Distribució d’habitacions. Sopar inclòs.\nDía 3º.- Elizondo–Irurita–Ziga–Almandoz–Señorío de Bertiz–Elizondo (33 km)\nIniciem la nostra ruta per la Vall del Baztán coneixent Irurita, després de Elizondo és la segona amb més densitat, tot i així és una població petita on farem una passejada i podrem contemplar les edificacions típiques de la zona, el Palau Dorrea, el palau Gastón de Irarte que data del segle XVIII o l’Església de Sant Salvador. Continuarem la nostra visita cap a Ziga fent primer una parada a un dels miradors més espectaculars de la vall i que ens aporta unes vistes que mereixen ser contemplades, el Mirador de Baztán. Ja a Ziga, famós per la seva increïble església de San Lorenzo del segle XVI i coneguda com la Catedral del Baztán, farem una passejada pel poble amb casones\npalatines. Farem una parada a la població d’Almandoz, molt famosa per la seva cantera de marbre rosa que ha servit per moltes edificacions de la població, també com elements de construcció tant importants com el Kremlin de la Plaça Roja de Moscou o tant propers com l’estàtua de Colom de la ciutat de Barcelona. Aquesta població no és massa gran, però mereix fer una petita passejada per poder adonar-nos de diferents detalls en les construccions o per poder gaudir de la vida tant típica dels autòctons. Continuarem la ruta fins a la nostre arribada al Parc Natural del Señorío de Bertiz, que accedim creuant el pont sobre el riu Baztan en el poble de Oronoz. Aquest espai disposa de 2000 hectàrees de bosc i diferents camins senyalitzats, on disposarem de temps per poder gaudir cadascú amb les seves possibilitats; on els habituats al senderisme podran gaudir de passejades espectaculars entre boscos i salts d’aigua. També hi trobem un jardí botànic a l’entrada de l’espai amb 126 especies de plantes i arbres de tot el món i un Centre d’Interpretació. Visita que ens mereix molt la pena. Dinar en restaurant amb un menú escollit. Per la tarda disposarem\nde la visita de Elizondo, capital del Baztan, tant econòmica com comercial i és la seu on es desenvolupa la trama de la trilogia de Dolores Redondo. Destaca el seu centre històric amb gran varietat de cases senyorials i palaus amb l’arquitectura típica, fundats per els indians, que s’ubicaven paral·lels al riu que travessa la població i des d’on tindrem unes visites fantàstiques de la presa de Txokoto. Com a edificis més destacables trobem, el Palau d’Arizkunenea, d’estil barroc del S. X al XVIII. Tindrem inclòs el Museu Etnográfico de Baztan, on coneixerem en profunditat les tradicions i la vida de la zona. Pels més llaminers recomanem la visita a la pastisseria Malkorra per\ncomprar alguna de les seves especialitats l’urrakin egiña , una xocolata amb avellanes deliciosa.\nEn habitació doble 760 €\nEn habitació individual. 930 €\nCastell Reial d’Olite amb Guia local\nGuiatge per Pamplona\nMuseu de Navarra de Pamplona\nParc Natural Senyorío de Bertiz\nCoves d’Urdax i de Zugarramurdi\nMuseu de les Bruixes\nGuiatge per Elizondo\nDinars inclosos amb beguda i cafè (excepte a Pamplona que es lliure)\nHotel Maissonnave **** (Pamplona)\nHotel Baztán *** (Elizondo)\nAssegurança d’assistència en viatge que cobreix totes les despeses d’hospitalització, repatriació i visites mèdiques.\nServeis de sopars (excepte que s’especifiqui el contrari)


Històries del transport per carretera de Catalunya: El Saló de l'Automòbil de mitjans dels anys 1980: fotografies d'en Josep Llenas i text d'en Miquel Patinyo.\nEl Saló de l'Automòbil de mitjans dels anys 1980: fotografies d'en Josep Llenas i text d'en Miquel Patinyo.\nA mitjans dels anys 1980, en Josep Llenas va visitar el Saló de l'Automòbil organitzat per la Fira de mostres de Barcelona. Amb la perspectiva que dóna els anys, van ser uns salons de transició. La indústria d'automoció espanyola, protegida per uns aranzels que gravaven les importacions de vehicles i menys competitiva que la de la resta de països europeus, patia una davallada de les vendes i cedia gradualment quota de mercat per l'ingrés de l'estat espanyol a la Comunitat Econòmica Europea.\nChrysler España SA havia venut a Renault la fàbrica de camions que tenia a Madrid. Els camions Dodge es comercialitzen amb la marca Renault i al radiador hi lluïen el rombe de l'empresa gal·la. Les empreses europees prenien posicions per assaltar el mercat de camions espanyol. El estands on hi exposaven les novetats i els mitjans invertits contrastava amb la presentació dels vehicles de Pegaso, la qual, malgrat jugar a casa, acusava la nova situació creada amb la lliure importació de mercaderies. S'havia acabat una època i s'encetava una altre completament diferent. Camions exposats per l'empresa holandesa Daf:\nEls camions Iveco exposats al Saló de l'Automòbil. Personalment, un vehicle que mai m'ha acabat de convèncer:\nUn vehicle exposat per l'empresa Pegaso:\nUna tractora Renault amb una cabina Dodge. Amb aquesta jugada, Renault donava sortida a l'estoc de cabines Dodge acumulades a la fàbrica:\nL'ingrés a la Comunitat Econòmica Europea va suposar una millora per als transportistes de casa nostre. Podien comprar qualsevol camió com la resta de transportistes europeus. Adquirir un Mercedes Benz o un Volvo no era un privilegi sinó una opció a l'abast de qualsevol transportista.\nPublicat per XMN2 a 8:27\nEtiquetes de comentaris: Daf 2500, Daf 3300, Dodge, Girona, Iveco, Josep Llenas Español, Miquel Patinyo, Pegaso, Renault, Saló de l'automòbil Barcelona, Scania, Transports Josep Llenas


El Parc Natural de Cap de Creus aconsegueix la Carta Europea de Turisme Sostenible - Empordà\nACN 18.12.2020 | 10:00\nEl Parc Natural de Cap de Creus aconsegueix la Carta Europea de Turisme Sostenible GOVERN.CAT\nEl Parc Natural de Cap de Creus ja compta amb la Carta Europea de Turisme Sostenible (CETS), una certificació atorgada per la Federació EUROPARC que acredita el compromís en el desenvolupament de l'activitat turística tenint en compte les necessitats del medi ambient, de la població local i de les empreses del territori.\nEl procés d'adhesió a la CETS, iniciat el 2018, ha suposat un treball que ha comptat amb la implicació i participació d'entitats públiques i privades del territori per a l'elaboració d'una diagnosi inicial, l'estratègia turística i el programa d'actuacions a 5 anys vista (2020-2024). Concretament, 19 entitats públiques i 48 entitats privades s'han implicat activament en el projecte.\nL'àmbit d'actuació de la CETS a Cap de Creus el conformen els 8 municipis inclosos dins l'àmbit del parc natural: Cadaqués, Llançà, Port de la Selva, Palau-saverdera, Pau, Roses, Selva de Mar i Vilajuïga.\nEl desembre de 2019 es va presentar el dossier de la candidatura a la Federació EUROPARC, on es detallen 5 línies estratègiques i 38 actuacions a desenvolupar durant els propers 5 anys. Superada amb èxit l'auditoria que va tenir lloc els dies 28 i 29 de juliol de 2020, a finals de 2021 se celebrarà, virtualment, l'acte oficial d'acreditació dels espais CETS.\nL'adhesió oficial del Parc Natural de Cap de Creus a la CETS implica la continuïtat del treball coordinat amb entitats i administracions pel desenvolupament de les 38 accions que conformen el Programa d'Actuacions CETS Cap de Creus 2020-2024, amb l'objectiu d'assolir una gestió turística i desenvolupament sostenible del sector al territori.\nAquesta és la cinquena acreditació que aconsegueix un parc natural dins l'àmbit de la Generalitat. Respon a la voluntat del Govern d'apostar per aquest instrument per a la cohabitació del turisme i el medi ambient. Els altres parcs naturals que compten amb la CETS són:\nParc Natural del Delta de l'Ebre (2007)


Per viure cal menjar i beure\nPer comprar menjar es necessiten diners. Per aconseguir diners honradament és necessari un lloc de treball. Degut a la crisi econòmica actual, no és fàcil trobar una feina retribuïda\nDimecres, 21 Maig 2008 02:00\nPer comprar menjar es necessiten diners. Per aconseguir diners honradament és necessari un lloc de treball. Degut a la crisi econòmica actual, no és fàcil trobar una feina retribuïda. Ara exposaré una situació que pot passar sense trigar gaire temps. Un propietari d'un pis fa temps que el té en venda, en demana 40 milions de pessetes. Un dia surt un possible interessat que seria comprador per 20 milions. El propietari no accepta la proposta i decideix llogar el pis per l'equivalent a 83 mil pessetes mensuals. Puntualment durant tres mesos cobra el lloguer, però en arribar el segon trimestre, el llogater li comunica que en quedar-se sense feina no podrà complir el pagament acordat. ¿Què fa l'amo del pis? Doncs porta la qüestió al jutjat que, per cert, té centenars d'assumptes en tràmit i no resol el cas fins al cap de cinc anys.La manca de llocs de treball com a conseqüència de la crisi econòmica vigent que empitjora cada dia més, obliga a molta gent a deixar de complir els seus compromisos monetaris. Els preus desorbitats dels habitatges ha motivat la greu manca de feina que pateix el ram de la construcció.Degut a la gran reducció del poder adquisitiu, les botigues venen menys i algunes pleguen. Les fàbriques, en rebre poques comandes, fan una reducció de llocs de treball com a primera mesura i, si la cosa no es resol, al pas del temps no tenen altra solució que tancar la indústria i deixar al carrer a tots els treballadors.Quan siguin milers els ciutadans compromesos en el pagament d'hipoteques, que en quedar-se sense feina no puguin atendre el deute mensual ¿què passarà?La ministra de defensa Carme Chacon, que cobra un modest sou mensual d'un milió de pessetes, va anar a Afganistan a saludar les tropes espanyoles que estan allà per mantenir la pau. Anava acompanyada d'un equip de metges per si tenia naixement durant el viatge. Com podem veure, encara queden persones que són ben ateses i no pateixen greus necessitats econòmiques. Siguem optimistes i esperem que tot millori ben aviat.


Igualtat de Gènere | Mans Unides\nInici Causes ONG Drets de la dona Igualtat de Gènere? Igualtat de Gènere\nMans Unides defensa que la igualtat necessita un model de desenvolupament integral, que afecta totes les dimensions de la persona i que el seu centre és la dignitat humana. Per això, proposa la col·laboració entre l'home i la dona com a fonament del desenvolupament humà, entès com un procés solidari que reconeix la veritat de cada persona.\n¿Com actua Mans unides per afavorir la igualtat entre homes i dones?\nMans Unides afavoreix la igualtat entre homes i dones en els projectes per al desenvolupament, a través de programes de sensibilització i formació, en els quals denúncia i dóna a conèixer les desigualtats i injustícies que es donen en els països empobrits i planteja les seves possibles solucions. A més, dedica temps i recursos a la investigació , contribuint a conèixer la situació de la dona als països en desenvolupament i aporta el seu punt de vista i experiència per afavorir decisions polítiques i legislatives que respectin el dret a la igualtat.\nL'àrea de projectes de Mans Unides comparteix les preocupacions dels seus socis locals , i adoptar les mesures necessàries per aconseguir el desenvolupament integral de les persones i societats beneficiàries, prestant especial atenció a la situació de tantes dones que pateixen fam, pobresa, analfabetisme, discriminació, etc. Per això, des de la fase d'identificació de cada projecte es tenen en compte els problemes que afecten els homes i els que afecten les dones i s'estableixen, jerarquitzant, els objectius a assolir. Especial atenció reben els projectes d'educació, imprescindibles per afavorir el respecte i la col·laboració entre l'home i la dona. Una educació centrada en la persona i que ajudi a que cadascú sigui protagonista del seu propi desenvolupament facilita l'assoliment d'una vida digna i anar trencant el cercle de la pobresa i de la injustícia.\n¿La dona, pel fet de ser dona, té més risc que l'home en els països en desenvolupament?\n¿Per què? ¿Quines intervencions porta a terme Mans Unides per ajudar-la? Sí, té més risc, ja que l'embaràs i la maternitat són factors de risc exclusius de la dona, i en els països poc desenvolupats aquest risc és molt més gran per la falta d'hospitals i maternitats. En molts casos manca llibertat per assistir a un centre sanitari i ser atesa adequadament. A més, altres factors incrementen aquesta discriminació: violacions, sida, costums ancestrals... Mans Unides s'esforça per sensibilitzar la societat sobre l'existència d'aquestes injustícies i tracta d'acabar amb les causes que les genera, duent a terme projectes en els quals s'implica també a la població masculina, ajudant no només a la dona.\n¿En quins aspectes els projectes de Mans unides poden beneficiar el desenvolupament integral de la dona?\nEls projectes de Mans Unides contemplen diferents aspectes que ajuden al desenvolupament integral de la dona: sanitat, educació, coneixement, autonomia, conscienciació, participació, formació integral comunitària, responsabilitat compartida, i llibertat de decisió per a la dona.\n¿Per acabar amb la discriminació de les dones , quin treball previ caldria fer amb els homes?\nTenir en compte el paper dels homes per millorar les condicions de vida de les dones és absolutament necessari i bàsic. En ells, l'educació des de la infància juga un paper fonamental. En els adults persisteixen actituds discriminatòries. Per acabar amb això, potenciem projectes que incideixin en revaloritzar el específic dels homes i de les dones, en els àmbits familiar, laboral i social. En molts casos hem de reconstruir famílies en les que l'alcoholisme i la violència domèstica han desfigurat el veritable sentit de la relació entre homes i dones.\n¿En quina mesura la formació implica major col·laboració home - dona?\nLa formació de les dones en els diferents àmbits condueix cap a una igualtat real amb els homes, perquè la formació, en primer lloc, potencia la seva autoestima i el reconeixement de la pròpia dignitat. En els nostres projectes veiem que les dones que han rebut alguna capacitació, són les que obren espais de diàleg i de treball amb els homes.\n¿Com pot controlar Mans unides que l'ajuda arriba també a les dones?\nLa principal seguretat del destí correcte de les nostres aportacions és el rigor amb què Mans Unides dóna seguiment a tots els projectes, avaluant la seva repercussió en els destinataris. Treballem per incloure en els projectes indicadors per comprovar que la dona s'integra en les estructures socials, i que aquesta es realitza en igualtat, respectant els seus drets i la seva dignitat. Així mateix tractem d'avaluar l'abast temporal de les nostres intervencions, per verificar si les dones van assolint major capacitat de decisió i de protagonisme en el desenvolupament.\n¿Què més pot fer Mans unides per acabar amb la triple marginació de la dona, per pobre, per dona i per indígena?\nMans Unides ha de continuar pel camí de la sensibilització i dels projectes, tots units, en totes les activitats que desenvolupem, per canviar comportaments i polítiques. Cal fomentar projectes que permetin a les dones generar els seus propis ingressos, per tenir més autoestima i valoració personal. I formar a l'home en la importància de la dona, augmentant la seva estima i respecte cap a elles.\n¿Com es pot potenciar que la dona tingui més control sobre els recursos?\nEn els projectes de desenvolupament tenen una importància capital els programes de formació i capacitació professional, perquè potencien l'autoestima de les dones i el coneixement dels seus drets. Aquests programes ajuden a augmentar la responsabilitat sobre l'ús i apropiació de la terra, recurs bàsic que assegura l'estabilitat de les economies familiars. Aquest tipus de programes caminen amb millors resultats si és tota la comunitat la que s'implica en el procés.\n‹ Humor gràfic sobre igualtat de gènere amunt La Violència de Gènere a Hondures ›\nEnviat per Adriana Rodríguez el dj., 28/07/2016 - 12:40\nEn el sector laboral l'impacte de la globalització ha agreujat les seves condicions precàries, amb salaris molt reduïts majoritàriament... Llegir més


Inici > Rufián necessita una classe\nNo deu saber, el senyor diputat, que bona part dels electors d'ERC, que el voten a ell, són també catòlics (segons les enquestes del CEO ), als quals ridiculitza des de la seva posició de superioritat intel·lectual. Tampoc deu saber què significa el llenguatge simbòlic i quin rol té en l'experiència religiosa de la humanitat des dels inicis de la nostra espècie i arreu del món. Incloses altres confessions religioses presents a casa nostra que veig que no gosa citar i que, en cas que ho hagués fet, hauria rebut una merescudíssima acusació d'islamofòbia o antisemitisme, per exemple, que faria les delícies del partit al qual s'adreçava. Si no té idea de res d'això, com és obvi, tampoc deu saber que la religió catòlica atresora, a banda de les barbaritats que tots sabem, una enorme tradició de diàleg amb el món de la cultura o de les idees de cada moment, l'expressió última i més encertada del qual és el Concili Vaticà II, celebrat quan no hi havia ja cap catòlic que cregués "en serps que parlen", excepte que ens estiguem referint als ignorants com ell.\nAcabo. Ahir, en una contorsió digna del millor dels circs, el president del partit del senyor Rufián ens obsequiava amb un sermonet  de la més fonda de les demagògies, fent dir al Papa el que no diu i escampant en palles alienes, fora de la biga del seu ull, alguns dels retrets del Fratelli Tutti als polítics. És increïble fins on arriba la hipocresia. En fi, aquest senyor citicava, seguint el text de l'encíclica "l’actual manera de fer política, una mena de refregit comunicatiu en el qual hi ha debats, sí, però que poc sovint contenen un diàleg, perquè es concentren en el soroll i en la confrontació amb l’objectiu i l’afany principal de cercar likes a les xarxes". Doncs si no li fa res, com que la caritat cristiana comença per un mateix, potser que faci quatre classes a l'excel·lentíssim diputat espanyol, i que busqui arguments més sòlids per atacar Vox, que n'hi ha. Encara que només sigui perquè no ens faci passar vergonya aliena.\nURL d'origen: https://www.catalunyareligio.cat/ca/blog/roba-estesa/rufian-necessita-classe-279291


A la intempèrie: Eulàlia Valldosera - VilaWeb\nA la intempèrie: Eulàlia Valldosera\nL'artista reflexiona sobre els valors i el compromís de l'art\nL'artista Eulàlia Valldosera riu quan se li pregunta per la idea d'intempèrie i deixa anar: 'Sempre he treballat a la intempèrie. Ara tinc cinquanta anys i tinc tants anys de formació com anys de reconeixement real del meu treball. De tota manera, d'això n'he fet un principi al meu favor. No és una queixa sinó tot el contrari. Estem en un moment que cal desmantellar, en positiu, perquè vivim en un món molt sofisticat, molt empaquetat, i cal tornar a temes més essencials perquè estem fent un sobre esforç, estem exhaurint la terra i econòmicament ja estem exhaurits.' Aquest vídeo és el cinquè de la sèrie 'A la intempèrie'.\nValldosera presenta una fotografia que és un bodegó. Ha treballat a partir d'elements molt reals, directes, amb poca manipulació. I explica: 'Parlem de «packaging», de la toxicitat, dels òrgans del cos (hi ha un fetge directament a sobre el marbre d'aquesta cuina) i de la cuina (també la cuina del creador). És una cuina d'un pis de l'Eixample, una cuina molt d'aquí, fàcil de reconèixer, molt quotidiana. Però és una imatge descarnadíssima, tot i que quan et poses a la cuina aquests elements són normals. Per això aquesta imatge et fa adonar que en realitat toquem temes molt perillosos per a la salut.'\nParlar de la cuina del creador és entendre que 'aquest treball representa el final d'un recorregut d'entrar en el món digital. No se'n parla gaire, però és una gran revolució. Jo em vaig formar en el món analògic.'\nI acaba tornant a la intempèrie des d'una reflexió sobre el món de l'art: 'Tota la pressió econòmica que ofega l'art és terrible. I això mediatitza excessivament el diàleg amb el públic. I aleshores et trobes fent una producció per uns pocs… Bé, la qüestió és a sobre la taula. El meu fill em deia un dia: «és l'artista qui decideix què és art i què no ho és». És clar, imagina't.''A la intempèrie' és una col·lecció de cinc obres gràfiques originals dels artistes Jaume Plensa, Alfredo Jaar, Ignasi Aballí, Eulàlia Valldosera i Perejaume, i d'un poema de Manel Guerrero, el comissari, que parteixen d'aquest concepte. El taller de gravadors Tinta Invisible, que el formen Ricard Ibernon, Martí Guinovart i Sesé Rubio, ha promogut i realitzat aquest projecte per subscripció, ja que té com a finalitat fer assequible l'adquisició d'obres d'art i animar a la formació de col·leccions de gravat. Aquest projecte s'ha desenvolupat al llarg de tres anys i un equip de VilaWeb l'ha acompanyat, enregistrant una sessió de treball de cada artista, capturant un moment del procés de creació, sempre en el mateix escenari, el taller de Tinta Invisible.\nA la intempèrie: Eulàlia Valldosera.


Mor un home atropellat quan creuava en bicicleta la carretera que uneix Seròs i Maials - Teleponent\nInici Succesos Mor un home atropellat quan creuava en bicicleta la carretera que uneix...\nMor un home atropellat quan creuava en bicicleta la carretera que uneix Seròs i Maials\nUn home ha mort aquest dissabte a la nit a Seròs (Segrià) després de ser envestit per un cotxe quan creuava amb bicicleta la carretera C-45, la via que uneix aquesta població amb Maials (Segrià). Els Mossos d’Esquadra van rebre l’avís del sinistre a un quart de deu. Quan van arribar els serveis sanitaris l’home encara era viu i van intentar reanimar-lo, però finalment va ser impossible salvar-li la vida. La víctima, que encara no està identificada, circulava pel camí lateral de la carretera i al punt quilomètric 14,5 va creuar la calçada. Va ser aleshores quan un vehicle que anava en direcció a Maials el va atropellar. El ciclista circulava sense casc, llums ni elements reflectors i, segons sembla, el conductor no el va veure. Fins al lloc dels fets s’hi van desplaçar tres patrulles dels Mossos. (acn)\nArticle anteriorLa campanya de la sega es tanca amb sis incendis provocats per màquines agrícoles i prop de 90 hectàrees cremades\nArticle següentLa Paeria instal·la jardineres als accessos a l’Eix Comercial de Lleida per reforçar la seguretat


Parròquia de Sant Bertomeu - BORRIOL (COMUNITAT VALENCIANA)\nEl temple parroquial compta amb una torre campanar, ubicada en un angle de la construcció, junt a la façana principal. Està construïda amb pedra i té dos cossos. El primer s'alça damunt d'un basament de sillars de pedra i compta amb dos trams d'idèntica factura: els angles de sillar, mentre que la resta del mur és de maçoneria i estan separats per una cornisa. Al segon tram trobem l'esfera del rellotge. Entre aquest cos i el de les campanes hi ha una cornisa de separació. El segon cos compta amb quatre finestres, sense decoració exterior, exceptuant unes motllures a la part alta i baix de la cornisa. El terrat està delimitat per una balustrada amb pinacles.\nL'accés a la torre s'efectua des de l'interior del temple. L'escala és de caragol i en primer lloc permet accedir a la Caseta del Rellotge, que guarda la maquinària. Seguint l'escala arribem a la Sala de les Campanes, que està coberta per una volta de canó. En un dels angles trobem una escala que permet accedir al terrat.\nA la Caseta del Rellotge trobem alguns graffitti fets durant el segle XX pels campaners i persones encarregades del manteniment del rellotge.\nAbans de la fosa del nou conjunt en 1959 les dos campanes disposaven de truja de fusta, de perfil tradicional local, així com dos maces que per mitjà de la maquinària del rellotge accionaven el toc de les hores.\nEl campanar es troba en bon estat de conservació. A la Caseta del Rellotge es conserva la maquinària, que no està en funcionament. A més, en aquesta habitació trobem antics contrapesos, martells i demés elements que feien funcionar la maquinària i el toc de les hores.\nLes campanes estan instal·lades amb truja de ferro a les finestres del segon cos. Estan mecanitzades amb motor de vol continu i a més les dos grans amb electromall monofàsic. La campana menor té un batall amb sistema de fixació rígida, que resulta extremadament perillosa, ja que pot causar el trencament de la batallera i la caiguda al carrer del batall. La resta de les campanes tenen cable lligat i reforçat amb cable de seguretat. Al centre de la Sala de les Campanes, entre unes bigues de fusta, està la matraca. L'estat de conservació es regular, ja que li falta manteniment i ha perdut uns quants martells. També es conserven peces de la truja de fusta de la Campana Gran a la mateixa Sala de les Campanes.\nCompta amb un conjunt de quatre campanes. La menor està dedicada a la Mare de Déu, va ser fosa l'any 1997 i compta amb part de les inscripcions de l'anterior campana. La Tercera està dedicada a Sant Vicent, sant de gran devoció al poble. La Mitjana està dedicada a Santa Bàrbera. Aquestes dos campanes són de fabricació seriada, foses sense estar encarregades per al poble. Aquest procediment va ser habitual de la foneria Manclús. Quan encomanaren les campanes afegiren les inscripcions que tenen, incidint en la superfície del bronze. La gran, Bertomeu, es l'única campana que queda del conjunt anterior a la Guerra Civil. Va ser fosa l'any 1879.\nEls tocs tradicionals s'ordenaven en dos grups: els tocs horaris i els litúrgics. Els tocs de les hores eren interpretats amb les dos campanes grans, tocant per mitjà de maces accionades per la maquinària del rellotge. Les quatre campanes es voltejaven des de la mateixa Sala de les Campanes. Sembla que sols les dos grans es repicaven des dels peus del campanar, per mitjà de llargues cordes unides als batalls.\nLes dos campanes grans continuen tocant les hores, la Mitjana els quarts i la Gran les hores amb repetició. Les quatre campanes voltegen automàticament i les dos grans es repiquen per mitjà dels electromalls.\nEl campanar és una construcció que podem datar del segle XVI, construït al mateix temps que l'església parroquial. Destaca per la senzillesa constructiva, fet que recorda el caràcter defensiu que tenien tradicionalment els campanars.\nDurant la Guerra Civil (1936-1939) les dos campanes menors es llançarien des de la torre, ja Gran i la Mitjana quedaren al seu lloc. El motiu d'aquest fet possiblement es deu a aquestes dos campanes tocaren les hores. Entorn a 1959 la Mitjana es va badar, moment que es va aprofitar per fer noves campanes per al poble. La foneria de Salvador Manclús va fer un conjunt de tres campanes per a la torre, que es van beneir el 29 d'abril del mateix any, Diumenge de Pasqua. Després de la benedicció les campanes quedaren ubicades a les finestres del segon cos i instal·lades amb truja de ferro. La truja de fusta de la campana gran va ser canviada per altra metàl·lica, quedant les peces que formaven l'antiga truja a la mateixa Sala de les Campanes. La mateixa foneria va mecanitzar el conjunt, instal·lant quatre motors de vol continu i dos electromalls per a les dos grans. L'any 1997 es va badar la campana "Santa Maria" sent refosa per la foneria Rivera de Montehermoso (Cáceres). La nova campana es va instal·lar amb la truja i motor de l'anterior.\nVist l'estat en que es troba el conjunt, es deuria promoure la restauració i restitució de les truges de fusta. Els bronzes es deuen netejar per dins i fora, eliminant d'aquesta forma la brutícia acumulada al llarg dels anys. Com que de la truja de la campana gran es conserven alguns elements (menys el capçal), es deurien restaurar i reposar si fora possible. En cas contrari es deuria fer una nova truja de similar factura a aquesta. Les altres campanes deurien ser dotades de truges de fusta, seguint el model tradicional local. Els motors de vol continu es deurien renovar per altres d'impuls, que permeten el toc manual de la campana i imiten els tocs tradicionals. Finalment el batall de la campana menor des deu canviar per altre lligat.\nALEPUZ CHELET, Joan; SARRIó ANDRÉS, Pau [Documentació del campanar] (30-08-2012)\nALEPUZ CHELET, Joan [Documentació del campanar i les campanes] (25-09-2015)\nA la volta de la Sala de les Campanes, entre dos bigues de fusta, està ubicada la matraca. Aquesta es tocava per mitjà d'un cigonyal. Actualment està en desús.\nEl rogle està ubicat a la Sagristia de l'església. Compta amb un total de huit campanetes, tocat per mitjà d'una corda.\nSala de les Campanes Santa Maria (1) RIVERA, CAMPANAS 1997 50 72\nSala de les Campanes Sant Vicent Ferrer (2) MANCLÚS, SALVADOR 1959 62 138\nSala de les Campanes Santa Bàrbera (3) MANCLÚS, SALVADOR 1959 80 296\nSala de les Campanes Sant Bertomeu (4) PORTA Y ROSAS, RAMÓN (BENISSODA) 1879 94 481\nBORRIOL: Campanes, campaners i tocs


Res de solidaritat, Interès comú\nEl debat respecte al paper d'Alemanya en la crisi de la zona euro s'ha intensificat en les darreres setmanes, però, sobretot, ha anat agafant una dimensió que va més enllà de com està gestionant l'economia europea. Amb el que ens trobem, i de manera creixent, és amb reflexions elaborades des de lectures morals i històriques del tarannà alemany. Mentre que uns hi veuen totes les virtuts, altres hi veuen una repetició dels seus mals històrics, de la seva voluntat de sotmetre Europa. En aquest debat la paraula que més s'empra, des d'una i altra banda, és solidaritat . Per uns, Alemanya és avui més solidària que mai. Per altres, ha renunciat del tot a aquella solidaritat tradicional amb els països perifèrics d'Europa. Crec que aquesta controvèrsia mostra algunes mancances.\nPer una banda, la moneda única ha introduït Europa en una nova etapa, en què ja no serveixen vells instruments o conceptes que sí que varen resultar eficaços durant dècades. Per tant, els comportaments dels estats membres fins a l'entrada en vigor de l'euro no poden servir de referència per avaluar el que fan avui.\nPer altra banda, la qüestió no és la solidaritat, sinó l'interès comú. El que ens ha de fer moure és com satisfer els interessos de tots plegats, que, encara que no ho sembli, a mitjà termini són bastant coincidents. Deixem el concepte de solidaritat -sempre confús- per a altres situacions. Avui, simplificant, el repte és de quina manera els deutors del sud tornarem el deute als creditors del nord. L'embolic és responsabilitat de tots: de deutors i creditors. I la sortida també interessa a tots.\nPer sortir d'aquest atzucac, l'ideal seria que algú, per exemple un president europeu escollit directament, representés l'interès comú de tots els ciutadans europeus. No és el cas. Tampoc ens trobem amb la tradicional dinàmica d'equilibri entre estats, ja que avui Alemanya no té cap contrapès. En això, la feblesa no és dels alemanys, és dels altres que hem anat passant de bisbes a escolanets . La feblesa alemanya consisteix a imposar una política que debilita de tal manera el món meridional que acabarà afectant-los a ells i al mateix projecte europeu. La situació no és senzilla, però apel·lar a la solidaritat no serveix per a gaire. No és el que necessitem.


El Temps Passa: El Temps Passa Programa 7-10-2010\nComençem aquest programa de El Temps Passa d’avui parlant de LA PLATJA i així seguim recordan l’estiu, perqué El Temps Passa… i la música queda.\nLOS CUATRO CRIKETS - BARBARA VEN\nAquest grup prové de Mèxic i van començar el 1.964\n(No confondre amb THE CRIKETS de BUDDY HOLLY)\nEl 1.969 canvien el nom i passen a dir-se LOS CRIKETS. El tema és del grup nort-americà THE BEACH BOYS.\nMIKE RIOS - EL VAGABUNDO DE LA PLAYA\nNeix a Granada el 7-6-1.944\nAquest tema dels THE BEACH COMVER, va ser gravat el 1.964 per la companyia PHILIPS. El primer disc que va gravar va ser LA PERA MADURA produït per la firma POLIGRAM el 2-1-1.962 i va cobrar 3.000 pessetes. Se'l va anomenar EL REY DEL TWIST.\nLOS DE LA TORRE - OPERACIÓN SOL\nNaturals de Barcelona i el 1.960 van gravar sota els auspicis de la firma PHILIPS.\nPrimer disc d'SKA del pop espanyol. Es aquesta cançó que ara escoltam a El Temps Passa… i la música queda. Van tin dre mols noms, Els de la Torre, Los Tres de la Torre, Los 4 de la Torre, etc. I varen guanyar el "Festival de Mallorca" amb el tema VUELO 502.\nKARINA Y JOE & THE JAGUARS - LA MISMA PLAYA\nMaria Isabel Llaudés Santiago, coneguda com Karina, neix a Jaén el 4-12-1.943.\nEl grup que l'acompanya està liderat per JOE BENNETT, americà que feia el servei militar a la base madrilenya de Torrejón de Ardóz. Aquesta peça va ser gravada el 1.964.\nGELU - ME GUSTA EL VERANO\nMaria de los Angeles Rodriguéz neix a Granada el 1.945\nUna de les característiques de la seva manera de cantar, era fer com un crit al final d'agunes frases, cosa que ja veien els Torcuato y Los Cuatro. La cançó era del Dúo Dinámico.\nGrup de les terres de València. Són una barreja de diferents grups com són Los MILOS, TOP-SON i TONY LUZ que venia dels PEKENIKES.\nEl seu lider MANOLO GALVÁN neix a Alacant el 13-3-1.947. Manolo Galván, primer va tocar amb els SONOR, després va passar a formar part de LOS GRITOS, despres La ZARZAMORA i el 1.970 va seguir la seva carrera en solitari. L'any 1.973 va marxar car a l'Argentina i el 2.006 es va retirar.\nAvui la nostra pàgina publicitaria la dediquem al DISCO SORPRESA DE FUNDADOR. Escoltan diferents anuncis\nUna de les més importants campanyes promocionals i publicitàries musicals llançades per una firma comercial va ser la que va emprendre la casa Pedro Domecq, de Jerez de la Frontera (Cadis), amb els seus Discos Sorpresa, iniciada el 1962 i mantinguda fins 1973.\nUnien novetats enfocades a la joventut i altres amb temes dedicats bàsicament al públic de més de trenta anys. No recordo que s'entremesclen estils.\nEs tractava d'EP's de quatre cançons en els quals no sabies mai que et anaves a trobar el obrir-lo ja que estava precintat i la caràtula no indicava que hi trobariem dins. D'això el anomenarse "Disco Sorpresa".\nA més i per mantenir la "Sorpresa", de vegades eren quatre cançons del mateix intèrpret i en altres es tractava de quatre tema de quatre grups o cantants diferents.\nEntre els artistes les cançons es trobaven recopilades en els Discos Sorpresa, podíem trobar a Manolo Escobar, Jaime Morey, Fórmula V, Los Payos, Los H.H. Alfredo, Pekenikes, Daniel Velázquez, Los Indonesios, Raphael, Los 3 Sudamericanos, Los 3 de Castilla, Rosalía, Los Ángeles Azules, Ana Kiro, Los Mitos, Mari Trini, Karina, Víctor Manuel, Cacho Valdez, Cristina, Los Brincos, Alberto Cortez, Los Mismos, Nino Bravo, María Ostiz, Eva, Mike Ríos, Conjunto Los Waldos, Los Módulos, Salomé, Los Pumas, Nuria Feliú, Rosalía, Los Payos, Los Albas, Goyo de Cádiz, Tony Ronald, Jaime Zavala, Los Mondays, Bernardo, Los Troncos, Antoñita Moreno, Víctor Vinza, Peret, Los Súper Ye-Ye, Porrina de Badajoz, Los Glosters i molts més, sense oblidar que també es van oferir fragments de sarsueles i música regional de les diverses regions, i que avui son anomenades i conegudes com “Comunitats Autonómiques”.\nLes campanyes publicitàries de centraven bàsicament en les festes de Nadal. De vegades es tractava d'reunir cinc taps rosca que canviabes pel Disco Sorpresa. En altres eren caixes de tres ampolles que ja incloïen el disc. Eren semblants a les que en els anys 90 van començar a realitzar diversos diaris i revistes que oferien primer vídeos i més tard CD's confeccionats especialment per regalar o vendre al costat de la publicació, amb els logotips, però sense incloure publicitat gravada en el suport.\nTambé podies trobar vals regal amb què aconseguies vespino, electrodomèstics Braun, estoigs de tres ampolles de Fundador, rellotges Timex, joguines de la signatura Rico (per cert que jo vaig treballar per Joguines Rico a finals dels 60) i molts més premis. Realment l'agència de publicitat que va crear el Disco Sorpresa i tota la seva parafernàlia, va treballar molt bé. De fet, avui en dia podem dir que una de les pàgines importants de la publicitat d'aquella època, amb el seu tema estrella "La cançó del Cola-Cao", és aquella frase que deia o cantaba: "Está como nunca ...". Sense oblidar el ninot del barret i bigoti que mai vaig saber si tenia nom o no.\nCom li passa a totes les coses que funcionen, altres firmes van intentar còpiar a Fundador, entre elles la firma PepsiCo que va promocionar la marca de refrescos Mirinda amb discs, però no eren Sorpresa ja que la caràtula et avançava el que anaves a trobar a l'interior. Fins i tot podem incloure en aquest apartat els discs que regalava la revista El Gran Musical, però es tractava de flexi-disc. D'aquests parlarem un altre dia.\nI seguim amb el Temps Passa.\nMINIATURA - EL MATÍ JUST A TRENC D'ALBA\nGravat el 1.969, per quatre intèrprets.\nPersonatges: JOSÉ MANUEL BRABBO "CACHAS" que va crear Música Dispersa\nJAUME SISA anomenat "CANTANT GALÀCTIC"\nALBERT BATISTA va formar part del grup MÀQUINA\nHAMSTER - EM TROBO SOL\nGrup de Barcelona, l'any 1.972 van gravar aquest single per EDICSA.\nLa cara A es diu RECORDES EMMA i la cara B, EM TROBO SOL que escoltem avui a El temps Passa… i la música queda.\nTONY VILAPLANA - RETÉN LA NIT\nNatural de Sabadell, se'l va anomenar EL PRIMER ROCKER català de l’historia.\nAquesta peça va ser gravada per ell mateix el 1.962 en castellà. L'any 1.965 ho va fer en català i és una composiçió del frances JOHNNY HALLIDAY. L'any 1.963 va dedicar-se a interpretar BOSSA NOVA.\nELS 7 D'AQUI - NOMÉS TU\nGrup de Barcelona, l'any 1.967 graven aquest tema per CONCENTRIC\nAquest grup està influènciat pel folc.\nEls seus principals components són: CARLES SIST i JORDI CAMPS.\nVan guanyar el tercer premi del FESTIVAL DE LA CANÇÓ CATALANA DE RÀDIO BARCELONA amb aquesta cançó.\nGUILLEM D'EFAK - FEBRE\nEl seu nom veritable era Guillem Fullana i Hada d'Efak. Neix a Guinea Equatorial el 1.929, mor a Mallorca el 1.995. Aquesta peça la va cantar per primer cop la nort-americana PEGGY LEE i és una composició del 1.956, els seus autors són: EDDIE COOLEY i JOHN DAVENPORT.\nLOS NO - GLORIA\nGrup de Barcelona que van guanyar el primer premi del "FESTIVAL DE MATINALES DEL CLUB LESSEPS", que era gravar un single, i les cançons van ser: GLORIA i LA LLAVE. Es tracta d’una versión del irlandes Van Morrison que aquest va gravar amb el seu primer grup The Them.\nLOS MITOS - LEONOR\nGrup de Bilbao que primer es van dir LOS FAMÉLICOS i varen començar el 1.966.\nEl 8-4-1.968, van fer la presentació per la companyia HISPAVOX amb el nom de LOS MITOS. El seu cantant era TONY LANDA que despres va cantar en soolitari, i aquest tema és dels nort-americans THE TURTLES.\nDUO JUVENT'S Y SU CONJUNTO - SI ENCUENTRAS A MI AMOR\nGrup de Barcelona, format el 1.964.\nEls noms dels seus components era EMILIO i JESÚS.\nEl duet es va formar, seguint la moda del DUO DINAMICO.\nVictor Balaguer, durant un cert temps va tocar amb ells.\nAquesta peça és de LITTLE TONY i el seu títol és QUANDO VEDROI LA MIA RAGATZA.\nLOS SIREX - NO VOLVERÉ A LLORAR POR TÍ\nGrup de Barcelona liderats per Guillermo Rodríguez Holgado al baix y Leslie “El Anxoveta” a la veu. El seu primer cantant va ser Santi Carulla que despres sen va hanar amb Los Mustang.\nLOS CATINOS - LA INMENSIDAD\nGrup de Barcelona format el 1.962.\nComponents: MANOLO VEHI MÉNDEZ\nJOSÉ ANTONIO MUÑÓZ\nDes del 1.963 al 1.966, van gravar per a VERGARA\nDes del 1.967 al 1.973, van gravar per a BELTER\nEl 1.991 van gravar un disc de CANCIONES ROMANTICAS.\nDes de fa quinze anys són el grup resident de la sala TANGO de Barcelona.\nLos Catinos junto a Los Mustang los\nmejores versioneros de su tiempo\nAL BANO - LA AURORA\nNascut el 20-5-1.942 a Brindisi (Itàlia )\nEl seu nom és ALBANO CARRISI i és tenor.\nTambé és conegut pel seu matrimoni amb ROMINA POWER i les notícies de les revistes del cor sobre la seva filla desapareguda YLENIA.\nL'any 2.001, va ser nomenat embaixador de bona voluntat per l'ONU.\nAquesta cançó també és coneguda amb el títol de LA MAÑANA.\nLOS MUSTANG - MA VIE\nParlan dels Mustang, també eran de Barcelona format a principis dels seixanta.\nComponents: SANTI CARULLA\nVa ser l’unic grup de l’época que va tindre els mateixos components desde la seva creació fins que es van desfer al 2000. Aquesta peça és del cantant francés ALAIN BARRIERE i ells la brodan.\nI fins aquí a sigut tot. Salutacions als nostres oidor I oidores desde la sintonia d’Altafulla Radio y Ona La Torre. A reveure, aixó a sigut El Temps Passa… i la música queda.\nDos tronats que ancara tenen il-lusió per viure i compartir amb vosaltres


Factoria Ebrewine - El Gourmet Català\nLa Factoria Ebrewine és un projecte de proximitat que vol vincular tres conceptes: cervesa, vi i l’experiència de la Terra Alta. D’aquesta manera, volen unir l’elaboració de la cervesa i el vi, en un futur, amb el gaudir de la natura en un entorn verge, guarnit de rius, piscines naturals, vies verdes i camins per a descobrir.\nDe moment, el producte que elaboren és la cervesa artesana que les pots maridar amb alguna tapa o acompanyant en el mateix celler mentre contemples l’espectacular paisatge de la Terra Alta. Tot i que, el seu objectiu és incloure la producció de vi dins de la seva carta de productes.\nServeixen les 3 cerveses en el TAPROOM de l’obrador:\nHOMO IBEERUS (Ibeerian Pale Ale)\nHOMO LOUPULUS (DDH session ipa)\nHOMO SINGULARIS (de blat).\nDe fet, la cerveseria rural es troba a les portes d’entrada del Parc Natural dels Port, a les afores d’Horta de Sant Joan davant les Roques de Benet. Un paisatge que els va inspirar, principalment, en la confecció del logotip de l’empresa.\nFACTORIA EBREWINE, Horta de Sant Joan, Espanya


Riera de Martinet, una petita cascada en un gorg de conte. | Quadern de ruta\n← Ruta dels molins fariners. Cultura i tranquil·litat.\nLa Creu o el Castell de Gurb (100 Cims, 1r). Mirador de la Plana de Vic des del Nord-est. →\nEl Gorg de la Sort.\nLa Riera de Martinet és al nord de la població d’Aiguafreda, la darrera del Vallès si anem per la C-17 direcció Vic.\nÉs una petita caminada per una riera que ens amaga un lloc preciós al final del camí, digne de veure’s per l’escenari que componen arbres, roques i aigua.\nSortim de la Font dels Enamorats, a l’esquerra de l’antiga carretera de Barcelona a Vic, avui un carrer del poble, pocs metres abans d’enllaçar amb l’actual traçat de la C-17. A l’esquerra de la font surt un camí senyalitzat que va per la riba esquerra de la riera. Com anem en sentit contrari de l’aigua, tindrem la riera a l’esquerra durant tota l’anada.\nUn plafó al començament del camí ens explica què és el que veurem. Al llarg del camí ens trobarem amb un parell o tres de plafons amb informació de plantes i animals de la zona.\nEl camí és molt planer i veurem alguns trencalls que ens porten a tocar de l’aigua i des d’on podrem fer algunes bones fotos.\nQuan portem 1’04 quilòmetres veurem l’indicador a l’esquerra del trencall que ens portarà en un centenar de metres al Gorg de la Sort. Agafem el trencall per veure la joia de la caminada.\nCascada del Gorg de la Sort\nQuan hi arribem ens trobem un pont de fusta que creua la riera. Uns metres més amunt el curs de l’aigua passa entre dues grans roques que deixen veure una petita cascada que omple un petit llac.\nLa visió des d’aquest punt ens ofereix un petit paisatge idíl·lic amb la cascada emmarcada per arbres que, amb els seus ramatges, fan de sostre.\nPodem acostar-nos a la cascada creuant el pont i enfilant-nos entre els rocs de l’esquerra. Des d’allà podrem veure el petit estany que es forma als peus de la cascada.\nMalgrat no tenir gaire alçada, només un parell o tres de metres i serr un espai reduït és de gran bellesa.\nCom sempre, si teniu sort i no hi ha gent, el so de l’aigua, els ocells i el ramatge dels arbres, si fa una mica de vent, us acompanyaran durant l’estada. No cal dir que és un lloc molt agraït per fer fotos.\nTornem al camí pel qual hem vingut. Si volem podem seguir-lo i fer un itinerari circular tornant per un camí paral·lel. Nosaltres desfem el camí d’anada i tornem al punt de partida.\nAquest camí es pot fer durant tot l’any però preferentment a la primavera, inici d’estiu i tardor; a l’estiu pot ser una mica calorós ja que durant bona part del camí l’arbrat no fa ombra al camí.\nLa Montserrat i jo hem fet aquesta passejada varies vegades, les fotos són del 21 de gener i el track del Wiquiloc és del 16 d’abril de 2016.\nAquesta entrada s'ha publicat dins de Baixa Muntanya, Caminades, D'anar i tornar, Vallès Oriental, Xino-xano i etiquetada amb caminada, cascada, tranquil·litat, xino-xano. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


S'aprova una nova quota de 250 permisos de residència i treball per compte propi - FÒRUM.ad\nS’aprova una nova quota de 250 permisos de residència i treball per compte propi\nOn: 18/05/16 19:36\nEl Govern ha aprovat, aquest dimecres, una nova quota d’autoritzacions de residència i treball per compte propi que contempla un total de 250 nous permisos. Aquesta convocatòria es fa necessària després que el darrer contingent, aprovat al novembre del 2015, gairebé s’hagi esgotat, i té l’objectiu de donar continuïtat al foment de la inversió estrangera.\nEl Reglament de quota general de les autoritzacions d’immigració de residència i treball per compte propi estableix que dels 250 permisos aprovats, 50 queden reservats per a professionals liberals.\nLa convocatòria aprovada aquest dimecres és la sisena des de la regulació d’aquesta tipologia de permisos, al maig del 2013. El novembre del 2013 es va aprovar la primera quota, i a l’abril i octubre del 2014 se’n van fer dues més. Durant el 2015, la primera quota es va aprovar al maig, per un total de 250 autoritzacions, i la darrera al mes de novembre.\nA data d’avui, s’han exhaurit gairebé totes les autoritzacions previstes en la darrera convocatòria, i per això el Govern ha aprovat un nou contingent del mateix abast, per seguir fomentant la inversió estrangera amb efectes positius per al mercat de treball nacional i l’afavoriment de la cohesió social.\nDes del 2013 s’han aprovat un total de 5 quotes generals d’autoritzacions de residència i treball per compte propi, que han comportat 250 autoritzacions per a professionals liberals i 900 per als altres supòsits. A data d’avui, s’han exhaurit 33 de les 250 autoritzacions per a professionals liberals i 884 de les 900 per a altres supòsits.\nPrevious Post: Un total de 10 projectes amb participació d’Andorra entren en programació del POCTEFA\nNext Post: S’aprova el Reglament que regula les prestacions econòmiques de serveis socials i sociosanitaris


Jen Atkin entrevista de pentinats - consells de cabell de Kylie Jenner | CAT.rickylefilm.com\nKhloe Kardashian i Kylie Jenner estilista revela els seus secrets superiors.\nJen Atkin - perruquer a les noies Kardashian, Chrissy Tiegan i Jenna Dewan (per nomenar alguns), propietària de la marca de cura del cabell ouai i Instagram Reina (ella té més d'un milió de seguidors) - és una dona molt ocupada, però això no la va detenir des del disseny d'una sèrie d'extensions de cabell per a Obres de bellesa. Vam anar a conèixer l'estilista amb talent per preguntar-li sobre les seves extremitats superiors per al cabell, Oscar de bellesa i el que les noies Kardashian són en realitat.\nQuines són les tendències de cabell més grans per a aquest moment i per a l'estiu?\nLa pilota alta, òbviament, - la pilota alta és molt, molt popular. Però sé que tothom estarà posant l'accent en globus estan fora - per la qual cosa recomano prendre un suplement de cabell per al cabell pot créixer ràpidament! Una altra tendència que crec que és simplement jugant amb el seu cabell. Sóc molt afortunada de treballar amb Kylie Jenner i Khloe Kardashian, ja que són dos grans exemples de fortes realment jugar amb diferents personalitats - Sé que ho fem amb el maquillatge i amb armari però crec que realment pot fer-ho amb el seu pèl massa.\nSé que va ser darrere de l'escenari en Rodar-te - aquest va ser un dels nostres favorits per al cabell moments més representatius de AW16. Quins són els seus cabells preferida veu des que AW16 mostra fins ara?\nEm van encantar les ones del dit a Marc Jacobs - vaig pensar que eren tan bonic. Em van encantar les còfies de Jeremy Scott, també.\nHi ha una gran quantitat de trenes sorprenents en aquest moment, també - igual que al backstage dels espectacles i en el lliurament de premis. Sento que les trenes estan tenint un moment massiva en aquest moment.\nSí, són - són especialment agradable per a la primavera. De fet, em vaig fer les trenes en dobles Kim Kardashian en la vigília de Nadal. Sento que hi ha aquest gran fenomen dels dobles trenes i extensions són excel·lents per a això - si vostè no té la longitud que només els pot tallar i experiment.\nQuin va ser el teu look favorit de la bellesa dels Oscars d'aquest any?\nVaig pensar Jessica Alba semblava increïble - era com Bianca Jagger, però una mica més modern. M'encanta Chrissy Teigen - la seva trena es veia preciós.\nQuin tipus d'estils no anar Chrissy per quan ho fa el seu pèl?\nElla és una altra estrella que estima extensions - ella és molt oberta al respecte. Parlant de trenes de fet, que acabem de fer per a un esdeveniment realment llarga trena francès inversa a Chrissy. Ella és molt divertit i ella és el tipus de noia que passa per fases. De vegades es va per llarg mitjà, de vegades ella vol longitud llarga.\nCreus que mai aniria a la costella (longitud de Bob)?\nYeh, hem estat parlant d'això en realitat!\nFora de la gent increïbles el cabell l'estil, a qui li agrada canviar fins al més?\nKhloe [Kardashian] i Kylie [Jenner]! Sempre estic enviant missatges de text Kylie preguntar "quin és el pla ara?" És tan divertit amb ella. M'encanta que ella està donant a les nenes la confiança per jugar realment amb la seva aparença. És només una de les parts més divertides de ser una nena - sent una nena pot ser difícil, però simplement abraçar noves mirades i provar coses noves i trobar el que t'agrada. Crec que és molt divertit. Qui sap el que passarà pel proper! Hem estat parlant sobre tenir un moment franja molt cool.\nQui és el teu major celebritat icona de pèl - passada o present?\nNo puc triar un! El meu tres primers són Beyonce i Khloe [Kardashian]. Però també hi ha gent com Bianca Jagger i Jerry Hall - els anys 70 discoteca. És divertit mirar a les dones, quan en realitat tenien temps per aconseguir el seu pèl tot fet i llaurat. Miro a les dones en els anys 60 i 70 i encanta. Crec que Brigitte Bardot va ser un dels primers a fer-ho molt amable 'desfer' de cabell. M'encanta el pèl de Kate Moss, també. Sempre broma que pas tant de temps per fer el pèl que sembla que no s'ha fet res!\nQui és el més 'divertit' i experimental?\nQuins són els seus cinc principals productes favorits per recomanar?\nAerosol de pèl texturització de ouai, de Kevin Murphy ple de nou engrossiment Loció instantani, per donar volum boira de Christophe Robin, Onada de ouai de l'aerosol i l'escuma de volum Kardashian bellesa.\nQuins són els tres productes que cada noia ha de tenir en el seu armari del bany?\nUn xampú sec - sense que la ferralla - el raig d'texturització ouai que combina un xampú i textura polvorització seca - és com xampú i la textura de polvorització seca tenia un nadó! I després una màscara de tractament profund per hidratar el cabell i un esprai d'ona perquè el cos instant. Ah, i un difusor - Realment vull portar de tornada difusors.\nQuines són les seves recomanacions per al cabell fi?\nLa bellesa de cinta funciona-ins - no hi ha dany al cabell i després s'afegeix volum. Fer un tall rom llavors la vora cap a fora - va tallar-hi pel que té el moviment en els extrems.\nEl que fa un gran estilista top - Quins són els seus consells sobre com arribar?\nEl número u ho és invertir en tu mateix i invertir en el seu kit. Això va més enllà de només productes - Jo sempre estava molt ferm sobre la compra i l'ús d'extensions de cabell. Si estàs fent un treball i et posen als cabells i la noia es veu encara millor en imatges, que serà contractat de nou. Ells només volen la imatge es vegi millor que - pel que és molt important tenir aquest gran kit.\nEl Jen Atkin per la bellesa funciona extensions estan disponibles per comprar des beautyworksonline.com (els preus oscil·len entre 162 € - 289 €) des del 21 de març de 2016.\nLes extensions professionals poden instal·lar-se a diversos salons de tot el país - visita beautyworksonline.com per obtenir més informació


Sola - Librerías Espacio Lector Nobel\nLa Mei, després de naufragar en la feina i immersa en l'apatia matrimonial, s'aboca a escriure instal·lada a la casa del bosc de la seva infantesa, on s'encararà rabiosament a la grisor del seu passat, a un present inoportú i a un futur a la deriva. Aquesta és la cr.nica d'una rebel·lió. És la hist.ria de la seva solitud impenitent narrada en un compte enrere ag.nic de 185 dies. Per., què és la solitud? Una realitat objectiva o un estat d'ànim? Una benedicció o una condemna? Potser tot alhora. Per. una cosa és segura: de la solitud no en sortim indemnes. Escrita en la característica prosa vivíssima i visual de l'autora, Sola és també el seu esperat debut en el gènere de la novel·la.\n"Carlota Gurt va a totes. Escriu com si li anés la vida i com si no tingués por, amb una prosa ferma i fresca que vol i pot colonitzar els cervells dels lectors".áEva Piquer


ESMUC- Concert de Conjunts de Música d’Arrel al Centre Artesà Tradicionàrius Concert de Conjunts de Música d’Arrel al Centre Artesà Tradicionàrius - ESMUC\nEls Conjunts de música d’arrel de l’ESMUC protagonitzen un concert al Centre Artesà Tradicionàrius, el dimarts 17 de maig a les 19 hores, per interpretar els seus repertoris final de quadrimestre. El concert comptarà amb la participació de l’Octet Piazzola, Els ministrers, Galaiconjunt i Acordions diatònics. L’entrada és lliure.\nConjunts de Música d’Arrel\nDimarts 17 de maig, a les 19:00 h. Centre Artesà Tradicionàrius (CAT). Entrada gratis.\nOCTET PIAZZOLLA. Professora Cati Plana\nAmb aquesta formació us presentem un seguit de quintets compostos per Astor Piazzolla. Obrirem el programa amb una obra que representa l’inici d’una etapa compositiva experimental i després complementarem aquesta petita selecció amb dues de les ‘Estaciones Porteñas’.\nIntèrprets: Irene Augé, acordió diatònic; Robert Canela, acordió diatònic; Fàtima Broch, piano; Andrés Díez, violí; Paola Lai, guitarra; Jaume Moragues, guitarra; Olga Prats, violoncel\nELS MINISTRERS, una formació d’avui en dia\nProfessor Daniel Carbonell\nLa formació de ministrers és una formació que va desaparèixer i els seus instruments es van perdre o van passar a formar part d’altres formacions com la cobla o la banda. La recuperació dels instruments, la manera de tocar-los ha estat tot un repte, organològic, musicològic i interpretatiu. Per sort tot i tenir els instruments més antics com les cornamuses, xeremies i flautes d’una mà actualment és una formació viva, amb presència al carrer i ha trobat un espai en l’acompanyament d’autoritats i d’elements festius. Els antics Ministrers és una formació de rigorosa actualitat.\nIntèrprets: Mar Vilar, flabiol i tamborí; Martí Virgili, cornamusa; Adrià Pascual, tarota de fa; Biel Grimau, tarota de do; Lluís Serres, trompa; Roger Maluenda, baixó; Albert López, percussió\nProfessora Cati Plana\nPer celebrar el “Día das Letras Galegas”, amb el següent conjunt us oferirem una selecció del treball realitzat entorn als gèneres de la música tradicional de Galícia. Per fer-ho comptarem amb la col·laboració del grup Namorala Pandereteiras.\nIntèrprets: Marta Coll i Martí Virgili, sac de gemecs; Pau Anduix, dolçaina; Roger Maluenda, gralla baixa; Laura Almiñana, acordió cromàtic; Robert Canela, acordió diatònic; Pere Olivé, percussió; Eva López i Namorala Pandereteiras\nUs presentarem part del treball fet durant aquest curs. Principalment repertori específic d’acordió diatònic de la nostra tradició i també d’altres com la irlandesa o la brasilera, on hi és present. Una altra part del repertori són adaptacions de d’altres instruments al nostre.\nIntèrprets: Nil Verdú, acordió diatònic; Pol Solé, acordió diatònic; Elias Fernández, acordió diatònic; Irene Augé, acordió diatònic; Robert Canela, acordió diatònic; Cati Plana, acordió diatònic; Pere Olivé, percussió.\nMés informació: Centre Artesà Tradicionàrius


Les Preses es vesteix de Gala per celebrar la festa major - Garrotxa Digital\nLes Preses es vesteix de Gala per celebrar la festa major\nAquest dijous comença la Gala de les Preses 2012. Els Gegants, la Granota i els Calabotins, seran els encarregats d’obrir la festa amb una cercavila fins a la plaça Mn. Joan Pagès. A les 20.30 pregó al Centre Cultural a càrrec del periodista i productor de televisió, Toni Soler. Tot seguit s’inaugurarà l’exposició antològica de Miquel Duran. La primera nit de la Gala té un bon cartell amb els Lax’n’Busto com a convidats especials a més del Dj Isaac Bertran de Sweetdreams i ‘Bufa tu, que jo no puc’. Per consultar la resta d’activitats es poden adreçar al web de l’ajuntament de les Preses.\n80 empresaris escolten els arguments a favor de la independència\nEndesa integra en l’entorn natural part de la xarxa elèctrica de baixa tensió de les Planes d’Hostoles\nOrfeó Teatre estrena ‘Paraules encadenades’\nA l’Orfeó Popular Olotí s’han posat seriosos i aquest cap de setmana porten a l’escenari l’obra 'Paraules Encadenades', un thriler en tota regla en què una noia farà el possible per escapar del seu botxí. Després de l’èxit aconseguit per 'El Mètode…\nJoel Joan reconeix que la crisi ha colpejat el col·lectiu d’actors\nDivendres els actors Joal Joan i Lluís Villnueva van posar-se a la pell de Joey i Denny, dos policies de Chicago, per representar l’obra Pluja Constant al Teatre Principal d’Olot. El guió de Keith Huff explica una història amb tots els elements del gènere…


James M. Curley | Món Empresarial\nEuropa augmenta la pressió sobre la responsabilitat social i sostenible de les empreses\nEl concepte econòmic: Tipus d’interès\nWirecard. El gran escàndol financer de l’era COVID\nPeter F. Drucker ¿Preguntar per a què mesurar?\nSorpreses el 2021, expectatives pel 2022\nGènesi d’un compromís ecològic tardà\nLes energies renovables. DAFO\nEls reptes de la transformació digital al sector financer\nPortadaPosts Tagged "James M. Curley"\nTagged: James M. Curley\n23 de maig de 2016 0\nBoston. Passat, present i futur\nBressol de la Revolució americana i ciutat receptora de tradicions europees, la capital de l’estat de Massachusetts té un passat que no deixa ningú indiferent. Mirant endavant, el seu futur és prometedor: Boston ha esdevingut un dels destins acadèmics i professionals preferits al món. Voleu saber per què?


L'IVACE desenvolupa la seua activitat sota la premissa d'avançar en la transformació del model productiu de la Comunitat Valenciana, a través d'un sistema d'innovació que base la seua eficàcia en principis orientats a l'assoliment dels màxims resultats en l'àmbit de l'economia productiva.\nEn aquest escenari és clau oferir instruments que faciliten la inversió empresarial en R+D+i i potencien la col·laboració públic-privada, especialment, la col·laboració amb els centres tecnològics de la Comunitat Valenciana, com a generadors de coneixement i tecnologia d'alt valor afegit.\nIVACE ofereix serveis i mesures de suport per a la millora de la competitivitat de les empreses de la Comunitat Valenciana, a través de la convocatòria de programes d'ajuda en matèria d'investigació industrial i desenvolupament experimental, d'innovació empresarial, de creació i creixement d'empreses tecnològiques, així com de suport a la digitalització de pimes. Aquestes mesures es complementen amb la prestació d'un servei especialitzat de certificació d'activitats d'R+D+i que facilita a les empreses l'aplicació de deduccions fiscals per les seues activitats d'R+D i d'innovació tecnològica.\nEl Pla d'R+D i innovació empresarial és el marc de treball que recull les actuacions anteriors, sent les seues línies bàsiques les següents:\nUna aposta per l'R+D individual i en cooperació, la innovació empresarial, la digitalització i la indústria 4.0, amb l'objectiu d'incrementar la inversió privada en I+D+i.\nEstabliment d'un marc estable de suport a les empreses, especialment a les PIME, amb una adequada segmentació de mesures, dinamitzador del territori i que contribuïsca a millorar la seua competitivitat.\nSuport a l'activitat dels Centres Tecnològics de la Comunitat Valenciana per la seua rellevància com a agents per a promoure i facilitar la inversió privada en I+D+i, i per constituir un fòrum de participació empresarial\nEmmarcat en l'Estratègia d'Especialització Intel·ligent de la Comunitat Valenciana, RIS3-CV, alhora que potenciant el retorn de fons europeus a través del Programa Operatiu FEDER 2014-2020.\nImpulsor de serveis d'orientació, seguiment i acompanyament a les empreses, alhora que potenciant la seua complementarietat amb altres programes regionals, nacionals i europeus.\nContempla el mecanisme de subvenció amb intensitats d'ajuda escalonades en funció, entre altres aspectes, de la grandària d'empresa o del risc tecnològic associat als projectes.\nImpulsor de la transformació de la nostra indústria cap al model 4.0 i del desenvolupament i especialització del sector avançat d'empreses tecnològiques i de béns d'equip (TEIC).\nINNOVA-CV -- INNOVACIÓ DE PIME\nDIGITALITZA-CV - SUBVENCIONS PER A PROJECTES DE DIGITALITZACIÓ DE PIME 2022\nProgrames per a empreses 2021\nDIGITALITZA-CV - SUBVENCIONS PER A PROJECTES DE DIGITALITZACIÓ DE PIME 2021\nProgrames d'ajudes per a empreses 2020 (Justificació programes CREATEC i ASSESSORA)\nProgrames d'ajudes per a empreses 2019\nProgrames d'ajudes per a empreses 2017\nProgrames d'ajudes per a empreses 2016\nAjudes per a Entitats i Instituts Tecnològics 2019\nAjudes per a Entitats i Instituts Tecnològics 2018\nAjudes per a Entitats i Instituts Tecnològics 2017\nAjudes per a Entitats i Instituts Tecnològics 2016\nAjudes per a Entitats i Instituts Tecnològics\nAJUDES DIRIGIDES A CENTRES TECNOLÒGICS CV PER A PROJECTES D'R+D EN COOPERACIÓ AMB EMPRESES 2021\nAJUDES DIRIGIDES A CENTRES TECNOLÒGICS CV PER A PROJECTES D'R+D EN COOPERACIÓ AMB EMPRESES 2020


George Band - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nGeorge Christopher Band (Taiwan, 2 de febrer de 1929 – Hampshire, Anglaterra, 26 d'agost de 2011)) va ser un alpinista i geòleg anglès. Fou l'alpinista més jove dels membres de l'expedició a l'Everest de 1953 protagonitzada per Edmund Hillary. El 1955 va fer la primera ascensió al Kanchenjunga.\n2 febrer 1929\n26 agost 2011 (82 anys)\nEltham College (en)\nAlpinista i geòleg\n(1955) Mungo Park Medal (en)\nGeorge Band va néixer a Taiwan en el que llavors era territori controlat pels japonesos. Els seus pares hi treballaven com a missioners. Va estudiar a l'Eltham College de Londres i al Queens' College de la Universitat de Cambridge, on va cursar geologia i enginyeria del petroli. Durant el servei militar va ser oficial al Reial Cos de Senyals i també fou president del Club de Muntanyisme de la Universitat de Cambridge. Als 23 anys va ser l'alpinista més jove dels membres de l'expedició a l'Everest dirigida el 1953 pel coronel John Hunt, i que va convertir Edmund Hillary i el xerpa Tenzing Norgay en els primers homes a fer-hi cim. El 1955 va anar al Kanchenjunga, la tercera muntanya més alta de la terra, en una expedició dirigida per Charles Evans. Amb Joe Brown va fer la primera ascensió d'aquesta muntanya. Per respecte a la religió i els tabús de la zona, varen decidir quedar-se uns pocs metres per sota. Posteriorment va realitzar expedicions als Alps, el Caucas, el Perú i al Karakorum.\nEl 1957 començà a treballar com a geòleg a Royal Dutch Shell, on col·laborà durant 26 anys en 7 països. Va exercir càrrecs d'honor com la presidència de la Fundació Mont Everest i del Consell de la Royal Geographical Society. El 2009 fou guardonat pels seus mèrits d'alpinista amb l'Orde de l'Imperi Britànic com a oficial. Fou president del British Mountaineering Council (BMC) des del 1996 al 1999 i patró de la BMC.\n↑ Mort de George Band (OBE; 1929–2011) (anglès)\n↑ 2,00 2,01 2,02 2,03 2,04 2,05 2,06 2,07 2,08 2,09 2,10 2,11 2,12 2,13 La Vanguardia, 4 de setembre de 2011, p. 39, "Kanchenjunga enllà"\n↑ 3,0 3,1 3,2 Obituari de George Band, The Daily Telegraph, 28/08/2011\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=George_Band&oldid=24148534»


La sangonera ‘Placobdella costata’ i la tortuga de rierol ‘Mauremys leprosa’ en ecosistemes aquàtics del Marroc (Parasitologia mediterrània, 29/2020) | Des de la Mediterrània\nPàgina d'inici › Ciència i Tecnologia › La sangonera ‘Placobdella costata’ i la tortuga de rierol ‘Mauremys leprosa’ en ecosistemes aquàtics del Marroc (Parasitologia mediterrània, 29/2020)\nPosted on 17/07/2020 by didaclopez\nPlacobdella costata (Müller, 1846) ha estat considerada clàssicament com una sangonera específica de la tortuga d’estany Emys orbicularis (Linnaeus, 1758). E. orbicularis es troba distribuïda pel sud i centre d’Europa, per l’Àsia Occidental i pel nord d’Àfrica. Ara bé, P. costata ha estat descrita en una sèrie d’indrets del nord d’Europa, incloses les Illes Britàniques, on E. orbicularis no es troba pas present. Com s’explica això? S’ha postulat que P. costata podria parasitar altres espècies de tortugues. Fet i fet, P. costata ha estat trobada en dues ocasions infestant la tortuga de rierol Mauremys leprosa (Schweigger, 1812). M. leprosa es troba distribuïda per la Península Ibèrica i pel nord d’Àfrica. A casa nostra, E. orbicularis i M. leprosa són considerades les dues espècies autòctones de tortuga d’aigua (en contra distinció amb les espècies introduïdes per l’acció humana). Al nord d’Àfrica, M. leprosa té un rang de distribució més ample que E. orbicularis. Tres investigadors de la Universitat Cadi Ayyad de Marràqueix, El-Mustapha Laghazaoui, Abdelaziz Abbad i El Hassan El Mouden, han investigat en ecosistemes aquàtics la relació existent entre la sangonera P. costata i la tortuga M. leprosa. Els mostreigs que realitzaren entre abril i juny del 2018 deixen clar que per a P. costata M. leprosa és l’hoste principal en els ecosistemes aquàtics del Marroc. Així ho han comunicat en un article a la revista “Parasitology Research”.\nTortugues d’aigua a l’illa grega d’Icària\nLa sangonera Placobdella costata i les tortugues que parasita\nEl-Mustapha Laghzaoui fa la tesi doctoral al Laboratori d’Aigua, Biodiversitat i Canvi Climàtic de la Facultat de Ciències Semlalia de la Universitat Cadi Ayyad, de Marràqueix.\nAbdelaziz Abbad és professor de Laboratori de Biotecnologies Microbianes, Agrociències i Ambient de la Facultat de Ciències Semlalia de la Universitat Cadi Ayyad.\nEl Hassan El Mouden és professor del Laboratori d’Aigua, Biodiversitat i Canvi Climàtic de la Universitat Cadi Ayyad. La seva línia de recerca de salvaguarda de la biodiversitat marroquina, particularment la dels hàbitats aquàtics i semi-aquàtics de zones àrides pre-saharianes, s’ha centrat particularment en la tortuga mora (Testudo graeca graeca). En aquesta ocasió s’ocupa, però, de la tortuga aquàtica Mauremys leprosa que, juntament amb Emys orbicularis, constitueixen les dues espècies autòctones de rierols i estanys marroquins. En aquesta recerca són les pròpies tortugues les que constitueixen un hàbitat per a la sangonera Placobdella costata. La investigació fou realitzada entre abril i juny del 2018. Fou tramesa a la revista Parasitology Research el 24 de març, amb El Mouden com a autor corresponsal. L’article fou acceptat el 8 de juliol, i publicat el dia 17 en la secció d’Immunology and Host-Parasite Interactions.\nPlacobdella costata és una espècie de sangonera d’aigua dolça. Hom reserva la qualificació de “sangonera veritable” als hirudinis que compten amb una probòscide (l’ordre Rhynchobdellida). Dins d’aquest grup, les “sangoneres agnates” es corresponen a la família de les Glossiphoniidae, amb un aparell xuclador especialitzat en l’hematofàgia d’amfibis i de tortugues aquàtiques. Tot sovint, aquestes espècies de sangoneres són ectoparàsits ben especialitzat, en el sentit que tan sols xuclen la sang d’una espècie concreta. De fet, hom havia assumit que P. costata s’alimentava exclusivament de la sang de la tortuga d’estany Emys orbicularis. No obstant, hi ha dues línies d’evidència que indicarien un rang d’hoste més ampli. En primer lloc, P. costata ha estat trobada en zones on E. orbicularis no és pas present. En segon lloc, en alguns exemplars de la tortuga de rierol Mauremys leprosa s’hi han trobat espècimens de P. costata.\nUn estudi sobre 30 poblacions marroquines de M. leprosa en la primavera del 2018\nLaghzaoui et al. realitzaren en aquest estudi per avaluar la relació entre M. leprosa i P. costata més enllà d’associacions accidentals o indicis encara més indirecte. Entre els mesos d’abril i el juny del 2018, realitzaren mostreigs en 30 poblacions de M. leprosa del Marroc. D’aquestes 30 poblacions, trobaren la presència de sangoneres P. costata en 5. En aquestes 5 poblacions, la prevalença d’infecció és més elevada en les tortugues adultes de M. leprosa que en les exemplars juvenils, cosa que indica una relació paràsit-hoste ben establerta. En aquestes poblacions, la prevalença d’infestació arriba als 51% dels mascles adults i al 33,3% de les femelles adultes. En exemplars juvenils, com hem dit, la taxa d’infestació és inferior, i se situa en un 15,7%.\nEn el mostreig realitzat, Laghzaoui et al. trobaren un total de 51 tortugues M. leprosa amb infestació de P. costata. El nombre total de sangoneres registrades en el mostreig fou de 139. Això vol dir que la intensitat mitjana d’infestació és de 4,17 ± 0,47, encara que alguna tortuga arribaren a trobar fins a 10 sangoneres.\nA banda de la preferència de tortugues mascles, P. costata també mostra una preferència per les extremitats posteriors. En termes generals, la intensitat d’infestació d’una tortuga M. leprosa per sangoneres P. costata no es tradueix en un empitjorament de la condició corporal. Això, de nou, és típic de relacions hoste-paràsit ben establertes. De fet, Laghzaoui et al. conclouen que per a les poblacions marroquines de P. costata l’hoste principal és M. leprosa i no pas E. orbicularis.\n– Host-parasite association of Placobdella costata (Glossiphoniidae: Hirudinea) and Mauremys leprosa (Geoemydidae: Testudinoidea) in aquatic ecosystems of Morocco. El-Mustapha Laghzaoui, Abdelaziz Abbad, El Hassan El Mouden. Parasitology Research (2020).\n‹ Consum elèctric, creixement, capital, feina i petjada ecològica en la Turquia del darrer mig segle (Economia mediterrània, 28/2020)\nInfants amb baixa adhesió a la dieta mediterrània consumeixen més quantitat d’aliments ultra-processats (Nutrició mediterrània, 30/2020) ›\nOne comment on “La sangonera ‘Placobdella costata’ i la tortuga de rierol ‘Mauremys leprosa’ en ecosistemes aquàtics del Marroc (Parasitologia mediterrània, 29/2020)”\nLa sangonera ‘Placobdella costata’ i la tortuga de rierol ‘Mauremys leprosa’ en ecosistemes aquàtics del Marroc (Parasitologia mediterrània, 29/2020) — Des de la Mediterrània | Mon site officiel / My official website ha dit:\n19/07/2020 a les 12:54\n[…] via La sangonera ‘Placobdella costata’ i la tortuga de rierol ‘Mauremys leprosa’ en ecosistemes … […]