Sant Joan de les Abadesses és un poble per viure - Ajuntament de Sant Joan de les Abadesses\nSant Joan de les Abadesses és un poble per viure\nAquest divendres s'ha presentat la campanya 'Un poble per viure' a la seu de la Generalitat de Catalunya a Girona. Es tracta d'una iniciativa de l'Ajuntament de Sant Joan de les Abadesses per atraure nous veïns a través de tres vídeos fets per Zeba Produccions que expliquen l'experiència real de tres famílies que varen decidir viure-hi i com pensen que és la millor decisió que havien pogut prendre. Els protagonistes d'aquests audiovisuals són Fredi Tuset, que va venir al poble pel seu entorn natural i per la possibilitat de compatibilitzar la seva passió pel parapent amb la família i la feina; Gemma Irastorza i Oriol Pi, que hi varen obrir una clínica veterinària després de fer un estudi de densitat de veterinaris en diverses comarques; i la Mariona Vila, una nena -la mitjana de tres germans- els pares de la qual varen arribar al poble buscant un indret per poder viure en família.\nLa campanya es complementa amb un carnet que rebran els nous empadronats i que els permetrà participar gratuïtament de les activitats que organitzi el consistori, per tal d'afavorir la seva socialització. Aquesta última mesura té un altre objectiu, que és el de conèixer i poder ajudar als nouvinguts en tots els aspectes necessaris perquè puguin tenir una experiència satisfactòria. L'alcalde santjoaní, Ramon Roqué, ha valorat l'impacte econòmic, però també social, del flux migratori, que ha estat negatiu a la comarca d'ençà de la crisi: "El Ripollès ha passat de 29.000 habitants a 25.000 amb pocs anys. Sense persones, no creixerà la comarca, ni l'economia, ni els serveis, ni el benestar. Primer de tot calen persones per poder compartir experiències, economia, cultura...". Roqué també ha ressaltat les infraestructures i serveis que ofereix el poble, en especial el nou institut-escola, la llar d'infants municipal i el nou consultori mèdic local. També s'ha creat un apartat a la web per reunir la informació mínima necessària perquè les persones puguin començar a valorar si el poble s'adiu al que busquen: http://unpobleperviure.santjoandelesabadesses.cat\nEduard Miguel, un santjoaní que forma pert de l'equip de Zeba Produccions, la productora que ha posat les imatges a la idea, explicava que just ell és d'una generació que va veure marxar molta gent per la crisi del tèxtil, però que els vídeos demostren que Sant Joan de les Abadesses ara té tots els ingredients per viure-hi una vida d'aquest segle, amb serveis i connexions com no n'hi havien llavors.\nPer parlar de la idiosincràsia laboral de la comarca, han acompanyat l'acte el secretari general de la Unió Intersectorial d'Empresaris del Ripollès (UIER), Josep Pascal, i el gerent de l'Agència de Desenvolupament del Ripollès (ADR), Gerard Soler. Pascal que ha explicat que la patronal treballa per "captar activitat per moure o crear empreses a la comarca" i ha posat l'accent en la "por de les empreses sobre la possibilitat de no cobrir els perfils professionals necessaris", fet que xoca amb l'imaginari que cal marxar per trobar feines qualificades. Per la seva part, Gerard Soler ha parlat de la incidència de l'ADR en "relligar l'oferta formativa que hi ha al territori amb les necessitats existents als diferents sectors d'activitat", i ha posat d'exemple l'Aula d'Hostaleria del Ripollès, tenint en compte el potencial turístic que té la comarca, especialment després de la constitució del Parc Natural de les Capçaleres del Ter i del Freser.\nEls protagonistes dels vídeos i de la presentació, aquest divendres, a Girona


Andreu Barrere - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n8 desembre 2009 (74/75 anys)\nAndreu Barrere (1934 - 8 de desembre de 2009) fou un polític nord-català. Treballà com a cap de servei de la Mútua Social Agrícola i durant els anys 1970 col·laborà amb el Grup Rossellonès d'Estudis Catalans i la Universitat Catalana d'Estiu. Va ser president i fundador del Col·lectiu de Professors de Català per Adults. Fou president d'Òmnium Cultural a la Catalunya del Nord el 1994, substituint Jordi Carbonell. Va ser autor d'alguns llibres de contes, i poemes seus foren musicats per Jordi Barre. Escrivia una crònica en català a L'Indépendant.\nEl 1986 fou un dels fundadors, amb Jaume Roure, d'Unitat Catalana, partit que agrupava els membre de la candidatura Unitat Nacionalista, llista que ell mateix va encapçalar a les eleccions regionals franceses de 1986, on va obtenir 5.324 vots (el 2,89%). Fou president d'UC fins al 1989, quan fou succeït per Llorenç Planes. També fou regidor de Pontellà el 2001 i va donar suport el Bloc Català el 2003 i CDC de la Catalunya del Nord el 2006.\nContistes rossellonesos (1981), obra col·lectiva\nCoses de casa (1988) Llibres del Trabucaire.\n↑ UCE 1969\n↑ Anuaris.cat 19 de febrer de 1994\nEl llegat d'Andreu Barrere a elpunt.cat\nAdéu Andreu al web de cdc de Catalunya Nord\nISNI: 0000 0000 2927 2289\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Andreu_Barrere&oldid=21099649»\nMilitants d'Unitat Catalana


Com evitar que el manteniment de la segona llar es dispari - Diari de Girona\nEls espanyols destinen una suma important de diners a l'any a la cura del segon habitatge, un cost que es pot reduir amb la utilització del formigó. Es tracta d'un material que destaca per la seva versatilitat i la seva durabilitat\neuropa press 28.03.2018 | 07:15\nImatge d´arxiu d´un apartament turístic. ddg\nUna de cada tres famílies espanyoles compta amb una segona residència en propietat, segons dades del Banc Central Europeu. És un dels percentatges més elevats d'Europa, només superat per Xipre i Grècia, mentre que als països del nord d'Europa opten preferentment per llogar els seus allotjaments de vacances. En canvi, comprar un apartament, xalet o un altre tipus de segon habitatge és una de les aspiracions preferides dels espanyols, encara que no sempre es tenen en compte tots els costos ocults.\nEn aquest sentit, altres estudis assenyalen que els espanyols dediquen una suma important de diners a l'any al manteniment de la seva segona residència (a part del pagament de la hipoteca corresponent a l'habitatge de vacances). La major part d'aquests diners es destina al pagament dels subministraments (llum, aigua, gas, etc.), les contribucions a la comunitat de propietaris i els impostos locals. No obstant això, els propietaris de segones residències també dediquen una partida considerable al manteniment d'aquests immobles, especialment quan tenen una certa antiguitat (més de la meitat dels habitatges espanyols es van construir abans de 1980 i el 16% estan en mal estat de conservació) o disposen de jardins, terrasses, patis, piscines, garatges o altres elements annexos que tenen més desgast.\nUna de les millors formes de reduir el cost del manteniment de les segones residències és ser curós en l'elecció dels materials a l'hora de construir, reformar o adquirir un habitatge de vacances. En aquest sentit, els experts assenyalen que l'elecció de materials com el formigó imprès pot reduir notablement els costos de manteniment posterior.\nLes superfícies exposades a les inclemències meteorològiques, com les façanes, paviments o camins, són les més proclius a requerir un manteniment periòdic. En aquest sentit, l'ús de fusta, rajoles o pedra natural pot resultar molt estètic, però amb el temps aquest tipus de superfícies tenen un major deteriorament que altres tipus de materials d'última generació, com pot ser el formigó imprès o el formigó polit.\nEl formigó és un material conegut des del temps dels romans que destaca pel seu baix cost, la seva versatilitat i la seva durabilitat. Les tècniques modernes permeten crear paviments de formigó imprès, façanes de formigó polit, vasos de piscines, rampes, camins i molts altres tipus de superfícies amb acabats que tenen similituds amb materials com la pedra o la rajola, però amb una resistència molt més alta, que redueix significativament els costos de manteniment. Un altre avantatge és que el formigó polit i el formigó imprès són totalment impermeables, una cosa molt important per prevenir problemes d'humitats en els habitatges.\nAquests avantatges expliquen la creixent popularitat del formigó imprès en zones costaneres, on abunden les segones residències.\nEls més durs del barri


Notícies Costa Daurada - L'equip de govern defensa que Secomsa continuï gestionant les brosses: 'Tindrem control total'\nL'equip de govern defensa que Secomsa continuï gestionant les brosses: 'Tindrem control total'\nDimarts, 31 Gener 2017 14:15\nEl servei de recollida de brosses i neteja de carrers a Cambrils seguirà en mans de Secomsa, empresa pública depenent de Consell Comarcal del Baix Camp. Així ho va decidir el ple celebrat aquest dimarts, amb el vot favorable de l’equip de govern i el vot contrari de l’oposició en bloc.\nDesprés de les crítiques que l'oposició va escenificar en una roda de premsa la setmana passada per la manca d’alternatives per delegar el servei, el govern municipal va defensar la seva elecció al·legant que “apostem per una gestió pública amb un control directe”.\nEl 31 de març finalitzarà el conveni vigent amb Secomsa i a partir de llavors començarà el nou, amb una despesa anual de 6 milions d’euros. En els propers anys es renovarà completament la flota de vehicles de la neteja viària i de recollida de residus, així com els 1.200 contenidors de brossa de la ciutat, que incorporaran un sistema de càrrega lateral, així com les 87 àrees de contenidors soterrats.\nTot i que l’oposició havia demanat la retirada del punt de l’ordre del dia, ja que asseguraven haver rebut el conveni amb només uns dies d’antelació, finalment la delegació del servei de brosses es va debatre al ple. Segons l’alcaldessa, Camí Mendoza, “tots els regidors tenien coneixement de les nostres intencions des de l’estiu”. A més, la batllessa va defensar que aquesta delegació compleix amb totes les normatives i que l’elecció de Secomsa garanteix “una gestió més àgil i una adaptació més ràpida al nou servei”.\nEn aquest sentit, l’equip de govern va oferir una roda de premsa per presentar les millores introduïdes en el nou conceni, que tindrà una vigència de 8 anys més dos prorrogables. A banda de la renovació completa de vehicles i contenidors, tant el servei de neteja de carrers com de recollida de residus augmentarà la seva freqüència pel que fa a temporada alta i també en els torns actuals. A més, s’introduirà una nova imatge del servei i s’incorporaran mesures d’smart city, com els GPS o les tablets als vehicles per poder fer informes on-line al moment.\nDarrera modificació elDivendres, 17 Febrer 2017 12:54\nEl nou pont sobre la riera d’Alforja obrirà al trànsit la setmana que ve\nMarc Montagut, escollit cap de llista del PDeCAT a Salou\nMés en aquesta categoria: « Denuncian la falta de alternativas a Secomsa para el servicio de basuras Cambrils enalteix la joia de la seva gastronomia: la galera »\nCom cada any en aquestes èpoques, torna el programa de festes d'estiu a Vila-seca, la Pineda i la Plana, un programa ela...\nLa moda de fer el 'Vermuting' arriba a Cambrils fins al 3 de juny\nEl baloncesto de la Costa Daurada está de celebración. El Club Bàsquet Salou consiguió este domingo el billete a la Final a 4...\nEl pasado fin de semana del 21 y 22 de abril, el Club Nàutic de Salou organizó el Campeonato de Catalunya de Windsurf para la...\n21-06-2018 Visites:17 Versió impresa\nLa Vila 414\n22-06-2018 Visites:8 Versió impresa\nJoan Cogul i Tost ens ha dit adéu. El polifacètic empresari i periodista de la Costa Daurada va traspassar la matinada de l’11 de juny, als 90 anys.&n...\nSi tot va segons les previsions, l’any que ve obrirà a Cap Salou el primer hotel que es construeix a la capital de la Costa Daurada en els darrers qui...\nLa de este sábado fue una carrera redonda para Josan Godia. Poco le importó el diluvio que cayó sobre el Circuito de Motorland en la cuarta prueba pun...\nRepsol instal·la 120 biòtops artificials al llarg de la Costa Daurada\nDetenen dos homes amb una vintena d'antecedents que traficaven a Carles Buïgas\nDetinguts sis homes per tràfic de drogues a Salou\nEls hotelers creuen que els Jocs Mediterranis tindran poc impacte en el sector\nSalou obrirà per Sant Joan el nou espai de la Cala Morisca\nEl president del Parlament, Roger Torrent, dona el tret de sortida a la Fira Multisectorial\nCortan el tráfico en la avenida Pere Molas por los Juegos


De l'horta al congelador: com és el procés pas a pas | Consumer\nDe l’horta al congelador: com és el procés pas a pas\nEspanya produeix cada any més de 685.000 tones de vegetals que es destinen a la producció de verdures congelades\nData de publicació: Dijous, 20 de Abril de 2017\nLa producció de verdures congelades a Espanya ha protagonitzat un augment considerable en els últims anys. Aquest creixement obeeix, d’una banda, a l’increment de l’exportació i, per un altre, a una creixent demanda del consum de vegetals congelats en les llars. En els camps espanyols es produeixen avui més de 685.000 tones de vegetals destinats a la producció de verdures congelades. En aquest sentit, cada vegada són més els qui al nostre país es decanten pel consum d’aquest tipus de verdures. Però el procés que se segueix per obtenir-les és desconegut per a la majoria de la població. Per això, a continuació s’explica cada pas.\nDins de les varietats, les principals partides al mercat espanyol són el bròcoli i els pèsols, seguits pels pebrots i els espinacs. Els combinats de verdures, com les ensalades russes i les menestras, també abasten un important volum de vendes, sense menyscapte de la resta de combinats, que cada vegada són més coneguts i es mengen més.\nQuant a xifres de consum, els vegetals congelats representen al voltant d’uns tres quilos per càpita en les nostres llars. En termes de despesa, les fruites i hortalisses congelades aconsegueixen un percentatge del 20,3% i un total de 5,6 euros per persona a l’any.\nPerò, malgrat aquestes tendències, el procés que segueixen les verdures congelades és un gran desconegut per a la població. Per això, en aquest article s’explica pas a pas com arriben al congelador des de l’horta.\nCom és el procés de l’horta al congelador\nL’aigua és el component principal dels aliments, per la qual cosa congelar un aliment significa congelar l’aigua que conté. Cada any, les empreses que conformen aquest sector recullen les verdures de temporada dels camps repartits per tot el país. Una vegada que les verdures són recol·lectades es traslladen amb rapidesa a la fàbrica per sotmetre-les a un senzill però innovador procés.\nA la fàbrica es renten per retirar la terra i la brutícia que puguin tenir i se submergeixen en aigua bullint durant uns minuts, un procés denominat escaldat. Es tracta d’una tècnica culinària que permet la inactivación enzimàtica, estova l’aliment i possibilita una millorança en la conservació.\nUna vegada cuites, les verdures es congelen a gran velocitat perquè el producte final conservi tota la seva qualitat. El procés d’ultracongelación es realitza a temperatures inferiors a -20 ºC.\nCom transcorre molt poc temps entre la recol·lecció i la congelació, els vegetals conserven molt bé totes les seves qualitats nutritives; fins a en ocasions és superior el seu contingut en vitamines i minerals. Per exemple, la quantitat de vitamina C que aporten els espinacs frescos consumits als tres dies de la seva recollida és menor que les que proporcionen els espinacs congelats.\nEn general, les verdures congelades són aliments que constitueixen una important font de vitamines, minerals, fibra i antioxidants capaços d’enfortir i protegir de nombroses patologies.\nEl consum de verdura fresca implica un procés més lent. De vegades passen setmanes fins que arriba al consumidor final, ja que ha de ser emmagatzemada, transportada i distribuïda en els comerços. Durant aquest temps, els aliments poden perdre de forma progressiva les seves vitamines i minerals.\nGràcies al procés d’ultracongelación, s’impedeix el desenvolupament de microorganismes, es manté la qualitat del producte, s’evita la pèrdua de nutrients i augmenta la seva vida útil sense alterar les seves qualitats organolépticas.\nAvantatges de les verdures congelades\nEntre els avantatges de les verdures congelades, destaca que poden aconseguir-se fora de temporada, per la qual cosa estan a l’abast de tots durant tot l’any. Són mediambientalment sostenibles, ja que arriben al consumidor netes, senceres o trossejades, de manera que no generen desaprofitaments, i són d’ús fàcil i ràpid, doncs es presenten llistes per cuinar. En definitiva, la indústria de verdures congelades aconsegueix un producte únic a nivell nutricional i gastronòmic que, a més, compta amb l’avantatge de poder gaudir-se sempre.\nAmb l’objectiu de conscienciar a la societat sobre la necessitat d’incorporar les verdures en la dieta diària com a hàbit de vida saludable, l’Associació Espanyola de Fabricants de Vegetals Congelats (ASEVEC) compta amb un espai en Internet, que permet conèixer amb profunditat i rigor el món de les verdures congelades. A la pàgina es pot veure el procés de fabricació de les verdures congelades, les zones espanyoles on es recullen les diferents varietats, consells de salut i fins al millor tractament i ús en la cuina per elaborar deliciosos plats.


Armats amb roses. Ni Sant Jordi ni l´amor fan quarentena.\nArmem-nos amb roses, derrotem l'enemic.\nAquest Sant Jordi regala una rosa il·lustrada i ajudaràs a combatre l’amenaça de la COVID-19. Els fons recaptats es destinaran íntegrament a benefici de l’Obra Social Sant Joan de Déu en la lluita per a combatre les conseqüències del coronavirus que afecten als més vulnerables.\nNi Sant Jordi ni l'amor fan quarantena.\nAquest Sant Jordi, adquireix des de casa una rosa il·lustrada, personalitza-la amb un text i envia-la digitalment a qui desitgis.\nTotes les roses han estat creades de forma altruista per il·lustradors i il·lustradores de la nostra terra.\nPersonalitza la il·lustració amb l’escrit que tu vulguis.\nDonació i pagament 100% segur que es destina directament a benefici de l’Obra Social Sant Joan de Déu per a combatre la COVID-19.\nQuant més amor repartim, abans vencerem l'enemic!\nM'armo amb una rosa\nAquesta campanya ha pogut realitzar-se gràcies a la col·laboració de:\nQuè és Armats amb Roses?\nAquest any, quan les mostres d’afecte són més necessàries que mai, Sant Jordi ens agafa confinats. Armats amb Roses és una iniciativa solidària promoguda per emprenedors inquiets per a poder celebrar Sant Jordi, regalant roses il·lustrades fetes pels millors il·lustradors.\nPer cada rosa que es regala, es dóna tot l’import a benefici de l’Obra Social Sant Joan de Déu per ajudar a finançar les necessitats sorgides per la COVID-19.. Aquest Sant Jordi, l’amor i les roses són la millor arma contra el virus!\nCom funciona Armats amb Roses?\nEl funcionament és molt senzill: només has de seleccionar la teva rosa preferida i escriure una dedicatòria personalitzada! Un cop feta la donació, et podràs descarregar automàticament la rosa per enviar-la a qui vulguis!\nCom m'arribarà la rosa digital?\nUn cop finalitzis el procés de donació, arribaràs a una pantalla on podràs descarregar-te les roses digitals que hagis adquirit. A més, podràs compartir-les per correu i per les xarxes socials que prefereixis. També t’arribarà un e-mail amb les roses adjuntes.\nPuc demanar el certificat fiscal?\nSí, el podràs sol·licitar enviant un correu electrònic a jmateu@solidaridadsjd.org, indicant la iniciativa Armats amb Roses, les teves dades fiscals i adjuntant el comprovant de pagament. Tens temps fins a 15 de geneer de 2021.\nM’arribarà una rosa físicament?\nNo, t’arribarà al teu correu electrònic una rosa digital amb el missatge que hagis configurat per al teu ésser estimat. A més, podràs descarregar-te-la o compartir-la per la teva xarxa social preferida.\nPuc personalitzar les roses?\nA més de poder seleccionar la rosa que més t’agrada, també podràs escriure una dedicatòria per a cada rosa que adquireixis. Serà just abans de la pantalla de pagament i tindràs un màxim de 185 caràcters (incloent espais). Afegirem la dedicatòria a la part inferior de la rosa.\nQuè fer si no rebo la rosa?\nUn cop realitzat el pagament et podràs descarregar la rosa automàticament i, a més, la rebràs per correu electrònic. Si falla alguna cosa, avisa’ns a hola@armatsambroses.com i ho solucionarem a la major brevetat!\nEs poden demanar canvis o devolucions?\nCom que les roses digitals són accessibles immediatament després de realitzar el donatiu, malauradament, no podem acceptar canvis ni devolucions.\nPuc adquirir vàries roses?\nSí, podràs afegir fins un màxim de 5 roses per comanda. Vols més roses? No et preocupis, sempre podràs tornar a iniciar el procés i adquirir fins a 5 roses més.\nÉs una iniciativa 100% solidària?\nSí, tots els promotors i il·lustradors ho han fet de forma altruista i sense contraprestació econòmica. El 100% dels fons s’ingressen directament a Sant Joan de Déu, a benefici de l’Obra Social Sant Joan de Déu, que els destinarà a la lluita contra la COVID-19. No perdis aquesta oportunitat de combatre el virus!


CONEIX-NOS - Escola FP La Safor\nEn el Centre d’FP La Safor realitzem experiències d’interès pedagògic\nL’Escola, encara que siga un centre que imparteix Formació Professional específica, promou i organitza activitats on es treballen valors de solidaritat, ecologia, cooperació, coeducació, perquè així l’alumnat adquireix una formació crítica i en valors.\nAquests es treballen mitjançant:\nUn servei de tutoria individual i de grup amb activitats encaminades al desenvolupament humà, social i professional del nostre alumnat, planificant activitats i tallers al llarg de tot l’any: tallers de convivència, diversitat, mediació, violència de gènere, assetjament escolar, addiccions; dies de la pau, la dona i del medi ambient.\nRevista escolar “La Taqueta”\nUn mitjà de comunicació i expressió de tota la comunitat escolar, que alhora és un projecte didàctic del Cicle de Preimpressió Digital.\nMostra Gràfic-Literària Borrás Estela\nUn instrument de potenciació dels valors cooperatius i solidaris, amb participació dels diferents nivells educatius des d’Educació Infantil fins al Cicle Formatiu de Grau Superior, dels municipis de Beniarjó, Almoines i Gandia.\nEn aquest projecte, el Cicle d’Educació Infantil realitza i coordina el desenvolupament de la Mostra i les activitats d’animació en el lliurament d’obsequis, també la presentació dels llibres de la Mostra.\nEl Cicle de Preimpressió Digital realitza la preparació, maquetació i muntatge dels treballs presentats a la Mostra.\nTrobades “Empresa-Centre Educatiu”\nA final de cada curs organitzem un encontre amb les empreses que participen amb nosaltres en la realització de les pràctiques educatives del nostre alumnat, amb la finalitat de crear un clima de col·laboració i de concreció dels aspectes teòrics del currículum amb la realitat laboral.\nEn aquest acte participem empreses, alumnat, famílies, professorat i cada any una ponència diferent amb col·laboradors de nivell en la que tractem temes d’interès per a la comunitat educativa.\nParticipem en el Pla municipal d’igualtat d’oportunitats de l’Ajuntament de Beniarjó\nL’objectiu d’aquest pla és crear un marc d’actuació pel qual dones i homes puguen participar en diferents àmbits sobre bases d’igualtat. En aquest pla hi ha diferents àrees d’actuació i el nostre centre participa en l’àrea de cultura, oci, educació, esports i mitjans de comunicació a través de diferents actuacions com: teatre, xerrades, exposicions, llenguatge no sexista en l’aula… totes aquestes activitats estan dirigides tant a l’alumnat com a les famílies.\nREVISTA "LA TAQUETA"\nMOSTRA BORRÁS ESTELA\nÀngels Ciscar González\nDirectora del Centre i Professora CFGM Preimpressió Digital\nJenifer Díaz Sanfelix\nSecretària acadèmica i Professora CFGS Educació Infanti\nPep Gregori García\nSecretari econòmic i Professor CFGM Gestió Administrativa\nCharo Rodríguez Navarro\nCap d’estudis i Professora CFGM Gestió Administrativa\nPilar Tarcons Serra\nProfessora CFGM Preimpressió Digital\nFàtima Espí Tarrazó\nPasqual\tGarrigós Avaria\nProfessor CFGM Preimpressió Digital\nPaula Moreno Bellon\nAna Fuster Gregori\nProfessora CFGS Educació Infantil / Formació i Orientació Laboral\nProfessora d’educació infantil / Formació i Orientació Laboral\nProfessor d’educació infantil\nÓscar Peñalver Giner\nMarcela Sendra Pérez\nProfessora FP Bàsica i CFGM Jardineria i Floristeria\nAlfred Benavent Faus\nProfessor FP Bàsica i CFGM Jardineria i Floristeria\nMaría José Sala Camarena\nCoordinadora del CDR la Safor\nTècnic del CDR la Safor\nLeticia Soler Faus\nJuana Morant Ivars


Conviu per gaudir\n7. Conviu per gaudir\nConviu per gaudir. Cuida el son dels teus veïns\nRespecta el son dels teus veïns. Si gaudeixes de la nit escalenca, recorda que hi ha gent que dorm a prop teu mentre tu et diverteixes. Si respectes el seu descans, ells ho agrairan. La convivència és necessaria per gaudir de la teva estada.\nPots gaudir dels concerts del Festival Portalblau en diferents espais del municipi, envoltats de tranquil.litat i davant el mar; els dimecres d'audicions de sardanes a la platja del poble; el concert d'havaneres; els concerts Clàssics L'Escala-Empúries, o per aquells més joves que busquen diversió, trobaran els balls de festa major,... tot però, en un marc de convivència i respecte.\nfestival+portalblau [6534 Kb - PDF]\nclassics+l%27escala empuries [1330 Kb - PDF]\nVina a escotar les cantades Havaneres en un entorn natural com és la platja de L'Escala. Primer dijous d'agost a L'Escala


Circuit Folc 2016 – El Centre\nCircuit Folc 2016\nConvocatòria XXIX TACA’M Concurs de teatre amateur Caldes de Montbui\n“TURROPOP” Nadales SOLIDÀRIES 2016\nA punt una nova edició del cicle itinerant de música d’arrel. El 19 de novembre donem el tret de sortida al Circuit Folc, que compleix el seu desè aniversari. Deu anys de tradició i innovació amb la música tradicional com a referent però creant nous llenguatges sonors populars que han arribat a tots els públics. Us presentem els artistes de la 10a edició que tocaran al Centre.\n18 de novembre Animal\nLa banda presenta l’espectacle inèdit i en acústic, Només amb mi, títol de l’última cançó del primer disc d’Animal, Més enllà de les paraules (Halley Records, 2016), i que ara dóna nom a aquesta serie de concerts on Gerard Aledo, juntament amb Ermengol Mayol, ens mostraran l’ànima d’aquest animal, les cançons despullades, com quan es van composar, en un concert de petit format.\n2 de desembre Maria Arnal i Marcel Bagés\nÉs difícil no rendir-se a la seductora proposta de Maria Arnal i Marcel Bagés. Cançons emocionals i plenes de sentiment que la cantant badalonina s’encarrrega d’inmortalitzar amb la seva gran veu, i on la guitarra elèctrica del de Flix resulta el complement perfecte per decorar musicalment un cançoner popular que enlluerna.\n17 de desembre Belda & Sanjosex\nEl duet Belda & Sanjosex presenta al Circuit Folc l’espectacle Càntut, nascut el 2012 sota el lema “Cançons i músiques dels avis”, un projecte dedicat a recollir i difondre el patrimoni musical de transmissió oral de les comarques gironines. Tots dos han escollit més de dotze temes del miler que es recullen al cançoner i les presenten en exclusiva en aquests concerts del 10è aniversari del Circuit Folc.\nL’antropomorf i Baroja 23/09/2020\nDestacats de Xarxanet\nMariana Araujo: “L'estructura sanitària dels CIE és un desastre” 22/10/2020\nEl 40,7% de les joves llogateres senten angoixa per poder pagar el lloguer 20/10/2020\nConvocatòria als grups de teatre amateur per a presentar propostes al XXXII TACA’M, Concurs de teatre amateur de Caldes de Montbui 30/09/2019


Les escoles amb compostador reciclen la matèria orgànica i la converteixen en fertilitzant natural per a l’hort\n“Tenir un compostador a l’escola permet que els alumnes aprenguin el cicle natural de les plantes a partir de la pròpia experiència. Ells s’encarreguen de recollir les matèries orgàniques sobrants del dinar, per exemple les peles de la fruita, i les aboquen a dins del compostador. Al cap d’un temps aquell menjar s’ha convertit en un adob boníssim per a l’hort, que quan arribi la primavera produirà noves verdures i fruites que els alumnes menjaran. I aleshores el cicle torna a començar. És fantàstic!” Això ens ho explica la Laura Ceraldi, encarregada dels projectes mediambientals de l’escola Jesuïtes de Gràcia-Col·legi Kostka.\nFa deu anys que el centre va decidir incorporar un petit compostador domèstic cedit per una família de l’escola. Des d’aleshores el projecte ha anat creixent fins a esdevenir una peça clau del seu programa mediambiental: “L’Ajuntament, a través de l’AMB [Àrea Metropolitana de Barcelona], ens ha cedit els tres compostadors que tenim actualment, un dels quals és vermicompostador, que produeix l’adob gràcies a l’acció dels cucs de terra, i que és més petit de mida”, explica la Laura.\n“Treballant el compostatge reduïm la brossa generada: a més tenim l’oportunitat d’estudiar els insectes que participen en el procés (com ara el porquet de Sant Antoni, les formigues, els cucs, etc.), fomentem una alimentació saludable, aprenem el cicle natural de la vida i compartim els aliments que generem”, afegeix.\nCom els Jesuïtes de Gràcia-Col·legi Kostka, actualment ja són 350 les escoles de l’àrea metropolitana que disposen d’un compostador. Obtenir-lo és senzill, només cal disposar d’un espai exterior de 12 metres quadrats, generar residus orgànics i tenir una mica de temps lliure: “En els últims anys hi ha hagut una nova onada d’escoles interessades en la biocultura que han sol·licitat un compostador i que n’estan obtenint excel·lents resultats”, afirma Albert Torras, cap de prevenció de residus de l’AMB. “Qualsevol activitat que les criatures fan amb les mans els genera una enorme recompensa i això es fa tangible quan veuen créixer les plantes o els fruits que han cuidat amb el compost que entre tots han produït a l’escola”, afegeix.\nPer adquirir-ne un, el centre que ho desitgi cal que es posi en contacte amb el seu ajuntament i faci un curs de formació de dues hores de durada. En acabar, l’escola rebrà gratuïtament un compostador: “Durant el primer any els nous compostaires també reben la visita d’un expert en compostatge per resoldre dubtes i controlar que el procés s’està fent correctament”, explica Torras.\nUna xarxa a l’alça\nL’any 2004 és quan l’AMB, encarregada de la gestió i tractament dels residus a l’àrea metropolitana, va engegar un programa per promoure el compostatge, i ara ja són 31 els municipis col·laboradors i més de 4.000 els compostadors repartits. És una de les línies d’acció de prevenció de residus de l’AMB. “El creixement és lineal i sostingut, però és cert que gràcies a les escoles noves famílies s’han interessat per tenir un compostador a casa”, explica Torras.\nPer potenciar la campanya de compostatge domèstic, l’AMB també ha impulsat la creació d’una Xarxa de Compostaires Metropolitans (XCM) oberta a compostaires i experts. La XCM ofereix cursos i manté un blog i una pàgina de Facebook, on es pot trobar informació d’interès sobre el compostatge metropolità i on compartir les seves experiències.\nL’AMB també organitza cada mes demostracions de compostatge domèstic als parcs metropolitans. Si voleu informació de dates i llocs, trobareu el detall al blog de la XCM: Compostmetropolita.blogspot.com.es.\nVull fer compost!\nUna fórmula per estalviar


El quadern robat: d’octubre 2016\nMés informació sobre la propera exposició a la galeria:\nL’exposició consta de 29 retrats i un autoretrat realitzats entre els anys 1965 i 2016. Una bona part, pertanyen al gruix de més de 4.000 negatius que Martí Gasull va cedir al MACBA, en qualitat de dipòsit. Com escriu Bernat Gasull i Roig al pròleg del catàleg de l’exposició que ha tingut lloc entre els mesos de maig i setembre de 2016 al Museu de Montserrat: (...) Són fotos d’artistes que mon pare ha tractat o conegut, o fins i tot ha establert una amistat ferma i estreta. Com ell mateix diu, són “sorgides del vici de fotògraf”. A voltes són fruit d’un imprevist: “Un dia em truca Guinovart i em diu: Martí, estic a Barcelona i m’han demanat una foto. Puc venir al teu estudi i en un minut m’en fas una?. Prou, li contesto. Resultat: Tres hores jugant a fer fotos”. Per això, més enllà del gest i l’esperit de l’artista, les imatges traspuen una dissimulada admiració, amistat i afecte mutus”. La majoria de les fotografies estan fetes amb Hasselblad, però també amb Nikon i Linhof 9 x 12 i són ampliacions a partir de l’arxiu digital. Sovint, els retrats han estat fets durant les sessions dedicades a fotografiar les obres dels artistes, i copsen l’actitud reflexiva, concentrada, introspectiva, i de vegades irònica o somiadora dels seus autors. Amb aquesta exposició que presentem a el quadern robat, volem reivindicar la persona i l’obra de Martí Gasull Avellán, que sempre amatent i discret, ha estat un testimoni d’excepció de la creació artística del nostre país, així com un exemple d’excel.lència professional de primer ordre.\nMarí Gasull Avellán neix a Barcelona, el 4 d’abril de 1944. Des de petit viu de ben a prop el món de la fotografia a través del seu pare, Martí Gasull Coral, l’obra del qual es va poder veure a la galeria el quadern robat l’any 2015. Amb ell s’inicia professionalment, tant en la fotografia industrial, com en el laboratori, aprenent tècniques de revelat, diapositives (ektachrome), i tot allò relatiu a la interpretació de la llum. Des del 1960 es dedica al reportatge social amb altres col.laboradors, decantant-se més tard per encàrrecs de qualitat dins el món industrial i publicitari. Als anys setanta entra en contacte amb el món de l’art, que el fascina profundament. A partir d’aleshores, s’especialitza en la fotografia d’obres d’art, i posa tots els mitjans tècnics i el seu ofici, per tal de reproduir l’obra de forma exacta i copsar, a més, tot allò que l’artista volia expressar. A partir d’aleshores s’inicia una intensa col.laboració amb editorials, museus, galeries, i, sobretot, un contacte estret i enriquidor amb molts artistes, com Tàpies, Subirachs, Guinovart, Aguilar, Plensa, Riera i Aragó, Brossa i tants altres. Les fotografies de Martí Gasull han estat publicades en nombrosos llibres i catàlegs.\nPublicat per Anna Belsa a 11:23 Cap comentari:\nDeuria ser l’any 1998 o 1999 quan, un vespre, en un col.loqui de la televisió, vaig descobrir la Josefina Castellví. Va ser després de la pel.lícula Los dientes del diablo, que anava sobre la vida dels esquimals a l’Àrtic. Suposo que el tema principal d’aquell col.loqui era el canvi climàtic i les seves conseqüències, però per a mi va significar la descoberta de l’Antàrtida. Em va seduir completament tot el que va explicar la Josefina Castellví, que havia sigut la primera dona en dirigir la base espanyola de l’Antàrtida. Sobretot pel que significava el saber coses que fins aleshores ignorava completament, i per la conseqüent curiositat que em va despertar aquella descoberta. A partir d’aquell dia, em vaig dedicar a buscar tota la bibliografia que hi havia a les llibreries sobre l’Antàrtida, i ben aviat, em van atrapar completament les tremendes aventures dels primers exploradors polars. Sobretot pel que tenien de romàntic, i per tot allò que jo podia extrapolar a la meva vida quotidiana. Aquells aventurers havien hagut de travessar un ambient completament inhòspit, i en conseqüència, s'havien vist abocats a viure totes les penalitats imaginables per tal d’assolir un ideal. En el seu cas, aquest ideal era la “conquesta” del pol sud.\nDurant aquella època, jo havia de lluitar cada dia no contra les inclemències climatològiques ni contra barreres de gel infranquejables, sinó contra un tarannà laboral que a mi se m’acudia banal i frívol. A la galeria d'art en la que jo treballava, que durant molts anys havia estat un punt de referència indiscutible en el panorama artístic de la ciutat, començaven a predominar uns valors, que poca cosa tenien a veure amb els d’abans. De vegades es defensaven projectes d’una relativa inconsistència, projectant una imatge que desdibuixava la que s’havia tingut. En aquells moments, jo em vaig identificar amb el capità Scott. Malgrat les adversitats, ell va perseguir el seu ideal. Jo, malgrat estar en un lloc poc privilegiat -tot i que el "meu"'espai era millor que el de la galeria principal, no deixava de ser la galeria secundària- maldava per seguir la línia dels inicis de la galeria. No ho vaig tenir mai fàcil, i com el mateix capità Scott, a la fi vaig sucumbir a un temporal. Però durant alguns anys, jo em sentia com una exploradora polar: res és fàcil i s’han de posar tots els mitjans imaginables per tal de mantenir el nord (en el seu cas el sud) i la integritat. Les lectures sobre les seves aventures polars em van donar energia, i em van ajudar a trobar mecanismes de resistència. Sempre vaig ser molt conscient que la confiança de la gent era un valor que mai es podia arriscar, i la deriva de la galeria començava a fer-la trontollar.\nAviat però, les experiències dels exploradors antàrtics em van resultar insuficients. La tempesta era massa forta i les meves capacitats i el meu poder per a canviar les coses massa dèbil. Va ser llavors quan em vaig posar a estudiar piano. La música em va donar a partir d’aleshores, els recursos que em feien falta per a la supervivència. Cultivar les pròpies capacitats, preparar-se, tot plegat tampoc estava gaire lluny del que vaig aprendre d’aquells aventurers.\nUn dia, a la galeria van exposar l'obra d'una artista que havia basat tot el seu treball en els exploradors polars. Em vaig sentir profundament desconcertada. Va ser com si després de travessar una tempesta de neu, d’haver caminat fins a l’extenuació per tal d’arribar a un indret més confortable, hagués tornat al punt de sortida. Paradoxes de la vida.\nPublicat per Anna Belsa a 16:59 Cap comentari:\nPublicat per Anna Belsa a 20:03 2 comentaris:


El Regne de Tonga no sol atraure l'atenció mundial, però l'erupció violenta d'un volcà submarí d'aquest dissabte ha sacsejat, literalment, mig món.\nEl volcà no sol ser gaire cridaner. Consta de dues petites illes deshabitades, Hunga-Ha'apai i Hunga-Tonga, que treuen el cap a uns 100 metres sobre el nivell de la mar a 65 quilòmetres al nord de Nuku'alofa, la capital de Tonga. Però sota les ones s'amaga un volcà enorme, d'uns 1.800 m d'alçària i 20 quilòmetres d'amplada.\nEl volcà Hunga-Tonga-Hunga-Ha'apai ha entrat en erupció regularment aquestes darreres dècades.\nDurant les erupcions del 2009 i del 2014-2015, dolls calents de magma i vapor van esclatar dins la mar. Però van ser erupcions petites, i s'hi veuen encara més respecte de la d'enguany.\nLa nostra investigació sobre les erupcions anteriors suggereix que aquesta és una de les explosions en massa que el volcà és capaç de tenir aproximadament cada mil anys.\nPer què les erupcions del volcà són tan explosives si l'aigua de la mar hauria de refredar el magma?\nSi el magma puja a la mar lentament, fins i tot a temperatures d'uns 1.200℃, es forma una pel·lícula fina de vapor entre el magma i l'aigua. Això origina una capa d'aïllament que permet que la superfície exterior del magma es refredi.\nPerò aquest procés no funciona quan el magma surt del terra ple de gas volcànic. Quan el magma entra ràpidament a l'aigua, les capes de vapor es trenquen de pressa i posen el magma calent en contacte directe amb l'aigua freda.\nEls investigadors de volcans ho anomenen interacció combustible-refrigerant i és semblant a les explosions químiques armamentístiques. Les explosions extremadament violentes esquincen el magma. Comença una reacció en cadena, amb fragments nous de magma que exposen a l'aigua noves superfícies interiors calentes, les explosions es repeteixen i finalment llancen partícules volcàniques i causen explosions amb velocitats supersòniques.\nDues escales d'erupcions a Hunga\nL'erupció del 2014-2015 va crear un sol con volcànic unint les dues antigues illes Hunga, i en va crear una d'uns cinc quilòmetres de llargada. La vam visitar el 2016 i vam descobrir que aquestes erupcions no eren res més que prèvies.\nQuan vam cartografiar el fons marí, vam descobrir una caldera oculta a 150 metres sota el nivell de la mar.\nLa caldera és una depressió amb forma de cràter d'uns cinc quilòmetres de diàmetre. Les erupcions petites –com ara les del 2009 i del 2014-2015– s'originen principalment a la vora de la caldera, però les molt grans provenen de la caldera mateixa. Aquestes erupcions són tan grans que la part superior del magma en erupció s'ensorra cap a dins i la fa més profunda.\nQuan observem la química de les erupcions passades, veiem que les petites erupcions són el sistema de magma que es recarrega lentament per preparar-se per a una de gran.\nVam trobar proves de dues erupcions enormes de la caldera d'Hunga als dipòsits de les antigues illes. Les vam comparar químicament amb els de cendra volcànica de l'illa habitada més gran, Tongatapu, a seixanta-cinc quilòmetres de distància, i després vam fer servir les dades de radiocarboni per demostrar que les grans erupcions de la caldera passen aproximadament cada mil anys, la darrera l'any 1100.\nAmb aquest coneixement, l'erupció de dissabte sembla haver passat just en la data prevista per a una gran explosió.\nQuè podem esperar que passi ara?\nEncara som enmig d'aquesta seqüència eruptiva i molts aspectes encara no són clars, en part perquè l'illa roman enfosquida pels núvols de cendra.\nLes dues erupcions anteriors, del 20 de desembre de 2021 i del 13 de gener de 2022, van ser de mida moderada. Van originar núvols de 17 quilòmetres d'altura i van afegir noves terres a l'illa combinada originada en l'erupció del 2014-2015.\nL'última erupció ha estat molt més violenta. El núvol de cendra té uns 20 quilòmetres d'altura. La cosa més destacable és que es va estendre gairebé concèntricament a una distància d'uns 130 quilòmetres del volcà i va arribar a tenir 260 quilòmetres de diàmetre abans no fos distorsionat pel vent.\nAixò mostra una enorme potència explosiva, que no es pot explicar únicament per la interacció magma-aigua. En canvi, demostra que han sortit de la caldera grans quantitats de magma fresc i carregat de gas.\nL'erupció també va originar un tsunami a tot Tonga i a les veïnes Fiji i Samoa. Les ones van travessar molts milers de quilòmetres, es van veure a l'espai i es van registrar a Nova Zelanda, a uns 2.000 quilòmetres de distància. Poc després de l'erupció, el cel es va enfosquir a Tongatapu i va començar a caure cendra.\nTots aquests signes suggereixen que la gran caldera d'Hunga s'ha despertat. Els tsunamis són originats per ones sísmiques atmosfèriques i oceàniques acoblades durant una explosió, però també són fàcilment causats per despreniments submarins i col·lapses de la caldera.\nNo és clar si això és el clímax de l'erupció. Ha estat un alliberament important de pressió de magma, que pot assentar el sistema.\nAra, hi ha una advertència als dipòsits geològics de les anteriors erupcions del volcà. Aquestes seqüències complexes mostren que cada episodi d'erupció de la caldera de cada mil anys va implicar moltes erupcions explosives separades.\nPer tant, el volcà Hunga-Tonga-Hunga-Ha'apai podria tenir una gran activitat volcànica durant unes quantes setmanes o, fins i tot, anys.\nPel bé del poble de Tonga, espero que no sigui així.\nShane Cronin és professora de ciències de la terra de la Universitat d'Auckland. Aquest article ha estat publicat originalment a The Conversation.\nTonga: el darrer regne de la Polinèsia\nEl Regne de Tonga és un estat de la Polinèsia, a l'oceà Pacífic, situat uns 700 quilòmetres al sud-est de Fiji i 2.000 al nord-est de Nova Zelanda. Comprèn més de 170 illes i illots –36 de les quals són habitades permanentment–, repartits en tres arxipèlags principals.\nLes illes són habitades, d'ençà de fa sis mil anys, pels polinesis originaris a partir de la immigració del poble lapita del sud-est de l'Àsia. S'hi troben les restes arqueològiques més antigues de la Polinèsia.\nEls primers europeus a descobrir les illes van ser els neerlandesos. Le Maire i Schouten es van trobar, el 1616, les tres illes del grup nord: Cocos (Tafahi), Traïdors (Niuataputapu) i Bona Esperança (Niuafo'ou).\nTonga és l'única monarquia hereditària constitucional del Pacífic. La constitució de Tonga va ser ratificada pel rei George Tupou I el 4 de novembre de 1875 i la seva implantació va ser una etapa important en el desenvolupament del territori nacional. Gràcies a aquesta constitució, Tonga es va constituir com l'únic territori formalment independent a Oceania durant el segle XIX.\nL'actual rei és Tupou VI d'ençà del 18 de març de 2012. Tonga és una democràcia constitucional, però els problemes polítics són considerables: una part de l'oposició denuncia un greu retrocés en les llibertats del país.\nRespecte de la política exterior, Tonga manté molt bones relacions amb la Xina, però també amb Austràlia i Nova Zelanda.\nTé una superfície d'uns 749 km², la major part d'aigua. L'alçària més alta és de tan sols mil metres i bona part del país es considera que podria desaparèixer si augmenta el nivell de l'oceà. La població és de 180.000 habitants i la capital és Nuku'alofa.\nLa llengua del país és el tongalès, però l'anglès també és llengua oficial.\nL'abanderat de Tonga durant els Jocs Olímpics de Tòquio\nL'actual rei de Tonga, Tupou VI


Inés Arrimadas: "Puigdemont és el candidat de la CUP perfecte, pensen igual, actuen igual i fugen igual". | Català Digital Cataladigital.cat AMP …\nInés Arrimadas: “Puigdemont és el candidat de la CUP perfecte, pensen igual, actuen igual i fugen igual”.\nLa líder de Cs a Catalunya, Inés Arrimadas, apunta que Puigdemont “ha fugit i no ha donat la cara” i el convida a “tornar al món real” i acceptar “que no ha guanyat les eleccions i que no tornarà a ser President “.\nAixí s’expressava Arrimadas després de ser preguntada per un tuit del candidat de JxCat i president cessat per 155, on indicava que Felip VI només serà “benvingut a la República de Catalunya com a màxima autoritat d’Espanya quan demani perdó pel seu paper inconstitucional el passat mes de octubre”.\nEn una atenció als mitjans aquest diumenge a l’Hospitalet de Llobregat amb motiu de les celebracions del Dia d’Andalusia, la líder del partit taronja considera que el ple al Parlament de dijous que ve serà “el de la transparència i el desbloqueig” i ha sol·licitat els partits independentistes que diguin “la veritat als catalans”.\nDavant els micròfons, Arrimadas ha insistit que Puigdemont “viu en una realitat paral·lela” perquè “parla de la República Catalana i després reconeix per whatssap que això no va enlloc. “Jo crec que no hem de perdre més el temps a comentar cada dia el que diu Puigdemont”, afirma la líder de l’oposició.\nParal·lelismes amb Anna Gabriel\n“Ha fugit, no està a Catalunya, no ha donat la cara davant la justícia, no ha guanyat les eleccions i no tornarà a ser president”, va enumerar Inés Arrimadas sobre Carles Puigdemont. Per això, insta el president cessat per 155 que “el accepti, que baixi d’on visqui i que vingui al món real a donar la cara davant la justícia”, ha indicat.\nEn aquest sentit, ha traçat paral·lelismes entre la situació de Puigdemont, qui juntament amb els consellers cessats Puig, Comín, Ponsatí i Serret es troba a Bèlgica, amb l’exdiputada de la CUP, Anna Gabriel, que ja fa una setmana que es troba a Ginebra, des d’on va anunciar que no compareixeria davant el Suprem i on s’ha instal·lat per “internacionalitzar” la causa del procés.\n“Puigdemont és el candidat de la CUP perfecte, fugen igual”, ha reblat Inés Arrimadas. “Pensen igual, actuen igual i fugen igual”.\nMobile World Congres: Colau i Torrent “no entenen el seu paper”\nInés Arrimadas es va referir novament a la no presència d’Ada Colau i Roger Torrent en la rebuda institucional d’aquest diumenge a Felip VI al Palau de la Música, el dia abans del Mobile World Congress que el monarca inaugurarà i on el president del Parlament tampoc assistirà . “No entenen al seu paper institucional”, assegura la presidenta de Ciutadans.\n“En democràcia, un president del Parlament ha de fer discursos institucionals i no mítings d’ERC”, ha assenyalat recordant el discurs de Torrent de divendres al Col·legi d’Advocats de Barcelona (ICAB), on els seus al·lusions sobre Forn, Junqueras i els ‘Jordis’ com “presos polítics” van fer que destacats membres de la cúpula judicial abandonessin l’acte.\nSobre Colau, la líder de Cs ha dit que ha d’estar a l’altura, “que és representar tots els ciutadans de Barcelona i garantir que la col·laboració institucional deixi Barcelona en bon lloc”, ha apuntat. “Tot el que fa Colau és generar incertesa sobre Barcelona, generar conflicte amb la resta d’administracions i això no és estar a l’altura de les circumstàncies ni representar tots els barcelonins”, ha conclòs.\n“VÍDEO” Gabriel Rufián Deixa sense paraules Antonio Naranjo “S...\nPolèmic informe jurídic encarregat pel PP: “L’única nació titular d&...


Participem al Fòrum Regional de Desenvolupament Sostenible de la UNECE regió europea – Catesco\nParticipem al Fòrum Regional de Desenvolupament Sostenible de la UNECE regió europea\nParticipem al Fòrum Regional de Desenvolupament Sostenible de la UNECE regió europeaCatesco2022-05-23T08:36:43+01:00\nEl passat 6 d’abril va tenir lloc el Fòrum Regional de Desenvolupament Sostenible, de la regió europea de la UNECE, pas previ al Fòrum Polític d’Alt Nivell de Nacions Unides (HLPF), principal instrument de l’ONU pel seguiment i revisió de l’Agenda 2030 i els ODS al món. Aquest, es celebra anualment a la seu principal de NNUU, a Nova York i convida a tots els actors que juguen un paper clau en l’assoliment dels Objectius de Desenvolupament Sostenible. Un cop acabat, el Fòrum adopta declaracions de polítiques que han estat negociades intergovernamentalment.\nCATESCO, va participar al Fòrum Regional de Desenvolupament Sostenible juntament amb altres actors de la societat civil, i representants de governs arreu d’Europa. L’informe final del Fòrum, així com totes les conclusions proposades durant la jornada, esdevenen una aportació rellevant per al fòrum mundial del juliol.\nEn particular, CATESCO va assistir a la sessió sobre l’ODS 4, Reequilibrar persones, planeta i prosperitat: L’ESD com a element clau per als 17 ODS i l’Agenda 2030. Durant la sessió es van destacar accions polítiques globals i regionals de l’EDS, inclosa la propera reunió de ministres d’alt nivell d’educació i medi ambient a Xipre. També va il·lustrar com les estratègies d’EDS contribueixen a reforçar la cooperació entre l’educació, el medi ambient i altres sectors per preparar els aprenents per al futur.\nA la sessió també es va mencionar el nou informe mundial sobre educació de la UNESCO, Reimaginem Junts els Nostres Futurs: Un Nou Contracte Social per a l’Educació, que CATESCO va presentar el passat 21 de març a Barcelona amb la col·laboració de la UNESCO.\nL’educació ha de preparar els estudiants per navegar per un futur incert i ajudar-los a crear un món més pacífic, just i sostenible. Els sistemes educatius necessiten amb urgència anar més enllà de l’alfabetització i el càlcul, i educar en valors, coneixements i habilitats promotores de pau, desenvolupament sostenible, drets humans i democràcia. Cal reconsiderar la finalitat, el contingut i el resultat mateix de la pròpia educació. El propòsit no ha de ser un altre que el de crear futurs pacífics, inclusius i sostenibles per a les persones i el planeta.\nLlegiu l’informe final aquí


El pivot de l'Assignia Manresa no s'afaitarà amb la intenció de conscienciar tothom d'alguns temes relacionats amb la salut masculina, com ara el càncer de pròstata\nÀLEX GOZALBO Barcelona 03/11/2011 08:00\n260x366 Kieron Achara. / Assignia Manresa Kieron Achara. / Assignia Manresa\nKieron Achara, el genial pivot escocès de l'Assignia Manresa a qui li encanta el futbol, es deixarà bigoti durant aquest mes de novembre. El jugador és un seguidor del moviment Movember, acrònim en anglès de les paraules moustache (bigoti) i november (novembre).\nDurant un mes els seguidors d'aquest moviment es deixen bigoti amb la intenció de conscienciar tothom d'alguns temes relacionats amb la salut masculina, com ara el càncer de pròstata. Algunes entitats, a més, recapten donacions per ajudar diverses associacions i hospitals.\nAchara, que ja va deixar-se bigoti l'any passat, ha començat aquesta atípica reivindicació, que va començar a finals dels anys 90 a Austràlia. Aquest dissabte (18 hores, Teledeporte), quan l'Assignia Manresa juga al Nou Congost contra el Bizkaia Bilbao Basket, serà el primer moment en què el bigoti començarà a ser visible.\nL'Assignia Manresa suma contra el Bizkaia Bilbao Basket (81-73) la quarta victòria de la temporada


Gairebé 600 persones en situació vulnerable tindran accés a un habitatge temporal a Catalunya dins de la convocatòria d'Habitatges temporals d'inclusió social 2016 de l'Obra Social de La Caixa que concedirà ajudes a projectes que treballen per la integració social i la vida independent de persones en situació de vulnerabilitat mitjançant programes d'inclusió residencial.\nObra Social La Caixa col·labora amb 31 projectes contra la pobresa infantil per a 12.000 catalans\nL'Obra Social de La Caixa ha seleccionat vuit projectes per impulsar iniciatives socials a Catalunya emmarcats en el programa de 'Ajudes a Projectes d'Iniciatives Socials de l'Obra Social' que destinarà 17 milions d'euros en projectes per tot l'Estat, segons ha informat la entitat aquest dimecres en un comunicat.\nEls vuit projectes seleccionats a Catalunya en aquesta convocatòria corresponen a iniciatives socials que es desenvoluparan a les ciutats de Barcelona, Badalona, Sabadell i Reus i que van especialment dirigides a dones desemparades, joves en situació o en risc d'exclusió, persones amb addiccions o trastorn mental greu i persones sense sostre.\nLes entitats seleccionades han estat la 'Fundació Acollida i Esperança', 'Fundació Salut i Comunitat,' Fundació Comtal ',' AEC GRIS Fundació Privada ',' Andi Down Sabadell ',' Adoratrius Esclaves del Santíssim Sagrament i de la Caritat-Comunitat de Sants ',' Fundació Infantil Ronald McDonald-Barcelona 'i la' Fundació Benèfica Maria Raventós '. Els vuit projectes suposen una inversió total de 204.510 euros.\n45 PROJECTES A ESPANYA\nA nivell nacional, l'Obra Social 'la Caixa' ha concedit ajudes per valor de 1.168.890 euros a 45 projectes de tot Espanya, de els que es beneficiaran més de 3.000 persones.\nAquesta iniciativa s'emmarca dins del Programa d'Ajudes a Projectes d'Iniciatives Socials que impulsa anualment l'entitat i que enguany preveu destinar 17 milions d'euros a les vuit convocatòries en què es diversifica.\nLa convocatòria d'Habitatges temporals d'inclusió social pretén donar impuls a projectes desenvolupats per entitats que ofereixen una atenció integral en el marc dels seus programes de recursos residencials per a promoure la inclusió social i la vida independent de persones en situació de vulnerabilitat.\nA través d'aquesta convocatòria l'entitat contribueix a "superar els reptes residencials actuals" ia donar resposta a les necessitats de persones que s'han de desplaçar per a l'atenció sanitària pròpia o la dels seus familiars, com ha explicat l'entitat.\nAixí, dels 299 projectes presentats han estat seleccionats 45 que arribaran a més de 3.000 persones en situació vulnerable, distribuïdes en col·lectius de persones en procés d'inclusió social, principalment dones i joves ex-tutelats, seguit de persones amb addiccions, famílies acabades d'immigrar i persones sense sostre (84%); persones amb discapacitat (9%) i persones amb malalties i els seus familiars (7%).


El Girona organitza una festa eivissenca (5-1)\nNahuel Bustos celebra un gol | Girona CF\nEl Girona ha passat totalment per sobre de l’Eivissa. L’equip de Míchel s’ha imposat als balears per 5 a 1 a Montilivi en un duel que s’ha resolt a la primera meitat, ja que s’ha arribat al descans amb un resultat de 3 a 0. Un doblet de Nahuel Bustos, un autogol de Germán Parreño i les dianes d’Álex Baena i Cristhian Stuani han atorgat el triomf als catalans. El conjunt gironí continua situat en les posicions que donen accés al play-off d’ascens i estan a sis punts de sortir d’aquesta zona.\nLa primera ocasió que ha tingut el Girona al partit ha acabat en gol. Álex Baena ha fet una centrada des de la banda dreta i Nahuel Bustos ha obert el marcador amb una rematada de cap creuat. Els catalans han continuat dominant el duel tot i avançar-se al marcador. Al minut 33, Álex Baena ha caigut dins l’àrea rival després que Escobar li agafés de la samarreta, però l’àrbitre no ha assenyalat penal. A més, el col·legiat ha expulsat Míchel per protestar i els gironins han hagut de disputar més d’una hora de partit sense tècnic.\nEl porter de l’Eivissa, protagonista de dos gols del Girona\nTot i l’absència del seu entrenador, els locals han resolt el duel abans del descans. Bernardo ha enviat l’esfèric al travesser en una acció de pilota aturada. El rebot ha topat en l’esquena de Germán Parreño i el mateix porter local ha refusat la pilota quan travessava la línia de gol. La jugada ha continuat, però han avisat a l’àrbitre des del VAR que la bola havia entrat completament dins la porteria. Per tant, el gol ha pujat al marcador. Just abans del descans i després d’una gran aturada de Juan Carlos a Fran Grima, Nahuel Bustos ha signat el doblet amb un golàs. El davanter ha rebut un regal de Germán Parreño a la frontal de l’àrea i ha superat el meta visitant amb una vaselina impecable.\nL’Eivissa ha disposat de dues bones ocasions a l’inici de la segona meitat, però els balears no han aconseguit escurçar la diferència al marcador. Tot seguit, el Girona ha fet el quart. Álex Baena ha enviat la pilota al fons de la xarxa des del pic de l’àrea amb un xut ben col·locat i dirigit al pal llarg. Poc més tard, l’Eivissa ha maquillat el marcador. David Goldar ha rematat lliure de marca dins l’àrea per fer l’únic gol visitant del duel.\nAl minut 70, els catalans han culminat la golejada gràcies a un penal que l’àrbitre ha assenyalat amb l’ajuda del monitor del VAR. El col·legiat havia decretat la pena màxima en primera instància, però després l’ha anul·lat per fora de joc d’Stuani. Un cop ha revisat la jugada al VAR, l’àrbitre s’ha adonat que no existia la posició antireglamentària i ha tornat a assenyalar el punt de penal. Stuani ha estat l’encarregat de transformar-lo i completar la ‘maneta’.\nGirona FC Lliga Smartbank Segona Divisió


Joves Socialistes reclama una política “ambiciosa i transversal” per previndre el contagi del VIH. | Joves Socialistes\nJoves Socialistes > Notícies > Joves Socialistes reclama una política “ambiciosa i transversal” per previndre el contagi del VIH.\nRessalten la importància de l’Educació sexual, la prevenció en la infantesa i la facilitat d’accés al diagnòstic per als joves.\nDenuncien la retallada en 5 anys de més d’un 70% en les ajudes públiques, falta de suport a les organitzacions civils i relaxació en la lluita contra la discriminació de persones seropositives.\nJoves Socialistes del País Valencià (JSPV) ha recordat hui, amb motiu de la celebració del Dia Internacional de la lluita contra la SIDA, que “la millor arma per combatre aquesta malaltia és la prevenció i facilitat d’accés a un diagnòstic primerenc”. En aquest sentit, els joves socialistes denuncien la desaparició de la Secretaria del Pla Nacional sobre la SIDA i la reducció del pressupost destinat a donar resposta al VIH, així com el “repagament” de fàrmacs, que dificulten el tractament de les persones afectades.\nSegons l’organització juvenil, és “fonamental” que joves i adolescents reben una adequada formació en Educació sexual, ja que, assenyalen, “només a través de la informació sobre aquesta malaltia podrem reduir noves infeccions, i transmetre la necessitat d’actuar contra situacions de rebuig, estigma i discriminació de les persones seropositives”. Per açò, des de Joves Socialistes exigeixen la inclusió en el currículum escolar d’un “pla integral d’Educació sexual” que tracte de manera transversal la “desinformació i prejudicis” sobre el VIH.\nD’altra banda, Joves Socialistes denuncia la retallada en els últims 5 anys de més d’un 70% del pressupost estatal destinat a les subvencions de les quals, en gran mesura, depenen les organitzacions civils i associacions que treballen en l’àmbit de la prevenció i assistència de persones seropositives. Una situació que, unit a l’absència d’una estratègia per a la resposta al VIH, suposa un augment del risc d’infecció i el retrocés en els drets de les persones les quals viuen amb aquesta malaltia.\nFinalment, Joves Socialistes anima a la joventut valenciana a “prendre consciència” i “no banalitzar” els riscos de no mantenir relacions sexuals segures, ja que afirmen que “si la SIDA ja no es veu com una amenaça per a la vida, el benestar personal i el propi futur, no es veu necessitat d’evitar-ho”, precisament quan el 85% de noves infeccions es poden prevenir fent ús del preservatiu.


Sánchez es reunirà amb Aragonès a Moncloa el dia 29 de juny a les 17.00\nEl president de Govern, Pedro Sánchez, es reunirà a la Moncloa amb el president de la Generalitat, Pere Aragonès, el proper dimarts 29 de juny a les 17.00 hores. D'altra banda, rebrà la presidenta de la Comunitat de Madrid, Isabel Díaz Ayuso, el divendres 9 de juliol, a les 12.00 hores.\nSánchez i Aragonès havien acordat reunir-se a Moncloa al llarg del mes de juny per reprendre la negociació entre els seus respectius governs, abans de reprendre els treballs de la taula de diàleg.\nNo obstant això, el Govern també s'emmarca aquesta trobada dins de la ronda habitual que el president fa amb tots els presidents autonòmics quan són nomenats. En aquest sentit, a més de Aragonès, Sánchez ha fixat també una trobada amb la recentment investida presidenta madrilenya per al 9 de juliol.\nSegons ha informat Moncloa, en ambdues reunions, com ja va passar amb la qual va mantenir Sánchez amb el president de la Junta d'Andalusia, Juan Manuel Moreno Bonilla, el president de Govern dialogarà amb els seus interlocutors sobre les qüestions més importants i urgents dels seus respectius territoris , "entenent aquestes trobades com un intercanvi necessari sobre les principals necessitats i aspiracions dels ciutadans i ciutadanes de Catalunya i Madrid".


Quality Inn San Bernardino (CA) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n1750 S. Waterman Ave, Show Place, San Bernardino (CA), Estats Units, 92408 - Veure al mapa\nBarri Show Place Show Place Show Place Carousel Carousel\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a San Bernardino (CA), no busqui més enllà de Quality Inn. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb les atraccions principals de la ciutat com SB Raceway Indoor Karting, San Manuel Stadium, Arts a la 5a Fundació a prop, els visitants de l'hotel estaran encantats amb la seva localització.\nEl Quality Inn, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi.\nL'ambient de Quality Inn es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori, despertador són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses bany, piscina exterior, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Si buscau un allotjament còmode i adequat a San Bernardino (CA), faci de Quality Inn la vostra llar.


El port de la Ràpita i la seva destinació turística promouen els serveis i les opcions turístiques per als passatgers de creuer al sector de creuers\nEl port de Sant Carles de la Ràpita (Montsià) i la seva destinació, han promogut aquests dies amb la marca Delta Ebre Port les instal·lacions portuàries, els nous serveis i les principals activitats turístiques que poden fer els turistes de creuer. En el marc de la fira, s’ha confirmat que les dues línies de creuer Sea Cloud Cruises i Plein Cap Croisières preveuen venir a les Terres de l’Ebre l’any 2020.\nLa Seatrade Cruise Global és l’aparador internacional més important del sector de creuers que s’ha celebrat del 8 a l’11 d’abril, a Miami Beach, Florida,(Estats Units). Aquest fòrum és el punt de trobada de les principals companyies de creuers del món amb els ports, els operadors turístics i els professionals de la indústria.\nDos creuers per a l’any 2020\nEl port de la Ràpita i la seva destinació turística tornaran a rebre creuers l’any vinent. Així ho han confirmat els representants de les companyies als tècnics de Delta Ebre Port. Així, el 2020 s’espera l’estrena de dues companyies, l’escala inaugural de dos creuers i dos perfils diferents de turistes de creuer.\nLa companyia Sea Cloud Cruises que es dirigeix al mercat nord-americà preveu visitar la costa ebrenca, l’abril de 2020, amb el creuer Sea Cloud, amb capacitat per a 96 passatgers. Mentre que la companyia Plein Cap Croisières, adreçada al mercat francès, preveu arribar l’octubre de 2020, amb el creuer MS Berlin que té capacitat per a 412 passatgers.\nEl gerent de Ports de la Generalitat, Joan Pere Gómez, ha dit que l’activitat de creuers a les Terres de l’Ebre “és una gran notícia, fruit del treball conjunt dels representants de Delta Ebre Port, que potencia els creuers a la costa ebrenca, dona projecció internacional al port de la Ràpita i la seva destinació i aporta nous turistes al territori per via marítima”.\nL’Alcalde de Sant Carles de la Ràpita, Josep Caparrós, ha explicat que “la tornada de l’activitat de creuers l’any vinent a la Ràpita és la mostra palesa que la constància i el treball conjunt dona els seus fruits”. Caparrós ha afegit que “això ens encoratja a continuar la línia encetada per seguir potenciant el port rapitenc en els àmbits que considerem estratègics des de les diferents opcions i potencialitats, amb el convenciment que així posem en valor les nostres capacitats com a destinació i la nostra oferta turística”.\nEls tècnics de Delta Ebre Port han promogut aquests dies el port de Sant Carles de la Ràpita i la destinació davant la indústria creuerística, on s’han mostrat el ventall d’activitats culturals, històriques, gastronòmiques, esportives, de natura i d’oci que s’ofereixen als turistes de creuer a les Terres de l’Ebre.\nAquesta acció s’emmarca en el Pla d’accions 2019 de Delta Ebre Port. El Pla preveu assistir a les principals fires del sector, visitar companyies de creuer i organitzar fam trips perquè els principals operadors coneguin de primera mà el territori.\nLes institucions compromeses en treballar pel creixement de l’activitat creuerística a la costa ebrenca són les següents: Ports de la Generalitat, l’Ajuntament de Sant Carles de la Ràpita, el Patronat de Turisme Terres de l’Ebre i la Cambra de Tortosa.


Els autocaravanistes d'Altea, indignats perquè l'Ajuntament els impedeix tindre una àrea de servei\nExigeixen poder disposar de preses d'aigua potable i desguàs, com ja ocorre en més de 700 poblacions de la resta d'Espanya\nLa Plataforma d'Autocaravanes Autònoma (P.A.C.A) denúncia que Ajuntament d'Altea nega la creació d'una àrea de servei per als autocaravanistes. Així ho assegura el president de la plataforma, Jesús Gallardo, qui assegura que és “incomprensible” l'actuació del consistori. “Simplement demanem una presa d'aigua potable i preses de desguàs per a aigües grises i negres”, indica Gallardo. En aquest sentit, el president lamenta que la conducta de l'Ajuntament “està tirant” als autocaravanistes d'Altea, i per tant impedint una despesa diària “del qual sens dubte els comerços serien els més beneficiats”.\nEls amos de les autocaravanes insisteixen que no demanden un espai propi per a ells, sinó un punt net de 7 per 4 metres que no repercutisca sobre la circulació, alguna cosa que ja existeix en més de 700 poblacions i ciutats, com Zaragoza, Vitòria o Palència. A Extremadura, continua Gallardo, “compten amb més de 60 àrees de servei” perquè en la seua opinió, Espanya està “a poc a poc més concorde a altres països de l'exterior, que saben beneficiar-se d'un turisme que realitza despeses durant tot l'any”. No ocorre el mateix a Altea, on Gallardo sent que existeix un retard de 50 anys respecte a altres països, perquè els *autocaravanistas es veuen obligats, segons el president de la P.A.C.A, a estacionar en altres pobles o ciutats que sí que compten amb punts nets.\nEncara que la situació d'Altea no ha arribat a ser tan “hostil”, com la de Benidorm, on l'Ajuntament fins i tot ha prohibit a les autocaravanes estacionar, des de la plataforma sí que es mostren indignats perquè el consistori liderat pel tripartit es nega a incloure un punt net. Això, segons Gallardo, hauria de ser possible i viable en un municipi “amb la infraestructura que té Altea”. “No entenc per què hi ha ajuntaments que volen llevar aquest turisme, no som competència”, subratlla molest. De fet, per a ell el *autocaravanismo és un turisme “itinerant i consolidat” que aporta riquesa als comerços de les localitats on acudeixen, per la qual cosa Altea hauria d'aprofitar “el poder adquisitiu” que en la seua majoria tenen els autocaravanistes.


Poden pensar les màquines? - Allcom\nEl títol d’aquest article és en realitat part de la frase amb què comença l’article d’Alan Turing titulat ‘Computing Machinery and Intelligence’1, publicat el 1950. La frase completa era’ Proposo considerar la pregunta, poden pensar les màquines? ‘col·locada sota l’epígraf’ el joc d’imitació ‘, que, com ja haurà endevinat el lector, condueix al conegut’ Test de Turing ‘, important precursor de la disciplina coneguda com a’ Intel·ligència Artificial ‘(iA).\nAvui dia s’estan popularitzant termes com computació cognitiva, xarxes neuronals i aprenentatge profund -‘deep learning’-, tots ells conceptes relacionats amb la IA, dels quals quals es porta parlant ja des de mitjans del passat segle XX.\nPerò no és fins a mitjans de la primera dècada d’aquest segle XXI quan es produeix un enlairament de l’anomenat ‘aprenentatge de les màquines’ amb uns resultats i unes possibilitats que ara mateix no arribem a veure.\nHan començat a proliferar aplicacions i eines basades en aquests models de computació, que són els de l’aprenentatge de les màquines o ‘aprenentatge profund’, o eines de simulació per fer prediccions amb multitud de dades recollides de situacions semblants, amb els quals les màquines aprenen .\nTant és així, que els productes que comencen a sortir al mercat, sembla que han de portar alguna etiqueta fent referència a la IA, com ‘reconeixement del llenguatge natural’, ‘computació cognitiva’, ‘aprenentatge de la màquina’, etc.\nEmpreses com Google, Facebook, Apple, IBM, Salesforce, Cisco, etc. estan immerses en investigació d’eines i plataformes que utilitzin algoritmes de ‘aprenentatge de les màquines’. En ciberseguretat s’està considerant com una potent ajuda a la quantitat de ciberamenaces a què s’enfronten les organitzacions.\nEn paraules de Jense Huang, CEO de Nvidia, “El programari s’està menjant el món, però la IA va a menjar-se el programari« 2.\nDe la mateixa manera, les empreses consumidores demanen, també, aquests productes com a solució als seus problemes.\n¿Però és necessari utilitzar per a qualsevol tasca aquest tipus d’eines? O potser caldria parar-se a pensar quina eina és necessària per a la tasca concreta independentment que porti l’etiqueta d’IA o no?\nEl desembre de l’any passat 2016, el CISR de la MITSloan en un dels seus ‘Research Briefing’ titulat ‘Cinc coses que has de conèixer de la computació Cognitiva’3 publicar dades d’un estudi sobre aquest tema basant-se entrevistes realitzades a líders del negoci i de tecnologia de trenta-tres empreses.\nDe l’estudi es desprèn que, d’una banda, no hi ha solucions immediates a les incerteses d’avui, i per una altra, les solucions no són universals, ni per a tots els problemes i tasques, ni per a totes les empreses. Abans d’implementar solucions IA, s’han de conèixer molt bé les regles del negoci.\nLes Tecnologies de la Informació són eines, molt potents sens dubte, i que han canviat i segueixen canviant el món, però eines, al cap ia la fi, que cal saber on, per què i com utilitzar.\nPerò comencem amb …\nEl famós ‘Test d’intel·ligència’ proposat per Alan Turing en 1950, ja esmentat, consistia que un humà avalués converses en llenguatge natural entre altre humà i una màquina dissenyada per a generar respostes similars a les d’un humà. Es podria qualificar de ‘intel·ligent’ a la màquina si l’humà que avaluava a banda i participants no sabés distingir-los.\nUns anys després, el 1955, John McCarthy (Dartmouth College), Marvin Minsky (Harvard University), Nathan Rochester (I.B.M. Corporation) i Claude Shannon (Bell Telephone Laboratories) van convocar a un grup d’investigadors per a una reunió al Dartmouth College.\nA la proposta de temes a tractar que van fer per a la cimera, van aparèixer termes com processament del llenguatge natural, xarxes neuronals ( ‘Neural Nets’ o NN), aprenentatge i ‘auto-millora’ (self-improvement) de les màquines, entre d’altres .\nL’aprenentatge de les màquines es describía com un mecanisme amb canals d’entrada i sortida, així com d’un mitjà -algoritmos matemàtics- per donar una varietat de respostes de tal manera que la màquina pogués ser entrenada per un procés de ‘prova i error’ per escollir una d’entre una varietat de funcions de ‘entrada-sortida’.\nEn essència, això és el que fan les xarxes neuronals, “que consisteixen de molts processadors senzills connectats, anomenats neurones, cadascun produint una seqüència d’activacions de valors reals. Les neurones ‘input’ s’activen a través de sensors que perceben l’entorn, altres neurones s’activen a través de connexions ponderades (donant pesos als diferents dades, de forma anàloga a la importància que es dóna als diferents factors quan es prenen decisions ) procedents de neurones ja actives «6. Són algoritmes i models estadístics.\nLa reunió de Dartmouth, efectivament, tindria lloc en l’estiu de l’any següent, 1956, i entre la vintena de participants, inclosos els signants de la convocatòria, es van reunir tres premis Nobel i quatre premis Turing7.\nVa ser en aquesta Conferència de Dartmouth ( ‘The Dartmouth Summer Research Project on Artificial Intelligence’) on quedaria encunyat oficialment el terme Intel·ligència Artificial.\nEl nou concepte es va definir com ‘la ciència i l’enginyeria per fer màquines intel·ligents, particularment programes d’ordinadors intel·ligents’, entesa aquesta intel·ligència com ‘la part computacional de la capacitat per aconseguir objectius al món’.\nEls algoritmes i models matemàtics relacionats amb les NN han evolucionat des dels anys 40 del passat segle, d’unes quantes etapes de computació en resposta a unes quantes capes de NN (Shallow NN), a algoritmes desenvolupats entre els anys 60 a 80 per als models lògics de NN complexes de milers de ‘neurones’ simulades, organitzades en dotzenes o centenars de capes interconnectades.\nLes neurones de la primera capa reben una dada d’entrada o senyal -com la intensitat d’un píxel en una imatge- i realitzen càlculs per lliurar com a resultat un nou senyal a les neurones de la següent capa, i així fins a obtenir un resultat final10.\nLa profunditat del ‘deep learning’ -aprenentatge profund-, es refereix a l’arquitectura de les màquines en les capes esmentades, anàlogues a la profunditat de les capes de neurones interconnectades del cervell.\nMalgrat el que ja dura la investigació en IA, només en aquest segle XXI11, i concretament a partir de l’any 2006, sembla haver-se donat el tret de sortida a una carrera darrere de produir eines tant per a ús de qualsevol ciutadà com per a ús industrial -robótica- i empresarial.\nHa estat en aquest segle quan, d’una banda, s’ha disposat de la quantitat de dades suficient com per poder alimentar el ‘aprenentatge’ d’una màquina; i, d’altra, s’ha assolit una eficiència i potència de càlcul en les màquines notablement superior a les coetànies dels principals algoritmes i models de la IA del passat segle.\nAixí les coses, l’any 2006 Geoffrey Hinton i Ruslan Salakhutdinov -membres, tots dos, en aquest moment del departament de ‘computer science’ de la Universitat de Toronto12- van publicar com accelerar el procés de ‘deep learning’, popularitzant aquest concepte, i impulsant la IA.\nDes de llavors s’ha progressat molt. El reconeixement de fotografies -per exemple, les dels gats, (Google, 2012) o les de persones (Facebook, 2015) -, els anomenats ‘assistents virtuals’ amb reconeixement del llenguatge natural -Siri, Cortana o Alexa-, o les aplicacions de recerca, anàlisi i classificació de tota mena de dades -com ofereix la plataforma ‘Watson’ de IBM-, són tots exemples d’aquest progrés.\nÉs precisament a IBM, i concretament a la seva plataforma ‘Watson’ d’IA, a qui se li associen els termes ‘computació cognitiva’ i ‘sistemes cognitius’. El Dr John I. Kelly III, vicepresident d’IBM Research, en un document del 2015, defineix aquests termes com ‘referits a sistemes que aprenen a escala, raonen amb un propòsit i interactuen amb humans de manera natural. En comptes de ser explícitament programats, aprenen i raonen des de la seva interacció amb nosaltres i des seves experiències amb el entorno’13.\nUna proposta molt similar a la recollida en la convocatòria de l’any 1955 per la Conferència de Dartmouth, ja citada.\nSobre la computació cognitiva en les organitzacions\nTornant a la investigació duta a terme per l’equip del CISR14, en l’article es declara com a objectiu d’aquesta investigació respondre a una sèrie de preguntes: Com de disruptiva és la computació cognitiva (CC)? Canviarà radicalment el CC dels negocis i els treballs? Què han de fer els líders del negoci per treure profit de les possibilitats que li ofereixen? Com evitar els riscos desconeguts? Al meu parer, unes incògnites perfectament plantejables en l’àmbit de l’adopció i ús, per part de les organitzacions, de les tecnologies de la informació.\nEl document defineix la CC “com un sistema que adapta els seus algoritmes o processament subjacents depenent de l’exposició a noves dades” 15. D’això es pot deduir que, a l’hora de desenvolupar aquest sistema es necessiten en primer lloc, moltes dades, i, en segon lloc, temps per estabilitzar els algoritmes i aconseguir els resultats buscats.\nEls usos que els negocis puguin fer de la CC seran útils si els productes que la incorporin són consistents, precisos i fiables. Aquests usos tenen el potencial de fer més eficients els processos operatius i de presa de decisions; però, per això, aquests processos s’han d’entendre molt bé, han d’estar molt ben dissenyats i ja han d’estar digitalitzats, com a condicions prèvies a la seva automatització emprant CC.\nEls autors declaren que en la investigació inicial ‘aprendre cinc lliçons’:\n1a lliçó: la CC s’ha d’aplicar a tasques definides molt concretes. Com ja s’ha vist anteriorment, els dos fets rellevants que han permès el desenvolupament de la IA han estat la disponibilitat de potència de processament, i de l’altra, el fàcil accés a gran quantitat de dades electròniques. Aquests dos fets han permès innombrables i ràpides iteracions d’aplicacions que podien provar hipòtesis, obtenir patrons i optimitzar models.\nCom a resultat, els negocis poden obtenir èxit en aplicar eines d’aprenentatge de les màquines només als processos que 1) tinguin un resultat establert; 2) siguin molt repetitius, i 3) depenguin de dades electròniques accessibles i interpretables.\nPer exemple: l’avaluació d’un crèdit bancari a un client potencial.\n2a Lliçó: Molts problemes de negoci no són adequats per a la CC. La CC no pot conformar decisions sobre entorns d’alta incertesa o ràpid canvi, per exemple, perquè no hi ha encara eines de base, perquè les dades rellevants pot ser que no es coneguin o no estiguin disponibles, i la freqüència d’un tipus de decisió sigui baixa . A això es pot afegir que algunes decisions depenen més d’un instint creatiu que d’un argument de patrons establerts.\n3a Lliçó: Les màquines aprenen només si els humans les entrenen molt. Per exemple, la preparació de Watson per guanyar el concurs Jeopardy va portar sis anys d’esforç.\nL’ús de CC en diagnòstic mèdic requereix alimentar la màquina amb una gran quantitat d’investigacions mèdiques, així com d’historials de pacients.\nAlgunes aplicacions requereixen un gran esforç d’ensenyament abans que els algoritmes s’estabilitzin: el processament del llenguatge natural segueix regles gramaticals, però el vocabulari pot ser molt variable en el seu significat, depenent de molts factors, entre ells, el context.\nEn entorns canviants, el procés d’ensenyament ha de continuar ja que els motors de recomanacions han de ser re-entrenats per adaptar-se als canvis en productes i serveis.\n4ª Lliçó: En molts casos són els comercials els més ben posicionats per recuperar les inversions en CC. El rendiment de la CC arriba només després que un sistema tingui una sòlida base de coneixement, per la qual cosa, com ja s’ha dit, es necessita temps i esforç.\nPer a moltes aplicacions de negoci, és possible que una sola companyia no pugui justificar la inversió requerida per, recollir, dissenyar i emmagatzemar les dades, i els models inicials per començar l’aprenentatge de la màquina.\nEls comercials poden recuperar les inversions venent els sistemes a altres companyies. D’altra banda, per a moltes aplicacions de la CC, les empreses farien bé en esperar productes que oferissin una base de coneixement i el model inicial per poder començar el seu projecte CC.\n5ª Lliçó: Les companyies han de procedir de manera gradual per implementar aplicacions de CC. L’èxit de l’aplicació al negoci de la CC va de la mà del creixement dels individus en la seva comprensió del negoci. Un coneixement vague en les regles del negoci, limita les possibilitats d’èxit en l’adopció i ús de la CC. Si el resultat desitjat no està clar o les dades que es requereixen no estan disponibles, una tasca no serà adequada per a la CC.\nUna estratègia gradual de valor afegit per a la CC seria la següent:\nLes empreses estableixen bones regles de negoci mitjançant les persones, els qui en executar una tasca aprenen les relacions entre diferents dades d’entrada i els seus resultats;\nAmb el temps, els resultats s’entenen prou bé com perquè es puguin automatitzar les tasques repetitives;\nL’automatització permet provar les regles de negoci en diferents contextos, analitzar les relacions entre dades d’entrada i resultats i elaborar o ajustar les regles;\nEn sistemes tancats, les relacions entre dades d’entrada i resultats podria ser prou clara com per permetre eines d’anàlisi predictiu; i,\nPer problemes complexos, el CC podria ser una opció si el sistema pogués tenir accés a suficients dades útils de tal manera que la màquina tingués una base per adaptar els seus propis algoritmes.\nEls autors de l’article conclouen que, al contrari que el que es diu d’ella, el CC no serà probablement tan disruptiva per a la majoria de les empreses. Algunes d’aquestes aconseguiran beneficis desenvolupant productes de negoci o de consum que incorporin capacitats de CC.\nNo obstant això, la majoria dels líders empresarials trobaran el millor camí per impulsar les oportunitats i gestionar els riscos de la CC, invertint en la millora gradual dels seus processos. Amb el temps, la millora dels processos produirà un augment en l’automatització i, potser, condueixin a processos de CC.\n ‘The machine is provided with input and output channels and an internal means of providing varied output responses to inputs in such a way that the machine may be “trained” by a “trial and error’ process to acquire one of a range of input-output functions.” Ver referencia nota iv.\n “We define cognitive computing as a system that adapts its underlying algorithms or processing based on exposure to new data”. Ver referencia en nota iii.


El PP balear assegura que és "lamentable" tenir un pròfug de la justícia a Bèlgica\nD'altra banda, MÉS per Mallorca insta el govern de l'Estat a demanar l'indult per a Valtonyc\n1 min. Palma 17/09/2018 10:39\n651x366 Imatge del raper a Bèlgica. Imatge del raper a Bèlgica.\nLa portaveu del grup parlamentari popular, Margalida Prohens , ha titllat de "lamentable" que hi hagi un " pròfug de la justícia espanyola a Bèlgica", just després de conèixer la decisió dels tribunals belgues de no extradir el raper mallorquí Josep Arenas , ' Valtonyc' , qui, segons Prohens , "es dedica cada setmana a donar lliçons".\nPer la seva banda, MÉS per Mallorca ha assegurat que la decisió posa de manifest “la divergència cada vegada més gran entre la justícia espanyola i els valors europeus i la llibertat d’expressió”. El grup polític ha instat el govern de l’Estat a modificar el Codi Penal, “que va generalitzar el terrorisme i fa jutjar més tuiters que terroristes”, a més de la llei Mordassa. “Demanam que el govern es plantegi l’indult de Valtonyc, que és la manera més ràpida de tornar a casa seva”, han afirmat.\nPer part seva, la portaveu adjunta del grup Podem al Parlament, Laura Camargo, ha assenyalat que "la justícia belga és més a prop del que Podem considera que és la llibertat d'expressió", ha valorat positivament la no extradició i ha celebrat que hi hagi "una altra justícia europea que respecta més la separació de poders" que no l'espanyola.


fic_orientacio:epa:epa1:fase_3:bloc_3:activitat_1 [Formació del professorat]\nActivitat 1. Com podem ajudar l’alumne a monitoritzar-se i autoavaluar-se.. .\nAjudar l’alumne a monitoritzar-se a l’inici i durant la tasca a partir del treball amb els criteris i els indicadors d’assoliment i a autoavaluar-se al final d’aquesta.\nLa Neus SanMartí, en el seu llibre 10 ideas clave Evaluar para aprender ens parla de la importància d’aprendre a autoavaluar-se:\n“Para ello es necesario que los alumnos se apropien: De los objectivos de aprendizaje, de las estrategias de pensamiento y de acción aplicables para dar respuesta a las tareas presentadas; y de los criterios de evaluación. Los alumnos que mejor aprenden son los que saben detectar y regular ellos mismos sus dificultades y pedir ajuda para superarlas”\nUna estratègia per promoure la regulació i afavorir l’autonomia de l’alumnat és la utilització de pautes d’autoregulació i autoavaluació com a instrument d’avaluació.\nAquest tipus de pautes són aptes:\na) per al seu ús com a avaluació inicial (diagnòstica: Què sóc capaç de fer ja, per endavant?)\nb) per al seu ús com a instrument de monitorització durant la tasca.\nc) per al seu ús com a instrument d'avaluació després de la tasca.\nEn qualsevol cas han d'ajudar l'alumne a realitzar la tasca amb èxit!!! En primer lloc observarem algunes pautes per poder utilitzar-les com a model.\n1. Llegiu individualment el document "Cap a una avaluació compartida", de l’Olga Esteve i fixeu-vos en les pautes de monitorització de l’aprenentatge que hi apareixen.\n2. A continuació, per parelles, a partir dels criteris i indicadors d’assoliment que vau elaborar al Bloc 2, i prenent com a model les pautes que heu trobat al text anterior de l’Olga Esteve, construïu una graella que guiï els alumnes durant el desenvolupament de la vostra tasca i els ajudi a autoavaluar-se.\n3. Feu una posada en comú de les graelles per tal de reflexionar sobre la seva utilitat.\n1. Creus que et pot servir com a avaluació inicial?\n2. Creus que pot ajudar a l'alumne a realitzar a tasca amb èxit? Per què?\n3. Creus que és un instrument d'avaluació útil després de la tasca? Per què?\nFull de treball Com podem ajudar l'alumne a monitoritzar-se i autoavaluar-se.\n"Cap a l'avaluació compartida", Olga Esteve\n10 idees clau per avaluar per aprendre (Neus Sanmartí)\nAquesta activitat pretén que els mestres coneguin estratègies per promoure la regulació i afavorir l’autonomia de l’alumnat. Per al seu desenvolupament, haureu de proposar diferents tipus d’agrupaments: individual, petit grup i gran grup.\nEn primer lloc demanareu a l’equip de mestres que observin algunes pautes d’autoregulació i autoavaluació per poder utilitzar-les com a model . Per això, els demanareu que llegeixin individualment el document Cap a una avaluació compartida, de l’Olga Esteve.\nA continuació els demanareu que s’agrupin en parelles i que elaborin, utilitzant les graelles anteriors com a model, una de pròpia per tal que els alumnes es puguin guiar durant el desenvolupament de la seva tasca i els ajudi a autoavaluar-se. Aquestes graelles aniran a la carpeta de formació.\nFinalment fareu una posada en comú en gran grup i guiareu la reflexió sobre la utilitat d’aquestes graelles.


La NASA investiga l'aparició d'una roca "misteriosa" a la superfície de Mart on "fa dotze dies no hi havia res"\nLes imatges captades pel robot "Opportunity" d'una roca on "fa dotze dies no hi havia res" han despertat un gran interès a l'agència espacial nord-americana, que ara treballa en les possibles explicacions del fenomen. El robot, que era en aquell indret a causa del mal temps, s'hi quedarà fins que s'hagi tret l'entrellat del que qualifiquen de "sorpresa".\nRedacció 21/01/2014 - 12.17 Actualitzat 22/01/2014 - 11.17\nImatges captades per l'"Opportunity". (Foto: Reuters)\nLa NASA està intrigada. El motiu és l'aparició "misteriosa" d'una roca a la superfície de Mart. Les imatges captades pel robot "Opportunity" d'una roca on "fa dotze dies no hi havia res" han despertat un gran interès a l'agència espacial nord-americana, que ara treballa en les possibles explicacions del fenomen.\nEl cap científic de missions de la NASA, Steve Squyres, ha mostrat les imatges en un acte a l'Institut de Tecnologia a Califòrnia per celebrar, justament, els deu anys de servei de l'"Opportunity" al planeta Mart. El robot, que era en aquell indret a causa del mal temps, s'hi quedarà fins que s'hagi tret l'entrellat del que qualifiquen de "sorpresa".\nDues possibles explicacions\nFins ara, els científics treballen amb dues hipòtesis: la primera és que la roca hagi estat llançada per l'impacte d'un meteorit, i la segona, i més probable, que hi hagi arribat després de despendre's com a conseqüència del pas de l'"Opportunity". I és que, segons ha admès la NASA, el robot té alguns problemes per moure's, cosa que pot haver provocar desperfectes en la roca on s'ha assentat.\nSegons sembla, la roca "misteriosa" estaria formada per sofre i potassi, té vores de color blanc brillant i un centre de color vermell intens. A més, sembla que està de cap per avall. És a dir, com si la part visible no hagués estat en contacte amb l'atmosfera marciana des de fa, fins i tot, milions d'anys.


jocs Nemo - jugar en Game - Game\nEt presentem el jocs de caràcters principal línia Nemo – peixos petits a ratlles que han de sobreviure entre els depredadors. Vostè ja sap que en els dibuixos animats, però les joguines virtuals gratuïtes permetrà prendre el control de la situació i ajudar a fer front a Nemo taurons agressius. Vostè també pot jugar recollint armari heroi consisteix en accessoris interessants: llacet, jugador de bitlles, bigotis falsos, i altres decoracions. Vostè pot fins i tot canviar l'expressió dels rostres d'herois en seleccionar un dels menús. I segurament podrà gaudir dels nostres puzles i pàgines per pintar, i les imatges de l'etiqueta per a la recerca.\nsirena Eliza i Nemo Oceà Aventura\nTrobar Nemo Escape\nJocs Nemo per categoria:\nÚltim jocs Nemo\nJocs Tot jocs Nemo\nEl sorprenent món submarí\njocs Nemo, així com una pel·lícula animada sobre aquest personatge, la capacitat d'atreure l'atenció en entrar en contacte amb el món submarí. Observació de les criatures de colors que neden amb gràcia entre balancejant plantes volen bussejar sota l'aigua, gaudir de la lliure alça. Ara no hi ha necessitat d'anar a la Costa Blava, a pagar per l'equip i sota la guia d'un bussejador experimentat per explorar la profunditat i la fascinació de contemplar la bellesa de ser portat personalment. La comunicació amb el teu Nemo nadó, vostè aprendrà més i aprendre a manejar el procés de moure al medi aquàtic, seguint el paisatge més colorit i la comissió d'actes que només podia somiar. Se li demanarà que la destresa i l'observació, per estar entre els seus habitants submarins. &Nbsp;\nNemo – l'únic fill de Marlin. Quan van atacar a la família dels depredadors, seguia sent els ous, i les hi va arreglar per sobreviure només gràcies a un cop de sort. La seva mare també va morir, i perquè el seu pare havia plantejat amb especial cura el fill d'un, posant en el seu amor que va poder reunir. Tot i que fos més gran, la tutela del seu pare no ha disminuït, però ara Nemo és molest, perquè anhela la llibertat. Tan aviat com es desobeeixen als pares, que es fica en un veritable embolic i ndash; en mans de la gent.\nDeixa de cap en els jocs de joc d'aventura Nemo\nGratis Joc Nemo no es destaquen com una història significativa, tot i que també juguen divertit:\nEn l'accident tortuga, Nemo va anar a rescatar als seus nadons. Els impedeix submarines natació ràpida admiren la bellesa. Crash desenvolupa gran velocitat, i aquesta missió és identificar i atrapar el temps cherepashenyat. Enfocament i ajudar a altres a fer front a la tasca, perquè és tan preocupat pels seus fills. &Nbsp;\nA continuació, es disposa a buscar, que es va amagar en les bombolles. Peixos Dory sembla una sorpresa i, per tant, és simpàtic. Ella flota prop i espera per la seva ajuda en la solució del problema. Fes clic a les bombolles, veurà un dels personatges dels dibuixos animats, i quan trobi un parell de bombolles serà el nom del personatge que recordaran tots els herois de pel·lícules d'animació. Jugar, tracti de mantenir en el temps assignat, i si vostè no té temps, Dori avís sorpresa que la seva memòria no és tan superior a la seva. En primer lloc triar la dificultat del passatge, però fins i tot el nivell més baix es convertirà poc a poc més complicat, la selecció més bombolles, que han de trobar un parell. &Nbsp;\nEls fans dels puzles, i n'hi ha molts, no poden simplement gaudir el procés lògic de la recollida dels tirs de la pel·lícula, i després de la finalització del joc rebran un fons de pantalla de colors per al seu ordinador de forma gratuïta! Igual que abans, vostè té el dret d'escollir el nivell de complexitat de diversió, que depèn de la quantitat d'elements de mosaic. Aquí algunes fotos de la vida de les criatures submarines, i cada cal recollir. Scary al principi només quan s'ha de començar en algun lloc. Però val la pena unes poques peces s'uneixen, la resta haurà de substituir més simple, però tot el quadre a la part superior de la pantalla mostrarà que cal dissenyar elements.\nEls nens els agrada pintar personatges, seleccionant-dels tons de color adequats, així com per arribar a un vestit per Nemo. Tenia un munt de diversió en el veshchichek vestuari: el barret del Nadal, de color carnaval aletes, ulleres, bigoti, un bus màscara i fins i tot el paper, en la qual es va embolicar el plor. A més, és possible crear qualsevol emoció, seleccionant de les opcions. Amb expressions dels ulls, brovok plantejat, expressions facials i la forma del llavi del nas que succeirà un miracle de la reencarnació. I per completar el quadre, poseu al voltant dels pops, peixos i estrelles de mar. &Nbsp;


Crema un autobús urbà que viatjava sense passatgers al polígon El Segre de Lleida - Teleponent\nInici Succesos Crema un autobús urbà que viatjava sense passatgers al polígon El Segre...\nCrema un autobús urbà que viatjava sense passatgers al polígon El Segre de Lleida\nEl conductor ha pogut sortir del vehicle i ha resultat il·lès\nUn autobús urbà ha resultat totalment calcinat aquesta tarda després que s’hagi incendiat per causes que es desconeixen al polígon industrial El Segre de Lleida.\nEls fets han tingut lloc cap a les cinc de la tarda quan l’autobús transitava pel carrer Josep Segura i Farré.\nEl vehicle de la flota d’Autobusos de Lleida i de l’any 2005 no duia cap passatger en el moment de l’incident. El conductor ha pogut abandonar l’autobús en adobar-se del foc i ha resultat il·lès.\nDiverses dotacions dels Bombers de la Generalitat s’han encarregat d’apagar les flames. També han actuat al lloc dels fets efectius de la Guàrdia Urbana de Lleida. La fumerada negra que ha provocat l’incendi s’ha pogut veure des de bona part de la capital del Segrià\nArticle anteriorPagesos lleidatans concentren la feina al matí al camp per evitar les hores fortes de calor\nArticle següentLa Paeria aconsella extremar les precaucions davant l’onada de calor


La feina començarà després – els científics, per la independència\nPublicat el 16 de setembre de 2017 14 de setembre de 2017 Autor editorCategories General\nUn pensament quant a “La feina començarà després”\n18 de setembre de 2017 a les 9:34\nSubscric totalment el teu comentari. Com a científics ens anirà millor sens dubte; però cal fer que ens vagi MOLT millor, anant més enllà de la simple independència. Amb una revisió a fons dels sistemes d’avaluació, finançament i gestió. Traient-nos del damunt la camisa de força que ara ens oprimeix com a recercadors. Un cop dit això, res de tot això no és possible sense el primer pas, que és la independència…\nAnterior Entrada anterior: El millor país del món\nSegüent Entrada següent: La independència: una gran oportunitat per a les dones