Donestech: "Falta interseccionalitat i més visions perquè Internet sigui per a totes" | Canòdrom\nL'espai digital no està lliure de reproduir les estructures patriarcals i acollir violències i agressions cap a les dones i les persones LGTBI. Les anomenades "violències digitals" o "violències en línia" reprodueixen relacions desiguals i de dominació entre homes i dones i limiten, sovint, l'exercici de llibertats de les dones a Internet.\nEn motiu del Dia Internacional per l'Erradicació de les Violències Masclistes, conversem amb Donestech, col·lectiu de dones que investiga i intervé sobre feminismes i tecnologies, sobre l'impacte i les lluites col·lectives contra les violències digitals.\nHi ha una certa tendència a qualificar les violències masclistes digitals com a menys importants que les presencials. Hi esteu d’acord?\nÉs cert que fins ara no se’ls hi ha donat la importància que mereixen i s’ha minimitzat el seu impacte. Com que es donen a l’àmbit digital, sembla que hagin de ser innòcues i que no hagin de tenir impacte. Però a mesura que s’han anat fent estudis, recopilant dades i atenent aquest violències ens hem adonat que el seu impacte és molt important.\nAvui en dia estem molt connectades i ja no és possible diferenciar la nostra vida al món digital o el món analògic. Sempre anem amb un mòbil o un ordinador, ens relacionem, treballem i tenim relacions afectives a través d’Internet, les xarxes i les TIC. Per tant, el que passa en aquest àmbit, afecta la nostra vida quotidiana i el nostre benestar. Si rebem agressions, control i assetjament dins de l’àmbit digital això té un impacte psicològic, físic, emocional, econòmic i laboral important. A mesura, que hem anat coneixent més aquestes violències i els seus impactes és quan, poc a poc, hem començat a entendre el seu abast. En alguns casos, han arribat al suïcidi i el feminicidi i aquí és quan han començat a saltar les alarmes.\nPer exemple, la reforma de Llei 5/2008, aprovada el 17 de desembre de 2020, ja inclou les violències masclistes digitals com una forma de violència específica i com un àmbit on es donen violències masclistes diverses. A Catalunya, a nivell institucional, sí que hi ha, doncs, un reconeixement i ara cal seguir explorant els impactes d’aquest tipus de violència per poder donar-hi resposta. També hi ha hagut un cas a judici sobre violències que s’han donat només i específicament a l’àmbit digital i que ha tingut una sentència que equipara els danys i perjudicis al mateix nivell que la violència presencial.\nQuè diferencia i què es repeteix en les violències que es donen a l’esfera digital i al món presencial?\nDes del ciberfeminisme sempre hi hagut una òptica crítica però optimista sobre Internet, ja que estava configurada com una xarxa horitzontal i descentralitzada i poc controlada per les empreses. Poc a poc el capitalisme s’hi ha anat inserint i ara Internet està governada per grans empreses i un projecte econòmic que es lucra a partir de la pèrdua de drets i de la nostra privacitat.\nHi ha moltes violències que es donaven al món presencial i que es segueixen donant al món digital. En el cas de les parelles i les exparelles, seria tot el que té a veure amb control i seguiment, vigilància o assetjament sexual. Però, a nivell digital, s’hi afegeixen noves especificitats, com ara, l’anonimat. A l’espai digital no sempre podem identificar la persona que ens agredeix, cosa que no passa al presencial. També hi ha altres característiques com la repetició, entesa com a violència sostinguda en el temps i en forma de clics. Això vol dir que d’altres persones es sumen a aquesta violència, compartint fotografies per exemple, que t’exposen de manera constant. I, per últim, tindríem la immediatesa i el fet que es poden donar 24 hores al dia i 7 dies a la setmana.\nAixò porta a debat tot el tema d’eliminació de continguts i la importància del dret a l’oblit, que costa molt d’exercir. Per sort, s’estan posant en marxa alguns mecanismes com el «Canal prioritario» de l’Agència Espanyola de Protecció de Dades on pots denunciar la publicació de contingut online sobre la teva persona sense consentiment que t’està danyant. És un procés llarg i complicat però s’estan donant les primeres passes.\nQuins són els riscos de minimitzar les violències digitals?\nLes violències digitals tenen impactes importants perquè generen traumes, estrès, malestar físic i desempoderament. Ara mateix, Internet és l’àgora social per excel·lència i un espai de participació molt important per les dones i els col·lectius minoritaris. Amb aquestes violències digitals, se’ns està expulsant d’aquest espai primordial. Així que el risc més important és perdre totes les veus, els relats i presència de les dones i persones LGTBI en aquests espais. És una pèrdua de drets, d’igualtat i democràcia.\nQuins mecanismes de prevenció tenim en l’actualitat i quins ens falten a nivell de legislació?\nHem de seguir reivindicant canvis a nivell legislatiu, de política pública i incidència perquè les empreses que governen aquestes plataformes compleixin les regulacions que existeixen a nivell de drets humans.\nTambé cal seguir formant les dones i les nenes, amb menor accés al desenvolupament de les tecnologies, perquè participin no només de l’ús sinó del disseny i desenvolupament de les tecnologies. Pot ser una de les mesures més importants per reduir les violències digitals i fer d’Internet un espai amb més equitat de gènere, democràcia i on el conflicte es pugui resoldre sense agressions ni violència.\nAlhora és important generar espais amigables a Internet, potenciar xarxes feministes, relats i narratives que visibilitzin la història i contribucions de les dones a la tecnologia, la ciència i la societat en general.\nPer últim, a nivell d’autodefensa, és important seguir amb la sensibilització i la formació de molts perfils per poder entendre com funciona la societat digital i prevenir els atacs i agressions.\nConsidereu que Twitter, Facebook i la resta d’empreses tecnològiques amb xarxes socials haurien de tenir algun paper en la lluita contra les violències digitals?\nTota persona, entitat o empresa que es cregui els drets humans ha de treballar per parar qualsevol tipus de violència. Si les Big Tech són les infraestructures d’Internet on passen aquestes violències, encara més. Perquè cadascú és responsable del que passa a casa seva. Malauradament, fan la vista grossa perquè estan més interessades en els diners que en la vida.\nAmnistia Internacional, per exemple, ja ha denunciat que el discurs d’odi, la confrontació i la polarització que vivim a la societat fa que la gent utilitzi més les xarxes socials. I les grans empreses han vist que això els hi dona diners. Facebook, per exemple, té una intel·ligència artificial que reconeix i esborra pits quan els troba a la seva xarxa. Per què no han fet el mateix esforç en aturar el discurs d’odi? Perquè hi guanyen diners.\nMés enllà de les empreses tecnològiques concretes, és Internet una estructura patriarcal que propicia i sosté aquestes violències en línia?\nTotalment. Qui construeix Internet? Homes, cis, blancs privilegiats. Qui construeix, ho fa a la seva mida. Tota la informació està centralitzada a les seves màquines, ens classifiquen i ens segueixen. Això és un problema. Hi ha un control patriarcal de tots els nostres moviments.\nEn el món analògic, les dones hem lluitat perquè ningú ens persegueixi ni controli el que fem. Què passa amb Internet? O també amb el mòbil o a través de la intel·ligència artificial? En la construcció d’Internet, falta interseccionalitat i més visions perquè Internet sigui per a totes. Falta suport a les infraestructures feministes, les investigacions feministes i els móns interseccionals perquè aquesta mirada ens alliberi del patriarcat.\nEn aquest sentit, el programari lliure, de codi obert i creat a partir de les contribucions que fan les persones, pot facilitar la creació d’aquestes infraestructures més feministes?\nNaturalment. El programari lliure es diferencia del privatiu en que qualsevol persona pot verificar com està feta una eina. Hi ha moltes aplicacions mòbils que descarreguen dades privades, com ara l’agenda de contactes, que resulten molt valuoses perquè permeten saber quines són les teves relacions i manipular les masses. És el que fan els anuncis personalitzats que, a més estan ajudant l’extrema dreta a nivell internacional.\nEns estem movent cap a un món on molta gent sabrà programar. Per això és millor que sigui obert: per verificar i per aprendre. Això permet trencar el sostre de vidre econòmic. No cal que siguis ric per poder-te pagar un curs de Microsoft. Cal compartir el coneixement. Els feminismes són molt sovint captius d’aquestes eines, com ara Twitter, quan existeixen espais segurs però amb poca capacitat de comunicació a gran escala. Per exemple, Mastodont que és una xarxa social federada. Això vol dir que enlloc d’haver-hi un sol propietari, cadascú pot muntar-se una servidora amb les seves normes d’ús. És un plaer ser-hi perquè és un espai amb debats i sense crispació perquè ningú guanya diners.\nHi ha un altre projecte que estem desenvolupant a DonesTech. A moltes de les víctimes de violències masclistes digitals, els seus agressors els instal·len programari espia de control parental. A Android i IOS és molt difícil actuar-hi perquè només podem accedir a una capa, no de tota la màquina. Aquest projecte permet reciclar mòbils i instal·lar-hi un sistema operatiu FLOSS per poder controlar tot el que passa i també esborrar programari espia.\nSi hi ha alguna dona interessada en aquest projecte, que ens escrigui a info@donestech.net.\nI des de la base? Com podem desenvolupar estratègies d’autodefensa col·lectives?\nAprenent de les propostes que fem les ciberfeministes a nivell internacional. Què recomanem? Utilitzar programari FLOSS. Existeix el Canòdrom, existeix el Hacklab Feminista de Barcelona per aprendre. I podem ensenyar les estratègies de resposta que hem fet internacionalment. El programari que fas servir cada dia és el teu vot de cada dia. Amb cada eina que aprens de programari lliure, estàs fent Internet més lliure. Cada eina que les dones i els col·lectius minoritaris aprenen, contribueix a trencar el sostre de vidre. Conèixer i controlar les eines dona seguretat i capacitat. Veniu al FLOSS!


PRIMERA PEDRA: Estimats senyors lladres:\nEstimats senyors lladres:\nSón les 7 i deu del matí d’un dia qualsevol de vacances. Ja m’he dutxat i estic a punt per si es desperta la mainada. Avui hem d’anar per feina, que tornem a casa! Amb el nen mig malalt i la nena que enyora casa seva, ens disposem a fer els preparatius i compres d’última hora i apa, cap a Palma!\nHi ha una cosa que no para de donar-me la guitza aquests dies. Per tots és sabut que els delinqüents i lladres de guà blanc utilitzen les noves tecnologies, també. Sempre hi ha algun imbècil que explica que se’n va de vacances, que deixa la casa lliure per si algun espavilat vol netejar-la. Així que, valgui l’estupidesa que he comès, estic intranquil fins arribar a casa... vull dir que estic neguitós pels lladres!\nDes que vaig a pescar amb una dona i corren rumors que tinc una amant, que a la sogra se li dóna per fer-me visites inoportunes a casa, així que amb l’excusa de la planxa o de fer-me el llit, em controla (de passada) si és cert o no el que diuen a les meves espatlles. En fem conya, però a mi em carda cada dia que em vull fotre una bona manola estirat al sofà de casa... i si entra la sogra? Només de pensar-hi, la idea ja m’espanta!\nUs penjo això, senyors lladres, perquè us vull advertir d’un parell de coses abans ni us penséssiu l’acció d’entrar a casa: no sé quin dia vindrà la dona de fer fenies, i aquesta també entra i surt quan menys t’ho esperes. No li féssiu res, que és guapa i bona noia, així que tampoc s’ho mereix. Això sí que us ho demano per clemència, senyors lladres, si per alguna d’aquelles casualitats de la vida entréssiu a casa i us trobéssiu la sogra, feu-me un favor i sigueu bones persones: no es reprimeixin vostès, agafin, agafin tot el que els doni la gana, això sí, posats a fer, tampoc seria tocar-me la gaita si s’emporten a la senyora Conxita una bona temporada!\nEls prometo que no hi haurà denúncies ni cap mena de rebombori per la meva part, ara que, ben mirat, tampoc puc respondre per la part de la meva dona... així que pensin-s’ho dues vegades!\nPublicat per Raül Ortiz Tudela a 7:44\nTio, ets boníssim, només això.\nAmb quatre ratlles, que sàpigues que m'has fet riure com el que més.\nAquest text entra en el grup d'escrits que més m'agraden que hàgis fet. Després, és clar, del reportatge en què parlava un bonítol.\n4 de març de 2011 a les 20:43\nmil gràcies, Dani!\nque sàpigues que m'has fet engreixar un parell de quilos més, i ja era lo únic que em faltava, després d'una setmana de bufet lliure i endrepar-me una ensaimada de crema ahir al vespre per sopar...\n5 de març de 2011 a les 8:58


Ictus: a la cerca de biomarcadors per predir la seva evolució | Orbital40\nAbril 18, 2017 - Altres - Tagged: biomarcadors, ICTUS, UAB\nL’ictus és la primera causa de discapacitat greu en l’adult -tant física com intel·lectual- i de dependència i la segona causa de mort a Espanya, segons dades de l’Observatori del Ictus, que preveu un gran impacte demogràfic, sanitari i social d’aquest problema de salut en les properes dècades. Investigadors del Vall d’Hebron Institut de Recerca, adscrit a la UAB, han revisat la literatura científica a la cerca de potencials biomarcadors que permetin predir el pronòstic i l’evolució de la malaltia. L’estudi d’algunes d’aquestes molècules, denominades DAMPs, podria ser d’interès en un futur proper.\nL’ictus consisteix en una alteració brusca de la funció d’una zona del cervell d’origen vascular, bé sigui per la interrupció del flux sanguini a una zona cerebral (ictus isquèmic o infart cerebral) o pel trencament d’un vas sanguini amb la consegüent extravasació de sang al cervell (ictus hemorràgic o hemorràgia cerebral). Ambdues circumstàncies condueixen a la mort de les cèl·lules cerebrals a la zona afectada.\nL’ictus suposa una de les principals causes de mortalitat i discapacitat als països desenvolupats. Mesos després de patir un ictus, molts pacients que sobreviuen al mateix presentaran seqüeles per a tota la vida, i en aproximadament la meitat dels casos, aquestes seran tan importants que els impediran dur una vida autònoma. En la pràctica clínica no disposem d’eines que ens permetin anticipar-nos a la situació i saber com evolucionarà cada pacient. En altres malalties, l’ús de biomarcadores sanguinis és habitual per a aquesta fi, com en el cas de la determinació de troponina en el maneig de l’infart agut de miocardi. Aquests biomarcadors són molècules indicadores d’un procés fisiopatològic en relació amb la malaltia que poden ser mesurades fàcilment.\nDes de l’inici del ictus es posen en marxa una sèrie de fenòmens inflamatoris que, en circumstàncies normals, permeten l’entrada de cèl·lules de defensa o leucòcits a l’àrea cerebral afectada, per eliminar les substàncies derivades de la mort cel·lular i afavorir el restabliment de la normalitat a les zones properes. Per a això és necessari un augment de la permeabilitat de la barrera hematoencefàlica, que regula el pas de substàncies entre el cervell i el torrent sanguini. No obstant això, aquesta reacció inflamatòria també té efectes deleteris, que són especialment importants quan l’ictus és més greu. L’alteració de la barrera hematoencefàlica pot tenir complicacions a nivell local, com l’infart maligne o les hemorràgies a la zona de l’infart, que suposen un perill per a la vida del pacient. A nivell perifèric, l’excessiva resposta inflamatòria també pot condicionar complicacions, tals com les infeccions o les complicacions cardíaques.\nLes molècules alliberades al torrent sanguini durant aquesta reacció inflamatòria suposen una oportunitat per a l’estudi de biomarcadors en relació amb el pronòstic de l’ictus. En aquest article, realitzem una revisió de la literatura centrada en tres tipus fonamentals de molècules implicades en la inflamació: els patrons moleculars associats al perill (DAMPs), les citoquines i la proteïna C-reactiva (PCR), un marcador de fase aguda. En general, no hem trobat una associació forta entre els biomarcadors més estudiats (principalment l’interleucina-6 i la PCR), ja que malgrat que els seus nivells elevats solen associar-se amb un mal pronòstic, el valor afegit que aporta la seva determinació pel que fa a informació clínica del pacient que es pot obtenir fàcilment a peu de llit, com l’edat o la gravetat de l’ictus, és escàs o nul.\nD’altra banda, hem trobat molt pocs estudis que avaluïn l’associació d’aquests marcadors amb el desenvolupament de complicacions. Des d’un punt de vista pràctic, la predicció d’aquestes complicacions pot ser de gran interès, ja que ens permetria avançar-nos als esdeveniments i fer el possible per evitar-les. Pensem que en el futur la recerca en aquests biomarcadors hauria d’enfocar-se més cap a la predicció o el diagnòstic precoç de les complicacions de l’ictus que a la predicció del pronòstic, que permet un estret marge d’actuació.\nFinalment, i com esperàvem, atès que es tracta d’informació bastant més nova, els DAMPs han estat poc estudiats en relació amb el pronòstic de l’ictus. Donada la seva importància en l’inici de la resposta inflamatòria, pensem que la determinació d’aquests i els seus receptors podria ser d’interès en un futur proper.


Agnolo Gaddi - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n24 octubre 1396 (45/46 anys)\n(1390 (Gregorià)) Crucifixion (en)\n(1390 (Gregorià)) Sainte Anne metterza et saints (en)\nCoronació de la Mare de Déu (c 1380). Pintura al tremp sobre fusta, 182 x 94 cm National Gallery de Londres\nAgnolo Gaddi (1350 - 15 d'octubre de 1396) va ser un pintor italià del segle xiv. Era fill de Taddeo Gaddi.\nVa viure en una època de transició per a l'art en general i, particularment, per a l'art florentí. Pregonament influït — igual que son pare — per Giotto, no reeixí a aportar cap renovació i pot ser considerat un dels darrers seguidors del gran mestre.\nL'art d'Agnolo Gaddi manca quasi completament d'originalitat, sense reeixir a superar els esquemes giottescs. Respecte del mateix Giotto, Gaddi resulta menys eficaç en la representació dels rostres de les figures, sense assolir més que expressions buides i lacòniques.\nEls crítics del segle xx com ara Giulio Carlo Argan i Pietro Toesca el tracten amb severitat, malgrat tot, el mateix Toesca reconeix que Agnolo Gaddi va gaudir d'un gran èxit en vida.\nNomés en els darrers anys, arran de la millora en el coneixement de la seua obra completa i de les restauracions dutes a terme, alguns crítics han començat a valorar parcialment la seua obra.\nUna de les obres més significatives en què va treballar va ser la franciscana església de la Santa Creu de Florència, que va ser el projecte de decoració pictòrica més important de la ciutat en tot el segle xiv.\nAcí, l'any 1380 va pintar al fresc a la Capella Major la Llegenda de la Vera Creu, segons la Llegenda àuria de Iacopo da Varazze (molt estimada pels franciscans), sota comanda de Jacopo degli Alberti.\nLa narració s'inicia amb Set, qui rep de Sant Miquel un ram de l'arbre del coneixement del Bé i del Mal. Set planta el ram al sepulcre d'Adam. Successivament, la narració segueix amb el creixement de l'arbre i amb la construcció d'un pont amb la seua fusta. Davant del pont, la Reina de Sabà s'agenolla profetitzant la futura mort del Salvador. El rei Salomó, en conèixer el fet fa colgar la fusta, que posteriorment serà trobada pels israelites, fent-ne la creu per a la Crucifixió de Crist. Al voltant de l'any 300 santa Helena, mare de l'emperador Constantí, troba la creu, i per verificar-ne l'origen toca amb ella el cos d'un mort; el mort ressuscita miraculosament.\nA la paret esquerra santa Helena porta la creu a Jerusalem i Cosroes II, rei dels perses, furta la relíquia. Els darrers episodis representen Cosroes adorat pels seus cortesans, el Somni d'Heracli (l'emperador romà d'Orient que s'hi veu victoriós) i finalment la decapitació de Cosroes i l'entrada a peu nu i vestit de pelegrins a Jerusalem.\nTot i ser poc innovadores, aquestes pintures són interresants pel naturalisme en la cita de les situacions de la vida quotidiana, que Gaddi distribueix amb desimboltura en tot el fresc. Aquesta és probablement la seua obra més important, i fins i tot Giorgio Vasari en va copiar una figura i la va inserir com a exemple en les seues Vides d'Artistes.\nL'any 1385, sense abandonar l'obra de Santa Croce, va pintar al fresc la Capella Castellani (anteriorment dita del Santíssim). El cicle narratiu inclou les “històries de Sant Antoni” (potser obra de Gherardo Starnina), de Sant Joan Baptista, de Sant Joan Evangelista i de Sant Nicolau.\nL'any 1392 va traslladar-se a Prato, on va fer frescos per al Palau Datini i la Capella de la Sacra Cintola (El cinturó sagrat), a la Catedral de Prato. Gaddi hi narra la història del cinturó sagrat. La llegenda diu que Maria havia lliurat el cinturó (símbol de castedat i prova indiscutible) a Sant Tomàs. La relíquia va ser trobada i donada al segle xii a un mercader anomenat Michele Dagomari, qui la va portar a Prato. Per conservar la relíquia s'hi va construir i decorar una capella. Aquestes pintures són de les poques que deixen entreveure algunes novetats pictòriques, especialment en la representació nocturna de la Nativitat i en el viatge per mar del cinturó.\nCal dir que Lorenzo Monaco i Cennino Cennini van ser membres del taller de Gaddi.\nCom cita el Registre dels Morts de Florència, el 1396, die XV mensis ottobr. Angelus Taddey taddi pictor de populo Sancti Petri magioris Quartierio Santi Johannis, seppultus in ecclesia Sante Crucis. Retulit Dopninus Fortiori becchamortus: banditus fuit (Milanesi).\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Agnolo Gaddi\n↑ Fossi, Gloria; Reiche, Mattia; Bussagli, Marco. Italian Art: Painting, Sculpture, Architecture from the Origins to the Present Day (en anglès). Giunti Editore, 2000, p.75. ISBN 8809017714.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Agnolo_Gaddi&oldid=24656405»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 27 ago 2020 a les 11:05.


Amer organitza un autobús per assistir a la presa de possessió del President Puigdemont - Tribuna Selvatana - Diari comarcal de La Selva - Actualitat, notícies, opinió...\nFotografia: Puigdemont, en la seva intervenció al debat d´investidura. / Job Vermeulen - Parlament\nAmer organitza un autobús per assistir a la presa de possessió del President Puigdemont\nPer tal de reservar una plaça cal inscriure's prèviament al llarg del matí d’avui, a partir de les 9h, a l'Ajuntament d'Amer. El preu serà de 3€ i les places estaran disponibles per “rigorós ordre d’inscripció”.\nL'Ajuntament d'Amer ha organitzat per avui dimarts a la tarda una sortida amb autobús per assistir a la presa de possessió del fill de la vila Carles Puigdemont com a President de la Generalitat. L’acte tindrà lloc a les 19h al Saló de Sant Jordi del Palau de la Generalitat, i també es preveu la sortida de Puigdemont des del balcó de la Plaça Sant Jaume per saludar a tots els concentrats.\nPer tal de reservar una plaça cal inscriure's prèviament al llarg del matí d’avui, a partir de les 9h, a l'Ajuntament d'Amer. El preu serà de 3€ i des del consistori indiquen que les places estaran disponibles per “rigorós ordre d’inscripció”. L’hora de sortida de l’autobús serà a les 17h, des de l'Avinguda Francesc Macià d'Amer. Pel que fa a la tornada, es calcula que se sortirà de Barcelona abans de les 21h, i que per tant, s’arribarà a Amer pels volts de les 22h – 22.30h.\nDes de l’Ajuntament fan una crida a tots els amerencs “a apuntar-se i acompanyar des de la Plaça de Sant Jaume al nostre President”.


El grup baixempordanès Despit, sense concerts a causa del Covid-19, estrena nou videoclip\nTorroella de Montgrí.- Despit és un grup musical de Torroella de Montgrí i format per membres de pobles com Palafrugell, Verges o Bellcaire d’Empordà.\nArxivat com a: Baix Empordà, Cultura, Societat Etiquetat com a: Baix Empordà, concerts, cultura, música, societat, videoclip\nPalafrugell.- El passat dissabte, mig centenar de dones van participar en la gravació, de la versió en català, de la cançó i performance “Un violador en tu camino” a Palafrugell.\nArxivat com a: Baix Empordà, Cultura, Societat Etiquetat com a: cultura, dones, feminisme, Palafrugell, societat, videoclip, violència de gènere, violència masclista\nPals és protagonista del nou videoclip del grup musical Blaumut\nPals.- “De Veritat” és el nou videoclip que Blaumut i una de les 13 peces que componen “0001” el nou disc de Blaumut que veurà la llum el proper 14 de febrer.\nArxivat com a: Baix Empordà, Cultura Etiquetat com a: cultura, música, pals, videoclip\nPalafrugell.- La tradicional encesa d’espelmes del Dia Internacional per a l’Eliminació de la Violència envers les Dones celebrada ahir ha estat el marc per presentar el videoclip que, des de fa 5 anys, l’Ajuntament de Palafrugell promou per sensibilitzar els joves de la violència masclista.\nArxivat com a: Baix Empordà, Cultura, Societat Etiquetat com a: Ajuntament de Palafrugell, cultura, dones, feminisme, homenatge, joventut, masclisme, Palafrugell, societat, videoclip, violència de gènere\nEl videoclip de “Créixer” culmina el projecte #AtrapaelRap.Rec\nLa Bisbal d’Empordà.- El passat divendres 21 de juny es va presentar el videoclip de la cançó “Créixer”, el darrer treball realitzat per jovent de la Bisbal en el marc del projecte #AtrapaelRap.Rec, amb la coordinació de les àrees consistorials de Joventut, d’Ensenyament i l’Escola Municipal de Música Conrad Saló, i la col·laboració de la Diputació de Girona.\nArxivat com a: Cultura, Societat Etiquetat com a: educacio, ensenyament, joventut, La Bisbal d'Empordà, música, rodatge, videoclip\n#AtrapaelRap.Rec a la Bisbal: el taller per enregistrar el videoclip de la cançó “Créixer”\nLa Bisbal d’Empordà.- El proper dilluns 4 de març arrenca un nou capítol del projecte #AtrapaelRap amb bones noves. I és que el projecte, emmarcat en el Pla Educatiu d’Entorn de la ciutat i impulsat per les àrees d’Ensenyament i Joventut de l’Ajuntament de la Bisbal i l’Escola Municipal de Música Conrad Saló, torna amb l’objectiu de fer un videoclip.\nArxivat com a: Cultura, Societat Etiquetat com a: joventut, La Bisbal d'Empordà, música, videoclip


Per fi roba de nen maca! – Projectes Interns\nPublicat el 10/04/2010 Categories Cèdric\nAvui ens hem passat el dia mirant cosetes pel Cèdric. La Dawn m’ha passat a recollir a la sortida d’alemany i hem engegat cap a l’Ikea de l’Hospi a mirar llitets i bressols. No sé… no ens acaba de convèncer… Es veia tot molt de nyigui-nyogui i l’únic model de bressol una mica sòlid tenia un preu massa car com per ser de l’Ikea. Total, que ja veurem què fem.\nDesprés de passar pel supermercat suec i comprat rotlles de canyella (i no comprar galetes de gingebre perquè n’han canviat la marca i la que hi ha ara no ens feia el pes… quina llàstima!) hem procedit cap al Gran Via II.\nAl Gran Via II hem mirat tot tipus de botigues, però evidentment ens hem centrat en les de roba de bebè.\nAquest és un tema que mai m’hi havia fixat. Fa un any em preguntes a on venen roba de nadó i et poso una cara d’interrogant. Però ara, en canvi… mare de Déu! Hi ha una inundació de canalla!!! Tenim un baby boom al damunt que no te l’acabes!! Vagis on vagis, només veus que mares embaraçads o parelles joves tivant de cotxets!!!\nAmb la Dawn ja ens sabíem el Prenatal (boring), H&M (pse pse), Zara (OK, but…), C&A (3€ la peça de roba. Ideal per al començament), Canada House (car però looks cheap), Bóboli (la nostra prefe fins ara), Okaïdi (massa sòbria) i dues-centes mil més. Havíem vist roba avorrida, correcta, passable, presentable, barata, cara… Però no havíem vist res que ens apassionés.\nPerò avui hem tingut una rebel.lació. Hem entrat a una botiga de la marca Tuc Tuc i el nostre món ha canviat!\nTenen roba infantil però súuuuper divertida, de colors, de bona qualitat, maquíssima, innovadora… Ens ha encantat! Avui volíem començar a comprar però ens hem refrenat. Això sí, ja hem fet llista mental de tot el que hi comprarem… que no serà poc!!!!\nLa col.lecció dels crancs (el barretet era tan monooooo!!!! Aquest caurà segur!) és tan xula! I la dels koales!!!\nEtiquetat Cèdric, Dawn, roba, Tuc Tuc, TucTuc\n4 respostes a “Per fi roba de nen maca!”\n12/04/2010 a les 08:12\nòscar! He estat mirant Tuc Tuc i tenen roba moolt mona. Jo també vull tindre un xiquet per a comprar-li roba menudeta!! A mi la roba de Bennetton també m’agrada. Tenen colors molt alegres i el cotó és de bona qualitat. Per cert, t’he enviat un missatge al carallibre, l’has vist?\n12/04/2010 a les 11:24\nSí que tenen coses divers, he vist els koales i fan gràcia, però no he vist el barreteet aquest que dius 😦\nI de preu, és tipus Bóboli? tot és tan mono i car, no?\n12/04/2010 a les 11:25\nSí, haha tipus Bóboli… Perxò, com que per sort el Cèdric naixerà per rebaixes d’estiu, ens esperarem als descomptes hehehehe\n12/04/2010 a les 11:27\nAlicia: doncs ja ho saps si vols tenir un xiquet… tot és posar-s’hi hehe\nEl Benetton està bé i tens raó que la roba es veu de bona qualitat. I tenen una línia per nens amb l’Snoopy que és força díver, però no deixa d’estar “dins de lo convencional”. En canvi Tuc Tuc… em té el cor robat!!!!!


Holiday home Nørresundbyvej B- 3254 Blokhus Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDissenyat tant per oci com per negoci, Holiday home Nørresundbyvej B- 3254 està situat idealment a Blokhus; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Holiday home Nørresundbyvej B- 3254, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, renta vaixelles, plat de dutxa per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com sauna. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Blokhus, el Holiday home Nørresundbyvej B- 3254 és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Messi allarga els seus números a l'infinit\nAmb 14 gols ja és el millor pitxitxi de la història de la Champions, on n'ha fet 51\nMessi suma 14 gols a la Champions, es consolida com a màxim golejador i ja és el que ha fet més gols en una edició des del 1993. L'argentí ja en porta 51 en aquesta competició, a 20 del rècord de Raúl.\nALBERT SOLÉ BARCELONA. Actualitzada el 04/04/2012 00:00\nEn els dies importants sempre hi és i no falla mai. Messi va tornar a marcar dos gols transcendentals, tots dos de penal, amb els quals el Barça es va classificar per cinquena vegada seguida per a les semifinals de la Champions, dos gols que li serveixen per seguir esmicolant rècords antics en blanc i negre. Els dos penals transformats ahir a la nit, amb què es consolida com a màxim golejador, signifiquen el 13è i el 14è gol de Messi en aquesta edició de la Lliga de Campions, i tot apunta que guanyarà el tercer Pitxitxi consecutiu en la màxima competició europea. Des que va néixer el format Lliga de Campions, el 1993, cap altre jugador havia marcat més de 12 gols en una temporada -va ser Van Nistelrooy-, per tant, Messi s'apunta un altre rècord. Però en la història de la Copa d'Europa, des del 1956, el màxim golejador en una sola edició és l'italobrasiler del Milan Altafini, que la temporada 1962-1963 en va fer 14 en 9 partits. Messi, de moment, ha empatat amb Altafini, però té com a mínim 2 partits més de Champions -les semifinals- per superar-lo i establir l'enèsim rècord amb el seu nom.\nA 20 gols de Raúl\nAmb els dos gols d'ahir a la nit Messi ja n'ha marcat 51 a la Lliga de Campions des del seu debut el 2005. I amb 51 gols supera ja els 49 que va fer un altre argentí, Alfredo Di Stéfano, i els 50 que ha fet el milanista Pippo Inzaghi, encara en actiu -ara lesionat-. El francès Thierry Henry també en va marcar 51 a la Champions entre l'Arsenal i el Barça. Ara Messi només té per davant tres jugadors que han marcat més gols a la Lliga de Campions que ell: Andrei Xevtxenko (59), Ruud van Nistelrooy (60) i Raúl González (71). Tots tres encara estan en actiu, però, per la seva edat, difícilment tornaran a marcar gaires gols més en aquesta competició. A més, el fet que Messi sigui el jugador més jove a arribar a marcar 50 gols a la Copa d'Europa (24 anys i 284 dies), el rècord de l'exmadridista Raúl sembla a l'abast del crac del Barça en un parell de temporades.\nEl que no ha aconseguit trencar Leo Messi és el malefici contra els equips italians. Tot i que va marcar dos gols, tots dos van ser de penal, i, per tant, els italians encara poden dir que Messi encara no els ha fet cap gol de jugada després de 8 partits (un contra l'Udinese, tres contra l'Inter i quatre contra el Milan).\nTorna Ibra, que manté el malefici\nZlatan Ibrahimovic va tornar ahir al Camp Nou per primer cop després de deixar el Barça, el 2010, amb un partit discret, tot i fer l'assistència de gol de Nocerino. El Milan i Ibra van quedar eliminats i el suec continua amb la maledicció a la Champions. El davanter no ha guanyat mai aquest títol i un any més s'ha quedat sense opcions d'aconseguir-ho. Malgrat aquesta mala ratxa a la Champions, Zlatan és considerat com un talismà en la competició domèstica, ja que des del 2007 l'ha guanyat sempre, amb l'Inter, el Barça i el Milan, i aquest any és líder i sembla que ho tornarà a aconseguir.


4R Hotels rellança el Casablanca de Salou amb una oferta gastronòmica més enllà de l'estiu - Vinassos\n4R Hotels rellança el Casablanca de Salou amb una oferta gastronòmica més enllà de l’estiu\nPublicat el 24 Juliol, 2020 6 Agost, 2020 per Vinassos\nJaume Orteu, director del Hotel 4R Playa Park (esquerra), Xavier Roig, gerent de 4R Hotels (centre) i Quim Díaz, director de l'Hotel 4R Casablanca Playa.\nL’Hotel 4R Casablanca Playa de Salou aposta per una identitat gastronòmica i de confort que vol anar més enllà de la temporada estival. L’establiment salouenc, amb més de 35 anys d’història, ha posat en marxa una atenció personalitzada per totes aquelles persones que vulguin assaborir la gastronomia elaborada per l’equip de restauració de l’hotel. Una oferta que s’obre més enllà de la clientela estricta del citat establiment hoteler.\n“Aquelles persones que ho desitgin poden encomanar els nostres famosos arrossos, passant per un ampli ventall de tapes de la carta, a més d’altres clàssics gastronòmics de la cuina fresca i mediterrània” explica el seu xef Alberto Urdax. Per la seva part, el gerent de la cadena 4R Hotels, Xavier Roig, assegura que “la idea és que puguis anar a banyar-te a la platja, a disfrutar dels teus dies de vacances de la manera que vulguis, que nosaltres cuinem per tu i pensant en tu. Fer-ho fàcil i entenent que alhora que et vols despreocupar per exemple del dinar. Una proposta però que volem ampliar més enllà dels mesos d’estiu”.\nEn un entorn urbà estratègicament ben ubicat, l’Hotel 4R Casablanca Playa de Salou es troba situat al número 12 del Passeig de Miramar, amb la platja de Ponent davant mateix de l’hotel i amb una terrassa exterior dins del complex que mira al Mediterràni diàriament on hi destaca la seva lluminositat. Precisament aquest espai, on es pot dinar, sopar o prendre una copa, està obert a tot el públic en general. Quim Díaz, director de l’hotel exposa que “per la situació extraordinària que tots coneixem, la nostra terrassa és un espai obert, perfectament delimitat i on la seguretat, forma part del confort i del benestar que volem transmetre a tothom. La intenció és descobrir un Salou nou en un espai immillorable com és a casa nostra en un moment estiuenc diferent».\nL’Hotel 4R Casablanca Playa de Salou és un establiment de caràcter familiar i amb una llarga trajectòria en el sector turístic de la Costa Daurada. Disposa de 63 habitacions, aparcament, àrea infantil, terrassa exterior i restaurant. A inicis d’aquest 2020 el grup hoteler 4R va realitzar una notable inversió per la compra de l’hotel i en un futur portarà a terme una actualització de les instal·lacions. Xavier Roig afirma que “la nostra estratègia empresarial és donar continuïtat a un projecte en el que creiem i que aposta per invertir a la Costa Daurada, en el territori i amb una identitat i un ADN molt 4R”.\nGastroturisme #4RHotels #Salou\nSalou activa l’agenda gastronòmica i recupera el Gastrotour amb una aposta pels productes km 0\nAnterior Previous post: La Mostra de vins i caves de Catalunya s’ajorna fins la Mercè de 2021\nSegüent Next post: Rendé Masdéu compra les Caves Simó de Palau per fer-hi el seu nou celler


Com Treballem - Egonhaus\nEns interessa captar la teva idea, comprendre-la i saber a la perfecció com t’imagines la teva nova llar, la rehabilitació que tant esperes o veure el teu local comercial com nou.\nAmb tota la informació rebuda et mostrem diferents alternatives que s’adapten a tu. Busquem les millors solucions i t’oferim diverses possibilitats d’execució.\nEns encarreguem de totes les gestions i procediments constructius, perquè entenem que la part administrativa no ha de suposar cap mena de preocupació pel client.\nEn tot moment tindràs l’acompanyament d’una persona que sap exactament en quin punt es troba el teu projecte.\nEns interessa molt captar la teva idea, comprendre-la i sabler a la perfecció com t’imagines la teva llar o el que que sigui que ens encarreguis.\nEns encarreguem de totes les gestions i procediments constructius, doncs entenem que la part administrativa no ha de suposar-te cap mena de preocupació.\nEn tot moment sentiràs l’acompanyament d’una persona que sap exactament en quin punt es troba el teu projecte.\ntecnologia i avantguarda\nImplementem processos de treball innovadors enfocats en la millora contínua del procés constructiu, que van des del croquis d’una primera idea fins a l’execució completa de l’actiu immobiliari.\nApliquem la metodologia BIM, un model de treball col·laboratiu centrat en la gestió i l’execució de projectes, i amb la implementació de la filosofia LEAN en els diferents departaments, aconseguim optimitzar i preveure de forma efectiva els temps d’execució amb Last Planner System.\nDonem forma a la teva idea abans no comencem els treballs de construcció i et convidem a una experiència visual gràcies a un treball previ de digitalització. La realitat virtual et permet desplaçar-te al llarg de la teva llar i experimentar com serà i com et sentiràs un cop s’hagin finalitzat els treballs de construcció.\nPrisma 360 és un software ERP propi pel control de la gestió, mitjançant el qual realitzem el seguiment tant dels àmbits de gestió econòmica i producció dels projectes en curs, com del seguiment i compliment dels protocols de seguretat i salut establerts en els reglaments i lleis actuals de PRL. Gràcies a aquest software podem garantir l’optimització de cada projecte des de tots els punts de vista.


COMnoticies / El president de la Generalitat valora les dades de l'atur i recorda que el camí per crear ocupacio serà molt dur, tant a Catalunya com a Espanya. Artur Mas, president de la Generalitat de Catalunya.\nMar 02, 2012, 09:51 AM, Tangier, Tanger-Tétouan, Morocco\n#atur #catalunya #febrer\nL'atur ha augmentat a Catalunya al mes de febrer en 8.700 persones. I se situa el nombre total de desocupats a casa nostra molt a prop de les 642MIL persones. Pel que fa al conjunt d'Espanya l'Atur també ha augmentat; ho ha fet al febrer en més de 112mil


El joc de trons de la Corona d’Aragó\nLes guerres, els crims i el sexe entre familiars a la Mallorca i la Catalunya medievals no tenen res a envejar a la sèrie de la HBO, la darrera temporada de la qual s’acaba de publicar en DVD\nIsabel de Sabran, la mare de Jaume III de Mallorca, mor suposadament enverinada, com Myrcella Baratheon\nPalmaEl primer comte independent de Barcelona deixa un escut fet a partir de les seves pròpies ferides. El seu descendent, Pere Ramon, assassina la madrastra. Els seus germans bessons hereten la corona i l’un mata l’altre, defensat per un falcó. Ja rei d’Aragó, a Pere el Catòlic li asseguren que una dama misteriosa l’espera al llit, un parany per aconseguir que engendri un hereu amb la seva esposa. A aquest jove l’eduquen els cavallers templers, sempre envoltats de misteri, i té una ratapinyada com a animal totèmic. Els seus fills, sobirans d’Aragó i de Mallorca, s’enfronten entre ells fins a la tercera generació. Batalles i crims entre familiars, dones excepcionals, bastards, savis, màgia i llegendes... La història medieval de la Corona d’Aragó no té res a envejar a la sèrie de culte de la HBO Joc de trons, la darrera temporada de la qual s’acaba de publicar en DVD -que molts rebran com a regal aquests Reis-, ni a les novel·les de George R. R. Martin en les quals està basada.\nCom en la ficció, la història de la Corona s’estén al llarg de set regnes, de vegades units, de vegades separats: Aragó, Mallorca, València, Sardenya, Sicília, Nàpols i el comtat de Barcelona o Principat de Catalunya. Però tot plegat es podria dir que comença a mitjan segle IX. Llavors tot Hispània està ocupada pel califat de Còrdova, llevat del petit regne d’Astúries, a les muntanyes del nord, i de la Marca Hispànica, domini dels francs de punta a punta dels Pirineus. D’aquesta barrera sorgiran el regne de Navarra a la banda occidental, Aragó i altres petits territoris i, al costat més oriental, els comtats catalans, governats per delegats dels emperadors carolingis, de la dinastia del gran Carlemany.\nA mesura que l’imperi es debilita, els seus delegats van augmentant el grau d’autogovern. Un d’aquests senyors, Guifré el Pilós, comte de Barcelona, arriba a ser pràcticament autònom, i els seus successors aniran incorporant la resta de comtats veïns, fins a establir un govern unificat: Catalunya. L’episodi absolutament de pel·lícula de Guifré el Pilós, segons la llegenda, és quan, malferit, demana al monarca dels francs un escut d’armes per a la seva dinastia, i aquest fica la mà a les vísceres del comte i deixa l’empremta sanguinolenta dels quatre dits damunt l’escut.\nLes meretrius de Venus\nEls comtats catalans se separen i es tornen a reunir entre els descendents de Guifré. Un d’aquests és el seu net Oliba, comte de Cerdanya i Besalú, que té un fill també amb el seu nom que s’acaba coneixent com l’abat Oliba i recorda Samwell Tarly de Joc de trons. Tot i que és de boníssima família, abandona els títols per entrar com a monjo en un monestir, famós per la seva biblioteca, i consagrar-se a la cultura. El seu tarannà pacífic i conciliador el durà a establir la ‘pau i treva’: la prohibició als cristians de combatre de dissabte horabaixa a dilluns dematí, adoptada a la resta de l’Europa medieval i que Pau Casals donà a conèixer en el seu famós discurs a les Nacions Unides, el 1971.\nUna germana bastarda d’Oliba, de nom Ingilberga, era l’abadessa precisament del monestir de Sant Joan de les Abadesses, i un germà de tots dos, Bernat Tallaferro, la va acusar, a ella i a les seves monges, de ser “meretrius de Venus”. Oliba va donar la raó a Bernat i la comunitat fou expulsada, però no tant pels pecats d’Ingilberga i les seves companyes, sinó perquè Tallaferro es volia quedar el convent i les terres.\nOlenna Tyrell, la senyora temible que Diana Rigg encarna a Joc de trons, recorda bastant Ermessenda de Carcassona, esposa del comte Ramon Borrell de Barcelona. Associada pel seu marit al govern, Ermessenda disputa la sobirania al seu fill Berenguer Ramon I el Corbat, i aprofitant que mor de jove, també la disputa al seu net, Ramon Berenguer I, a qui fins i tot va arribar a fer excomunicar pel seu matrimoni amb Almodis de la Marca. Ermessenda va morir a més de vuitanta anys, edat insòlita per a l’època.\nLa família d’Ermessenda seria coneguda com els Foix (comtes de Foix i senyors de Bearn) i només ells ja donarien de si per a una temporada sencera d’una sèrie de la HBO. Per Esclarmunda, per exemple, abadessa dels càtars, o per la seva homònima, reina de Mallorca. La darrera Foix, Germana, va ser esposa del seu besoncle Ferran el Catòlic i, en morir aquest, amant del seu net polític Carles, amb qui va tenir una filla bastarda.\nAlmodis de la Marca podria fer pensar en Margaery Tyrel pels seus successius (i conflictius) matrimonis. A Ramon Berenguer I li dona dos fills bessons, i l’hereu, Pere Ramon, fill de la primera esposa, com que veu perillar la seva corona, assassina la madrastra. Com a càstig, perd el dret al tron i mor en el desterrament. Els petits, que reben els noms (gens originals) de Ramon Berenguer i Berenguer Ramon, representen l’únic cas en la història en què dos bessons hereten el poder (i qui hagi vist L’home de la màscara de ferro ja sap com de malament poden acabar aquestes històries). Ramon Berenguer II, conegut com a Cap d’estopes pels cabells rossos, surt de caça i no torna.\nHi ha un animal salvatge, un falcó, tan fidel com el llop Fantasma de Jon Snow, que amb els xiscles atreu els cortesans on es troba el cadàver de Cap d’estopes. La llegenda diu que l’au fins i tot havia intentat protegir Ramon Berenguer II, estenent les ales, del punyal de l’assassí. Després de caure presoner del Cid, i un pic alliberat, Berenguer Ramon el Fratricida, pres dels remordiments, se’n va a les croades i deixa el govern al seu nebot Ramon Berenguer III, fill de Cap d’estopes. Va comandar una incursió contra Mallorca i, a més, es va vincular (pel seu tercer matrimoni, amb Dolça de Provença) amb les terres occitanes, nou camp de batalla dels comtes catalans.\nEl seu fill i successor, Ramon Berenguer IV, és el primer a adoptar el títol de príncep de Catalunya, arran del seu compromís amb l’hereva d’Aragó, Peronella, que només té un any, i com a regent del territori veí. Neix així la Corona Catalanoaragonesa. Al fill gran de Ramon i Peronella li posen (com no!) Ramon Berenguer. Però com que és un nom estrany per als aragonesos, se’l canvia per Alfons el Cast i passa al seu germà Pere el de Ramon Berenguer, com serà conegut des d’aleshores.\nEl segon monarca de la nova confederació, Pere el Catòlic, fill d’Alfons, recorda Robert Baratheon -tot i que a la seva esposa, Maria de Montpeller, li manca crueltat per ajustar-se al personatge de Cersei Lannister-. L’historiador Vicente Moreno Cullell el descriu a la revista Sàpiens com un home “fastuós, amant de la cultura cortesa, valent, ardit, necessitat de grandeses i força eixelebrat”. No era conegut per ser prudent ni discret.\nPere no volia saber res de la seva muller. Així que, conta el cronista Bernat Desclot, el varen haver de convèncer que una misteriosa desconeguda (bellíssima, és clar) l’esperava entre els llençols. El varen enganar: era la reina, qui tria el nom del fill encenent dotze espelmes per als dotze apòstols: com que la darrera que aguanta encesa és la de sant Jaume, així es dirà el futur rei. Tot plegat, un pla digne de Melissandre d’Asshai.\nPere ha de defensar els seus vassalls occitans, entre els quals s’ha escampat el catarisme, l’heretgia dels ‘homes bons’ o ‘purs’. No són seguidors del Pardal Suprem de la sèrie -i a diferència dels fanàtics de la ficció, són pacífics-, però hi tenen alguns punts en comú. El papa ha autoritzat una croada en contra seva encapçalada pel franc Simó de Montfort. Però la nit abans de la batalla entre els dos exèrcits el rei Pere se la passa fent bauxa i, sobretot, sexe. Fins al punt que, segons el Llibre dels fets del seu fill Jaume I, al matí Pere el Catòlic ni tan sols s’aguanta dret. Mor allà mateix, a la batalla de Muret.\nSi hagués estat més bon al·lot (amb les dones, amb els musulmans o amb el bisbe de Girona, a qui va tallar la llengua), Jaume I, arquetip del cavaller medieval a les rondalles, podria identificar-se amb Jon Snow. Però en certa manera recorda més Theon Greyjoy, perquè és hostatge de Montfort. L’eduquen els templers (monjos guerrers equivalents a la Guàrdia de la Nit) i té com a símbol la ratapinyada. Una llegenda diu que el rei va salvar la vida d’un d’aquests animalons que voletejava dins la mesquita de Ciutat de Mallorca, on ara hi ha l’església de Sant Miquel.\nCom els seus avantpassats, i com era costum a l’Europa medieval, Jaume I reparteix els territoris (Aragó, Catalunya, València i Mallorca) entre els seus dos fills majors, Pere el Gran i Jaume el Bo. Pere rep Catalunya, Aragó i València, als quals afegeix la conquesta de Sicília pels drets de la seva dona. Jaume, el nou Regne de Mallorca, compost per les Balears, el Rosselló, Montpeller, l’Omeladès i el Carladès: un mosaic dispers que ni tan sols complirà un segle com a entitat política separada.\nHi ha un cunyat, com no: Felip l’Ardit, rei de França i marit d’Isabel, filla de Jaume I. Jaume el Bo és vassall del seu germà per Mallorca i vassall del seu cunyat per Montpeller. Així que, quan tots dos entren en guerra, el rei ‘enmig de la mar’ es troba en un bon dilema entre ambdues fidelitats: més o menys com els banderers de Joc de trons quan els Stark els demanen que s’afegeixin a l’exèrcit del rei al nord, i els Lannister, que siguin obedients al Tron de Ferro. Jaume II de Mallorca es decanta pel que considera el mal menor (el cunyat), que és el que esperava el germà per arrabassar-li les Illes. El Bo ha de fugir fent servir les clavegueres del castell de Perpinyà. Anys més tard, el seu nebot Jaume el Just d’Aragó li tornarà l’Arxipèlag, en un gest de cavallerositat.\nErmessenda de Carcassona i Almodis de la Marca, dues dones extraordinàries que recorden Olenna i Margaery Tyrell\nEls fills de Jaume II també farien bon servei per a uns quants capítols de la HBO. El major, també anomenat Jaume, renuncia als seus drets a la corona i es fa frare franciscà. El segon, Sanç, serà rei: un monarca pacífic, malaltís i amb una dona, Maria de Nàpols, sembla que no gaire equilibrada. Si Sanç recorda Doran Martell de la sèrie, el tercer germà, Ferran, podria fer pensar en Oberyn Martell: plantós, valent, eixelebrat, prest al combat. Isabel -la “pus bella criatura”, en paraules de Ramon Muntaner- mor uns dies després de donar a llum el futur Jaume III de Mallorca. El sospitós d’enverinar aquesta al·lota innocent (una Myrcella Baratheon) és un altre cunyat: el rei Robert de Nàpols. Ferran es casa una altra vegada, amb Isabel d’Ibelin-Lusignan, i uns mesos més tard mor en una escaramussa.\nA Perpinyà (perquè pràcticament no va ser mai a Mallorca) i a nou anys, Jaume III es converteix en rei, a la mort del seu oncle Sanç sense fills legítims. El quart fill de Jaume II, Felip, un franciscà dels ‘espirituals’ (els d’ El nom de la rosa ), educa el seu nebot amb l’aspror que fa servir Tyrion Lannister amb Joffrey Baratheon. D’acord, Jaume III no és un sàdic pervers com Joffrey, però, com a eixelebrat, surt escopit al seu pare. Aquesta vegada, el cunyat (germà de la seva primera esposa, Constança) té un perill espectacular i l’habilitat, la manca d’escrúpols i l’astúcia de Lord Varys, Petyr Baelish i Twyn Lannister plegats: és Pere el Cerimoniós, nou rei d’Aragó i decidit, com els seus predecessors, a reincorporar els territoris mallorquins a les seves possessions.\nUn rei al sud\nPer acceptar la successió del petit rei, Jaume II d’Aragó (pare de Pere el Cerimoniós ) havia exigit que es condonàs el deute per l’ajuda prestada a la conquesta de Sardenya. Es veu que era cavallerós, però sense exagerar. Aquí no hi havia ‘banc de ferro’ que valgués, així que als mallorquins els va costar una crisi econòmica que Jaume III (de malnom el Dissortat ) es pogués cenyir la corona. Jaume el Just d’Aragó es volgué reconciliar amb els eterns rivals, els Anjou de Nàpols, i acordà tornar-los Sicília. Però els barons illencs de cap manera volien que tornassin els odiats francesos i proclamaren el seu germà petit, Frederic, rei al sud.\nEl Cerimoniós reclama al seu cunyat (i cosí) Jaume de Mallorca que li reti homenatge i, per subratllar la seva superioritat, el fa seure en una cadira més baixa. Quan tots dos van a presentar els seus respectes al papa d’Avinyó, el cavall de Jaume s’avança al de Pere i aquest s’ho pren com un afront a la dignitat. Acusat d’encunyar moneda pròpia i no la de Barcelona (una excusa com qualsevol altra), Pere crida Jaume perquè li doni explicacions i, quan hi va, un “predicador, de santa vida, qui era familiar nostre, de qui no ens membra lo nom” -segons relata el Cerimoniós a la seva crònica-, li revela que Jaume pretén assassinar-lo.\nAmb aquests arguments, Pere procedeix a la conquesta de les Balears i del Rosselló, i només Montpeller queda en mans de Jaume. Aquest, ja vidu de Constança, amb 15.000 florins de dot de la segona esposa i la venda de la seva darrera possessió al rei de França, emprèn una campanya de reconquesta que es tanca tràgicament el 25 d’octubre de 1349, a la batalla de Llucmajor, quan mor.\nEls fills de Jaume III, Jaume i Isabel, es converteixen en presoners del seu oncle, ara reunificador de tota la Corona Catalanoaragonesa (rei dels set regnes, diguem-ne). L’oncle manté Jaume dotze anys ficat en una gàbia, fins que aconsegueix fugir-ne i fins i tot contreure un matrimoni -de luxe, per a un príncep sense terres ni béns- amb la reina Joana I de Nàpols. Com el seu pare i el seu avi, Jaume IV s’enrola en una aventura quimèrica, a la guerra civil castellana, a les ordres del Príncep Negre, Eduard, príncep de Gal·les. “Morí amb herbada que li fou dada”, diu la Crònica de Pere el Cerimoniós, la qual cosa sona bastant a enverinament.\nNàpols va ser el darrer dels set regnes a unir-se a la Corona d’Aragó. Alfons el Magnànim el va conquerir i s’hi va trobar tan a gust que mai més en va tornar. El seu nebot Ferran el Catòlic el va incorporar a la força, fent fora una dinastia bastarda, el darrer descendent dels quals jeu a Sant Miquel dels Reis, a València, amb la seva dona, Germana de Foix: un raig de Sol, cada 29 de setembre, marca amb una creu el lloc on són enterrats.\nmallorca Catalunya Reis


PDECat, la CUP i C’s serien els grans perdedors de les eleccions. ERC podria governar amb el PDECat o amb un tripartit d’esquerres\nCatalunyaPolíticaZPortada DerechaZResto 20 diciembre, 2016 Núria Vilellas Camps 0\nInici » Historic » ERC guanya més del doble dels seus diputats i passa a ocupar l’espai de centre\nEl Periódico va fer pública ahir l’enquesta que preveu què passaria en unes possibles actuals eleccions al Parlament de Catalunya. En aquests eventuals comicis, hi hauria tres forces que s’ensorrarien i una que arrasaria.\nLes grans forces perdedores\nEls tres partits que veurien minvar els seus resultats són el PDECat, la CUP i C’s. D’una banda, del PDECat es fa molt complicat dir quin percentatge de vots perdria, ja que no es pot separar de JxSí. L’única aproximació que es pot fer és comparant el nombre de diputats que obté el partit en aquesta enquesta, amb l’actual nombre de parlamentaris que té CDC dins de la coalició de govern, que van estar repartits en funció dels resultats dels comicis anteriors. Dels 62 diputats de Junts pel Sí, 29 són convergents, 20 d’esquerra, 1 demòcrata , 1 de moviment d’Esquerres i 11 independents. És a dir, CDC passaria de tenir 29 diputats a només 15-17, gairebé la meitat. Un fracàs absolut.\nLa CUP, per la seva banda, i dit de manera brusca, perdria el 40% dels seus diputats, ja que passaria dels actuals 10 a només 6. De la mateixa manera que perdria tres punts percentuals de votants (del 8,2% al 5,2%). Sigui com sigui, es tracta d’una caiguda molt brusca.\nC’s, en canvi, també es trobaria amb una caiguda rellevant, ja que passaria dels 25 diputats als 17-18, en una caiguda de l’ordre de 7-8 parlamentaris. En percentatge de vots també perdria gairebé el 25% dels seus electors.\nERC, el gran triomfador\nEn unes noves eleccions el partit que sortiria a saludar des del balcó del Palau de la Generalitat seria ERC. Esquerra passaria dels 20 diputats actuals (mirant les llistes de JxSí) a tenir-ne entre 48-50. Això significa que augmentaria la seva representació parlamentària en més del doble.\nEnquesta de El Periódico. En ella es veu clarament la victòria contundent d’ERC a unes hipotètiques eleccions autonòmiques a Catalunya.\nAltres partits a l’alça\nEl PSC també ha millorat. Això significa que ha fet un discurs capaç de reconnectar amb el seu electorat. En el cas de CSQP, que ara s’ha rebatejat com En Comú Podem (ECP), també aconseguiria passar dels 11 diputats (8,9% vots) als 15-16 (12,3% vots). Tot i així, els ‘comuns’ semblen estar encara molt lluny de les seves expectatives electorals. Faltaria veure com Colau gestiona el partit. El PP es manté en la seva línia, sense perdre votants ni escons.\nOn està l’espai central polític de CiU?\nAmb tot aquest panorama polític, queda palès que l’espai central política es redueix en benefici d’ERC. El gran espai que històricament ha ocupat CiU, s’ha hagut de dividir en diverses parts. Quan CiU es va trencar, Unió va desaparèixer, i els votants es van dividir en dos grans grups. Els que se sentien més catalans que espanyols, que van anar a petar al PDECat (o CDC d’aleshores, i per tant, de rebot a Junts pel Sí), i els que se sentien tant espanyols com catalans, que van decidir apostar per Ciutadans. Més una part que, és clar, va anar a l’abstenció.\nEn el nou marc electoral, en el qual JxSí ja no existiria, la distribució canvia una mica. Aquest espai central abraça aproximadament una mica menys d’un milió de votants. La fase en la qual ens trobem ara és que gran part d’aquests votants que estaven a C’s han decidit emigrar cap al PSC, que s’està recuperant, i alguna part a l’abstenció (però al PP no). I els que estarien destinats al PDECat, han decidit marxar cap a ERC. Per tant, l’espai central català ha desaparegut com a configuració, i aquest espai centra l’està ocupant esquerra, a reserva del que faci la Colau.\nL’independentisme es manté\nMalgrat els resultats tan dispars dels tres partits independentistes, aquesta ideologia es manté majoritària al Parlament. No prospera, però tampoc flaqueja. Això és gràcies, sobretot, al bon paper d’Esquerra, la gran força hegemònica pel que fa al procés.\nAixò significa que ERC té fins a tres opcions per governar. La primera és pactar amb PDECat; la segona és fer-ho amb ECP; la definitiva seria trobar un punt en comú amb el PSC i ECP. Sigui com sigui, i per primera vegada des de les eleccions de 1980, Convergència ha deixat de ser un partit de govern. I només ho serà, si ERC ho vol, per la qual cosa, ja no depèn d’ells mateixos estar al govern, sinó de la voluntat d’un tercer.\nFins ara, CDC sempre ha governat o bé amb majoria absoluta, o bé ha tingut una minoria de bloqueig. Aquesta minoria és tan gran, que no es pot formar govern sense ella. I per això, gairebé sempre ha estat en el govern (menys en les èpoques dels tripartits, que recordem, CiU guanyava les eleccions).\nCronòmetre del Procés: 5 mesos i 5 dies pel referèndum\nC's11 Catalunya538 catdialeg1748 CUP112 enquesta El Periódico1 espei de centre polític1 independentisme7 PDECAT29 PSC30


La UE ha de frenar el xantatge d'Hongria i Polònia (Editorial)\nLa negativa d'aquests dos països a ser fiscalitzats posa en perill els fons anticovid\n3 min. Barcelona 16/11/2020 21:21 Traduccions: Cat Cas Eng\nEl primer ministre hongarès, Viktor Orbán, ha confirmat aquest dilluns que bloquejarà en el Consell Europeu el pla de recuperació dotat amb 750.000 milions d'euros perquè els països més afectats per la pandèmia puguin refer les seves economies. Quin és el motiu? Doncs que Brussel·les, amb bon criteri, pretén vincular aquestes ajudes al compliment de l'estat de dret. Però, esclar, ni Hongria ni Polònia accepten aquests condicionants perquè els obligarien a fer reformes democràtiques o, si no les duen a terme, a renunciar als fons. I com que el seu vot és necessari per aprovar el pla, estan en condicions de fer un xantatge al conjunt de la UE.\nAquests dos països, que ja fa temps que s'han allunyat dels valors que representa la UE, plantegen un desafiament sense precedents. ¿Es pot continuar finançant governs que no respecten la separació de poders, la llibertat de premsa i que són declaradament homòfobs? És evident que no, perquè llavors s'estaria pervertint el somni dels pares fundadors de la UE de crear un espai de comerç i de llibertats i tolerància que servís de guia per a tot el món. Però alhora les regles de funcionament de la UE, que atorga el dret de veto als estats per a segons quines decisions, possibiliten aquest bloqueig.\nSi la UE vol sobreviure amb els seu valors, doncs, ha de trobar la manera d'esquivar el veto hongarès i polonès per posar en marxa un pla de recuperació econòmica que no és que sigui urgent, sinó que ja fa tard. Cada setmana de bloqueig, cada dia sense aquests fons, fa més cara la factura del covid. I més quan la segona onada està ja colpejant molt fort. Per tant, l'única solució és que la UE deixi de funcionar com un club d'estats immutables i possibiliti que, per a segons quines coses, es pugui funcionar a diferents velocitats.\nAlemanya, França, el Benelux, Itàlia i els països ibèrics podrien aspirar a més integració, mentre que els països de l'est són molt més gelosos de la seva sobirania. Aquesta divisió està condemnant la UE a la paràlisi i amenaça amb enfonsar-la econòmicament. Perquè mentre que els Estats Units o la Xina tenen mecanismes financers àgils per actuar en casos de crisi, la Unió Europea es veu obligada a mantenir negociacions eternes per arribar a acords que, a més, poden saltar pels aires en qualsevol moment.\nEuropa necessita activar aquests fons, l'operació de solidaritat intraeuropea més important des de la creació de la UE. Uns fons que, com a gran novetat, atorguen a la Comissió la capacitat d'endeutar-se. Alhora ha de ser capaç d'imposar uns mínims democràtics i de respecte a les minories dins del seu territori. I si aquesta vegada Orbán i els seus aliats se surten amb la seva, potser se salvarà a curt termini l'aprovació dels fons, però a la llarga suposarà una taca per al projecte europeu.\nAra és, doncs, el moment d'actuar, el moment perquè l'eix París-Berlín faci valer el seu pes i doni l'impuls necessari a la UE per avançar, encara que sigui al preu de deixar algú enrere. Perquè, si no, serà tot el projecte europeu el que estarà en perill.


La Conciergerie Roumont Bèlgica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 7 allotjaments a Roumont.\n-, Roumont, Roumont, Bèlgica, 6686 - Veure al mapa\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, La Conciergerie és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Roumont. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLa Conciergerie ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nL'ambient de La Conciergerie es reflexa en cada habitació. aparell de televisió, nevera, forn microones, renta vaixelles, plat de dutxa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Jardí de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, La Conciergerie no troba competidors en cap categoria.\nTots els comentaris (2) Famílies amb infants petits (2) Famílies amb infants grans (1) Grups (1)


Tots els actes de la Festa Major d'avui divendres dia 3 - El Web del Mirall.net\nTots els actes de la Festa Major d'avui divendres dia 3\nAquests són els actes de Festa Major 2021 de divendres 3 de setembre a Santa Coloma.\nDesprés de molts anys sense fer sonar les campanes manualment, un grup de joves amb vinculació a diferents entitats de la ciutat recupera, amb motiu de la Festa Major d’Estiu, el so tradicional del campanar de l’Església Major, que també podrem escoltar durant el matí de diumenge.\nACTE INAUGURAL DE FESTA MAJOR\nToc d’inici de festa major amb la presència de les entitats de tradicions populars catalanes de la ciutat. Participaran els Trabucaires de Santa Coloma de Gramenet, per aquesta raó, l’organització aconsella a les persones amb problemes d’oïda o amb sensibilitat auditiva, en especial la gent gran i els infants, que adoptin mesures de precaució en els actes en què hi hagi els trabucaires. El pregó anirà a càrrec de la María José Díaz i Alba Coll, jugadores colomenques de petanca refernts a escala internacional. L’acte es podrà seguir per streaming.\nLa primera nit de concerts s’iniciarà de la mà de Guille Ogayar, un dels joves talents colomencs amb més projecció del moment, i prosseguirà amb la veu de l’artista maresmenca Judit Neddermann, que presentarà els resultats del seu nou disc Aire, la bitàcola d’un viatge en el qual la subtilesa de les formes contrasta amb la consistència d’un discurs que sempre es conjuga en femení.\nEspai Jaume Salvatella\nKARMA HELIOCÉNTRICO BEAT BLACKOWL\nEl projecte electro-acústic de Karma Heliocéntrico Beat farà vibrar el públic amb una proposta que beu directament de la música anglosaxona dels anys 60 i 70.\nSeguidament, el hard-rock dels Blackwol electritzarà la nit amb un concert al més pur estil AC/DC.\nLa cantant i compositora Ana Brenes, forjada al caliu de la tradició flamenca més clàssica, iniciarà la primera nit de concerts al Parc del Motocròs. Tot seguit, l’artista colomenca Queralt Lahoz portarà a l’escenari una proposta que transita entre el soul, el hip hop, el dancehall, la copla i els boleros, i que sorgeix de manera espontània dels paisatges personals i dels orígens flamencs de l’artista.\nJoan Pera ha treballat tota la seva vida en el món de l’espectacle i del teatre, gairebé sempre dins del gènere de la comèdia. En el seu monòleg Una estona amb Joan Pera, l’actor mataroní farà un repàs de la seva vida en clau d’humor, tot recorrent les anècdotes i històries més divertides que ha viscut.\nGerard Borrell presenta un nou espectacle transgressor per gaudir en família. Trencant amb els estereotips del mag familiar, ens demostra que pot fer gaudir adults i petits al mateix temps.\nCINEMA A LA FRESCA - LOS GOONIES\nUna comèdia americana d’aventura per tots el públics, escrita per Steven Spielberg i dirigida per Richard Donner.\nSANTAKO SOUND: Coloma + Alma de Boquerón\nCom cada any, els millors artistes musicals participants en el Santako Sound entren en escena. Els Coloma, banda colomenca guanyadora, i el segon classificat de Barcelona, la formació Alma de Boquerón, aterren al Mas Fonollar per brindar-nos una nit de bona música i ressonàncies locals.\nLa música d’El petit de cal Eril travessa el cosmos per generar al seu voltant una força gravitacional imparable. El grup s’ha consolidat com un dels noms clau de l’escena musical catalana i ha arrodonit un cicle de creixement forjat tenaçment des de la trinxera. Ara arriben a Santa Coloma per presentar alguns dels nou singles que formaran part del seu esperat nou disc.


Sant Esteve de Palautordera » Programació 2016 teatre Pare Casals\n— Main Menu —Inici Ajuntament\t- Salutació de l’Alcalde - Consistori – Regidories - Oficines municipals - Organigrama - Órgans de govern - Plens Municipals - Pressupost municipal - Retribucions càrrecs electes - Butlletí Informatiu - Telèfons de serveis El municipi\t- Cultura i Juventut\t- - Festa Major d’Estiu - - La Festa de Tardor - - El ball de gitanes - - Sant Antoni Abad - - Pastorets - - Agenda d’activitats anuals - - Programació 2016 teatre Pare Casals - - Agenda d’activitats - - Pla local de joventut 2012-2016 - Sant Esteve de Palautordera - Com arribar-hi - Equipaments municipals - Història i Patrimoni - Llocs d’interès - Medi i paisatge - El Camí - Rutes amb bici - Centre d’informació de Sant Esteve - Entitats\t- - Inscripció al registre - - Subvencions\t- - - Sol·licitud - - - Acceptació - - - Justificació - Comerços i Empreses - Bus Seu Electrònica\t- Seu Electròncia (Gestiona) - Ordenances i normativa - Tauler d’anuncis - Tràmits i gestions (e-Tram) - E-Tauler Portal de transparència Perfil del contractant POUM\nProgramació 2016 teatre Pare Casals\nPla local de joventut 2012-2016\nSeu Electròncia (Gestiona)\nTràmits i gestions (e-Tram)\nAquest any 2016 la regidoria de cultura de l’Ajuntament de Sant Esteve ha programat una serie d’activitats i espectacles que tindran lloc al Teatre Pare Casals. Representacions de titelles, circ, màgia, dansa i folk. Amb companyies locals i de fora. Però sobretot, amb una clara vocació de que sigui un espai de gaudi per a tota la família.\nA més, en col·laboració amb Sant Esteve Solidari i el Circ Cric, s’han inclòs en la programació les edicions d’enguany del Festival Mots Lliures i del Festival Internacional de Pallasses, organitzats per aquestes dues entitats.\nA continuació podeu veure el resum de la programació així com accedir al final, a l’enllaç del document .pdf amb el programa complet.\ncliqueu a la imatge inferior per descarregar-vos el programa en pdf (785 KB)


Gala Pin encén el Gremi de Restauració – Barcelona, ciutat en evolució\nPublicado el 13/04/2018 13/04/2018 por Joan\nPolèmica entre la regidora de Ciutat Vella, Gala Pin, i el Gremi de Restauració de Barcelona. En l’Audiència Pública de Ciutat Vella, aquest dijous al vespre, Pin va lamentar que el sector de la restauració estigui «tan mal representat» pels seus dirigents. El director general del Gremi, Roger Pallarols, ha qualificat les declaracions d’intolerables i les veu com «una ofensa als restauradors de la ciutat». Per tot plegat, Pallarols ha demanat a la regidora que rectifiqui i, si no ho fa, que dimiteixi.\nGala Pin va fer aquestes declaracions a l’Audiència Pública del districte d’aquest dijous en una resposta sobre terrasses. La regidora de Ciutat Vella va dir que amb els restauradors del districte hi ha «bona relació» i que tenen «voluntat de treballar pel barri», però va lamentar que «el sector estigui tan mal representat pels representants que té el Gremi ara».\nEl director general del Gremi, Roger Pallarols, ha esclatat en la primera sessió de la Comissió d’estudi sobre la situació econòmica que s’ha fet aquest divendres. «Les formes de Gala Pin -i no és la primera vegada- són intolerables», ha afirmat Pallarols, que ha afegit que les declaracions de la regidora «no es poden emparar en la llibertat d’expressió». «Cal una mà amiga a l’administració», ha dit el director general del Gremi, assegut al costat del regidor de Comerç, Agustí Colom.\nCategoríasPolítica, Recull de Premsa EtiquetasBarcelona, Comerç, Economía, Política\nEntrada anterior:Anterior A l’Ajuntament de Barcelona no donen una!\nSiguiente entradaSiguiente Amazon como Saturno: «Al final te devora»


Programa de voluntariat del CAAC Barcelona: Demà comença el trasllat dels gossos\nDemà comença el trasllat dels gossos\nDemà, i fins el dia següent, comença el trasllat dels gossos acollits al CAAC Barcelona fins als dos centres que els acolliran durant els propers sis mesos i fins l’acabament de les obres de millora del CAAC Barcelona.\nRecordeu que demà podeu venir fins el CAAC Barcelona per a donar suport al trasllat i amb la finalitat que tots els gossos puguin marxar després de ser passejats...\n- Els primers gossos que marxaran seran els GPP, a partir de les 9:30 hores. Com ja sabeu aniran tots junts a una mateixa instal·lació. Per aquest motiu és especialment important que totes aquelles persones voluntàries que disposeu de llicència en cas de voler venir fins el CAAC Barcelona ho feu a primera hora del matí.\n- Recordeu que demà al matí podreu venir fins al CAAC Barcelona a partir de les 8 hores fins les 14 hores. Per la tarda l’horari serà des de les 15 hores fins a les 18 hores, i no fins a les 20 hores com s’havia indicat inicialment. Es farà l’últim trasllat abans de les 18 hores, quan finalitzaran les activitats de voluntariat.\n- Per últim aprofitem per a informar-vos que s’ha decidit canviar l’equipament d’Argentona per un altre equipament localitzat a Calella (Barcelona) amb la finalitat de facilitar l’estada conjunta de GPPs.\nProperament rebreu informació sobre la localització exacta de cada equipament, el seu horari i un recordatori de la normativa aplicable.


SAB-URBÀ, S.L Empresa municipal\nSAB-URBÀ S.L Empresa Municipal\nParc Solar Fotovoltaic\nLa Junta de Govern Local de 30 de març de 2016, va aprovar l'encàrrec de gestió a SAB-URBÀ, per portar a terme la gestió del servei de transport adaptat per a persones amb discapacitat i/o dependència de Sant andreu de la Barca.\nEl Servei de Transport Adaptat, és un servei municipal complementari de suport als serveis socials d'atenció especialitzada adreçat a persones amb discapacitat o dependència residents al municipi, consistent en la prestació d'un sistema de transport adaptat al grau de necessitat de suport de les possibles persones usuàries.\nL’Ajuntament de Sant Andreu de la Barca, entre d’altres línies de transport adaptat, facilita el servei de transport per a quaranta nou passatgers que es desplacen diàriament tant dins el nostre municipi com a fora d’aquest fins als centres en el que tenen plaça assignada.\nDins el municipi de Sant Andreu de la Barca s’han recollit diàriament a domicili 29 persones grans amb plaça als centres de dia de les residències Sol Ponent i Vitalia. El servei es va realitzar des de inicis d’any fins al dia 10 de març de 2020. En aquest moment els Centres de Dia varen tancar preventivament arrel de la situació de pandèmia de la COVID 19. No es va tornar a reobrir el servei de transport adaptat a centres de dia de persones grans en tota la resta d’any.\nFora del municipi es presta servei de transport amb els mateixos vehicles als ciutadans de Sant Andreu amb plaça al Servei Ocupacional d’Inserció Can Serra de Martorell (1 usuari) i centre Ocupacional d’inserció a Can Comelles a Esparraguera (12 usuaris). De la mateixa manera que els centres de dia, els serveis de teràpia ocupacional varen tancar per ordre de la conselleria de Treball, Afers Socials i Famílies. El darrer dia de servei va ser el 10 de març. A diferència que els centres de dia, després de l’estiu es reprengué l’activitat als centres de teràpia Ocupacional. Per tant, el transport adaptat es va reiniciar per als 12 usuaris de sant Andreu de la barca el 19 de setembre del 2020 amb la reobertura del Taller Ocupacional Can Comelles d’Esparrguera.\nL’objecte de l’encàrrec és la gestió pròpia del servei de transport adaptat de persones amb discapacitat o dependència del municipi de Sant Andreu de la Barca.\nEl servei de transport adaptat és un servei complementari de suport als serveis socials d’atenció especialitzada adreçat a persones amb discapacitat o dependència residents al municipi, consistent en la prestació d’un servei de transport adaptat al grau de necessitat de suport de les possibles persones usuàries.\nAquest servei es presta a través de diversos mitjans, ja sigui propis, en col·laboració amb entitats socials o empreses, o mitjançant ajuts socials a persones destinatàries. L’objecte d’aquest encàrrec és la gestió del servei en les rutes que es prestin per la modalitat de prestació pròpia del servei\nEl servei de transport adaptat té com a finalitat facilitar el transport de les persones discapacitades, persones amb problemes de mobilitat i/o persones grans amb dependència, a fi i efecte que puguin accedir als serveis socials d’atenció especialitzada, preferentment de titularitat pública, a aquells altres serveis de suport social d’atenció primària i especialitzada o serveis per a persones amb discapacitats recollits a la normativa vigent de serveis socials, que permetin garantir o afavorir la seva integració a l’entorn.\nEl servei de transport adaptat s’adreça a persones en situació de dependència i persones amb grau de discapacitat reconeguda que necessitin el suport d’un medi de transport adaptat adequat a la seves dificultats de mobilitat.\nEl servei de transport adaptat als Centres de Dia presenta variacions constants en el seu recorregut degut a les freqüents altes i baixes del propi servei. Cada any natural des de la seva creació s’han generat entre 8 i 12 baixes, compensades sempre per noves altes. De la mateixa manera, el recorregut del servei va experimentant canvis constants.\nDurant el 2020 no hi ha hagut aquesta variabilitat atesa l’aturada i no represa de les rutes de Centre de dia de la Gent Gran.\nLa forma de gestió del transport adaptat als centres de dia i altres destinacions és pròpia mitjançant encàrrec de gestió a l’empresa municipal SAB Urbà S.L. A l’empresa se li encarrega la provisió dels dos vehicles necessaris per a realitzar els serveis amb qualitat i també la provisió del personal.\nA l’actualitat es fa ús de dos vehicles adaptats propis de SAB-URBÀ, SL. La capacitat dels vehicles és com a màxim de 9 places (comptant el conductor) amb 2 places d’elles de cadira de rodes. Els vehicles permeten muntar o desmuntar una filera de seients. En l’actual context de pandèmia s’ha muntat una filera extra en un dels vehicles amb l’objectiu de encabir amb major distància els passatgers del TOCC.\nPer a la comoditat dels passatgers i llurs famílies el servei s’organitza en diferents torns per adaptar el transport a les franges horàries en que hi ha presencia al domicili dels familiars responsables dels usuaris de transport adaptat.\nLa recollida dels passatgers es fa:\n-Per als usuaris de centre de Dia, a peu de carrer de la finca on resideix el beneficiari del servei i el retorn es fa a la tarda deixant al passatger al mateix punt on se l’ha recollit.\n- Per als usuaris del TOCC i Can Serra. En tres parades diferents pactades amb les famílies. Estan distribuïdes pel municipi. Hi ha opció de moure les parades sempre que hi hagi consens.\nDADES DE L’EXERCICI 2020\nEl 2020 s’han transportat 44 usuaris fixes i 1 usuari esporàdic de transport adaptat i 11 usuaris esporàdics sense discapacitat ni mobilitat reduïda.\nDels 44 usuaris totals 17 d’ells acompleixen els criteris de barem de mobilitat, superació de barem d’acompanyant determinats pel grau de discapacitat o bé tenen un diagnòstic de demència. L’acompliment d’aquests barems o diagnòstics els fa acomplir el perfil d’usuari preferencial del servei de transport adaptat segons normativa en construcció pel Departament de Treball, Afers Socials i Famílies.\nDurant el 2020 s’ha prestat servei en cinc (5) rutes diferents amb destinació a:\nCentre de dia per a la gent gran Vitalia. Sant Andreu de la Barca.\nCentre de Dia per a la gent gran Sol Ponent. Sant Andreu de la Barca.\nTaller ocupacional can Comelles de Esparreguera\nServei de Centre de dia ocupacional d’inserció SOI Can Serra Martorell\nCasal d’estiu educació especial Arc de Sant Martí a Martorell\nEls Serveis C i D es cobreixen amb la mateixa ruta.\nEl quilometratge mig amb passatgers a bord d’un dia estàndard és de 43 kilòmetres en serveis d’anada i 43 en les tornades.\nL’estada més llarga als vehicles no depassa els 45 minuts per un/a passatger/a si no hi ha problemes sobrevinguts de trànsit.\nEn els serveis interurbans s’estableixen parades cada 5 minuts aproximadament, allargant-se el temps a 10 minuts si és necessària la pujada o baixada d’un/a passatger/a amb cadira de rodes.\nA més des de Març de 2020 pel tancament de tallers ocupacionals i dels centres de dia degut a la pandèmia, s’han augmentat el serveis incorporant noves tasques per a els professionals del transport. El servei de transport adaptat es reconvertí en una unitat mòbil de suport als Serveis Socials municipals per a serveis especials. Durant la pandèmia aparegué la necessitat d’atenció als ciutadans tant confinats per Covid, com infectats, així com per persones de risc, de realitzar les accions més bàsiques de la vida diària com son el subministrament d’aliments i medicació. La disposició d’aquest personal i vehicles fou clau en l’atenció com a ajuntament als ciutadans.\nLes tasques que es realitzaren foren:\nTransport d’aliments del Centre de distribució d’aliments al domicili dels usuaris.\nCompres d’aliments de primera necessitat i medicació a domicili.\nSuport en campanyes de difusió de Serveis Socials.\nTransport d’usuaris a serveis.\nRepartiment de pautes mèdiques des de l’ABS a domicili de ciutadans en risc.\nS’han realitzat en total els següents serveis no habituals segons l’encàrrec de gestió segons tipologies:\nNúmero de serveis\nSERVEIS TIPUS A\nSERVEIS TIPUS B\nSERVEIS TIPUS C\nSERVEIS TIPUS D\nSERVEIS TIPUS E\nSERVEIS TIPUS F\nEn període de Nadal els professionals del servei reberen l’encàrrec des d’alcaldia de col·laborar en l’entrega de lots de nadal a persones vulnerables. Es repartiren 300 lots.\nA nivell professional ha estat necessària la intervenció de 2 conductors titulars i un acompanyant diàriament. Aquestes places s’han cobert amb un total de tres (3) persones diferents durant el 2020.\nLa despesa que representa la realització d’aquest servei es va pressupostar per al 2020 en 83.996,35€. Aquesta ha estat la despesa executada.\nFoto: Vehicles del transport adaptat.\nFoto: Treballador del transport adaptat.\nTel. 93 635 64 00 (Ext. 420)\nHorari d'atenció: dilluns a divendres 09:00-14:00 h.


Com perdre's seguint els rètols\nMOBILITAT AMB PROBLEMES\nCosta Brava, Costa Daurada i accessos a Barcelona concentren les deficiències de senyalització\nLa senyalització és un problema per als conductors catalans. Un estudi del RACC alerta de les deficiències a la Costa Brava i a la Costa Daurada. Els accessos i les sortides de Barcelona són l'altre punt negre.\nCARLES ARBOLÍ BARCELONA. 31/07/2011 00:00\n260x366 Al principal accés sud a Figueres des de l'antiga carretera N-II, que concentra tot el trànsit que ve de Girona, els conductors no reben cap indicació per anar a l'estació de l'AVE, inaugurada al desembre. / CÈLIA ATSET Al principal accés sud a Figueres des de l'antiga carretera N-II, que concentra tot el trànsit que ve de Girona, els conductors no reben cap indicació per anar a l'estació de l'AVE, inaugurada al desembre. / CÈLIA ATSET\nA partir de l'estudi que va fer el RACC sobre els problemes de senyalització a les carreteres i municipis de la Costa Brava i la Costa Daurada, l'ARA ha fet un recull de les principals deficiències de la xarxa viària catalana a partir de les informacions que ens han fet arribar els lectors i que es pot consultar a la pàgina web del diari - www.ara.cat -. El recull dels problemes més significatius constata fins a quin punt la senyalització encara és una assignatura pendent.\nLes entrades i sortides de la capital catalana concentren el màxim nombre de reclamacions dels conductors, entre les quals destaca especialment un punt: l'accés nord des de l'autopista AP-7, després del peatge de la Roca. Els conductors denuncien que la senyalització que indica per anar al port i l'aeroport és confusa per a qui no coneix els itineraris. En un altre cas, entrant per la Gran Via des del sud, el lector Josep Maria Canyelles explica que en un punt determinat, amb diversos túnels, hi ha un rètol lluminós que indica: "Compte amb el túnel d'Amadeu". "Sincerament, no sé quin de tots és el túnel d'Amadeu amb què he d'anar en compte". L'enllaç del Nus de la Trinitat també confon molts conductors, i també que el fet que els sentits de les rondes de Barcelona tinguin com a referència el Besòs i el Llobregat. "Em pregunto la cara que els deu quedar als turistes quan van en cotxe i es troben indicat el sentit Besòs i el sentit Llobregat", escriu Miquel Delclòs, de Sant Cugat del Vallès. Anar a la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) és un altre maldecap per als que no coneixen la zona.\nLa nova estació d'alta velocitat de Figueres, malgrat que encara funciona a mig gas, concentra un nombre important de queixes. Hi ha senyalització a l'autopista AP-7 i a la sortida del peatge, però a partir d'allà no hi és enlloc. Això fa que, quan segueixen la senyalització, molts conductors acaben a l'estació del tren convencional. "Els taxistes de Figueres s'estan fent d'or", diu el lector Jaume Folguera.\nTot i ser una nova carretera, l'eix entre Vic i Olot rep moltes denúncies de mala senyalització. "Si surts de Vic i vols anar a Olot has de seguir les indicacions de Ripoll, perquè si vas per allà on diu Olot acabaràs passant per la carretera vella", assenyala Sílvia Vilella. "Em perdo per agafar el túnel de Bracons perquè no està senyalitzat enlloc", afegeix Lia Mestre.\nNo són atribuïbles a la xarxa viària, però si la senyalització en molts punts és insuficient, l'ajuda de l'aplicació Google Maps no sempre és la millor solució. "El pont que està en construcció des de fa anys a Sant Andreu de la Barca surt al Google com si estigués acabat", es lamenta Albert Amat. O per exemple: "Quan busques al Google Maps la ruta Valls-Tarragona et dóna l'opció de passar per l'A-27, que és una autovia que en l'actualitat encara no està construïda", informa Oriol Magrané.\nSenyals que enganyen els conductors


35 Anys BBAA – Facultat de Belles Arts\nHomenatge a Cirici Pellicer i Santos Torroella\n25/04/2014 por InfoBBAA\nMNAC. SALES D’ART ROMÀNIC\nCentenaris d’Alexandre Cirici Pellicer i Rafael Santos Torroella. Seminari en dues sessions, organitzat conjuntament amb l’Associació Catalana de Crítics d’Art (ACCA)\nSessió Alexandre Cirici (29 d’abril):\n15.30 a 16 h: acreditacions\n16 h a 16.15 h: benvinguda i presentació a càrrec de Pepe Serra, director del Museu Nacional, i Joan Minguet, president de l’Associació Catalana de Crítics d’Art\n16.15 a 17 h: Narcís Selles, historiador de l’art: Alexandre Cirici, escriptura i praxi vital\n17 a 17.20 h: Ricard Bru, historiador de l’art: Cirici i l’art oriental a Catalunya\n17.20 a 17.40 h: Pilar Parcerisas, crítica i historiadora de l’art: La invenció de l'»art conceptual del sud»\n17.40 a 18 h: Pausa\n18 a 18.45 h: Tomàs Llorens, assagista i historiador de l’art: Alexandre Cirici i l’art dels 60\n18.45 a 19.05 h: Antoni Llena, artista: En record de Cirici Pellicer\n19.05 a 19.25 h: Antoni Mercader, historiador de l’art: De l’engranatge de rodes el·líptiques a l’embragament\n19.30 a 20 h: Taula conjunta per respondre les preguntes del públic\nSessió Rafael Santos Torroella (6 de maig):\n16.15 a 17 h: Jaume Vidal Oliveras, crític i historiador de l’art: Rafael Santos Torroella, la construcció d’un crític\n“Estrella de mar”, “espai panòptic”, “humanista”, “intel.lectual frontera”… Són imatges amb les que s’ha intentat definir la figura de Rafael Santos Torroella. Ell va desenvolupar una activitat plural: la poesia, el col.leccionisme, la docència, la gestió cultural… que construïren un model d’intel.lectual. És en aquest espai plural en que s’articula una nova manera d’entendre la critica d’art.\n17 a 17.45 h: J. F. Yvars, crític i historiador de l’art: A peu d’obra. La crítica i el crític\n17.45 a 18 h: Pausa\n18 a 19 h: Taula rodona Calidoscopi Rafael Santos Torroella: conduïda per J. Vidal Oliveras, amb Daniel Giralt-Miracle, crític i historiador de l’art, Francesc Fontbona, historiador de l’art, i Jordi Amat, filòleg i escriptor\nCategorías 35 Anys BBAA, Conferències, seminaris, cursosDeja un comentario\nSant Jordi a la Facultat de Belles Arts!!\n22/04/2014 por InfoBBAA\nAmb motiu de la diada de Sant Jordi, la Facultat de Belles Arts es complau en convidar-vos als següents actes:\n12:30h – Biblioteca de Belles Arts\nPresentació del Cartell de Sant Jordi 2014, a càrrec de la nostra benvolguda professora, artista i companya Cristina Broto.\nInauguració de l’exposició 12,6 m2 . Una col·lecció de llibres d’artista, coordinada per Maria Manadé, Eva Vila i Àngels Viladomiu Més informació[+]\n11:00 – 13:30h / 16:00 – 20:00h – Secretaria Facultat de Belles Arts\nIntercanvi de llibres d’art a la Facultat de Belles Arts, coordinat per Marta Insenser i gràcies a la Biblioteca de Belles Arts Més informació[+]\n18:00h – Sala d’exposicions. Facultat de Belles Arts\nInauguració de l’exposició Panorama. Una intervenció site specific a càrrec del col·lectiu d’artistes plàstics 13L Més informació[+]\nCategorías Actes, exposicions, inauguracions, 35 Anys BBAADeja un comentario\nIntercanvi de llibres d’art a la Facultat de Belles Arts.\n10/04/2014 por InfoBBAA\nIntervenció a la Biblioteca. Assignatura actituds interdisciplinàries, 2007\nGràcies a la Biblioteca de Belles Arts, celebrarem el dia del llibre organitzant un intercanvi de llibres d’art a la Facultat de Belles Arts.\nEl punt d’encontre serà la Secretaria d’Estudiants i Docència, de les 11.00 a les 13.30h i de les 16.00 a les 20.00h.\nTothom qui hi deixi un llibre d’art en podrà agafar un altre!\nUs convidem a participar en aquesta magnífica iniciativa per fer córrer la cultura i l’art!!\nRECORDEU, DIJOUS 24, de les 11.00 a les 13.30 i de les 16.00 a les 20.00, INTERCANVI DE LLIBRES D’ART\nResponsable MARTA INSENSER, Secretaria d’Estudiants i Docència\n12.6 m2 . Una col·lecció de llibres d’artista és la segona mostra de la col·lecció de llibres d’artista de la Biblioteca de Belles Arts de la Universitat de Barcelona. La primera fou a la sala d’exposicions de la Facultat de Belles Arts amb motiu de la celebració de Sant Jordi de 2007.\nLa mostra de llibres d’artista neix com una temptativa de mostrar les produccions d’aquesta dimensió artística des de diferents paràmetres.\nEn primer lloc com una col·lecció en procés, des de la col·lecció dels fons adquirits al voltant de l’any 2002 per a la Biblioteca d’Art, fins avui dia, a fi de crear una documentació real que doni recolzament i inspiració a projectes de llibre, des del desplegament d’exemples que recorren la intencionalitat més diversa. Tot i que aquests llibres reben a la Biblioteca la visita de professors i alumnes, i són consultats directament, ara els tornem a exposar parcialment amb la intenció de mostrar la seva pluralitat, des d’una prespectiva selectiva i disposats al llarg de 12, 6 m2 d’una taula que han preparat Maria Manadé, Àngels Viladomiu i Eva Vila.\nEncara que immòbils, exposats en multitud, són la representació d’instants de l’activitat artística i apassionada dels anys setanta fins a l’actualitat. Així com de la dimensió artística i editorial de Simon Cutts o Erika Van Horn de Coracle Press o de Leszeck Brogowski de les Editions Incertain Sens, entre d’altres.\nAquestes produccions són registres de diàlegs amb la realitat, amb l’entorn, amb l’acció, amb el videoart, amb la poesia concreta, amb la memòria.\nLa iniciativa de crear un fons de publicacions específiques de llibres d’artista neix l’any 2000 després de successives visites a la Fira del llibre d’artista i al Museu del llibre d’artista a Sant Yrieix la Perche a França, primer convidats com a Secció de Gravat de la Facultat i després com a col·lectiu 13L edicions. La riquesa i l’entusiasme d’aquest certamen per les edicions especials d’artistes va suscitar la necessitat d’incorporar a la biblioteca aquesta dimensió específica de produccions. A la tornada vaig començar a encarregar llibres de les edicions contemporànies que havíem vist i amb l’ajuda i la complicitat de Maria Manadé, cap de la Biblioteca de Belles Arts, vam iniciar el conjunt que actualment es pot consultar. Ara per ara, la col·lecció creix amb peticions de gran part de companys que se sumen a sol·licitar adquisicions i comptem ja amb 300 exemplars que constitueixen un corpus divers i ric de publicacions.\nPanorama: Una intervenció per la sala d’exposicions de la Facultat de Belles Arts\nSALA EXPOSICIONS FACULTAT DE BELLES ARTS\nDilluns 28/04/2014 – 18:00h\n28/04/2014 – 16/05/2014\nPanorama és una proposta de 13L, col·lectiu d’artistes plàstics que es va formar el 1998 i que desenvolupa els seus projectes sobretot en art gràfic, però també amb altres mitjans. El nostre vincle és l’esperit d’investigació i de col·laboració a l’entorn del llibre d’artista o els bookworks.\nAquesta intervenció site specific per a la sala d’exposicions de la facultat es planteja com una actuació que disposa els llibres com a eina i metàfora d’una distòpia viscuda i declarada, l’estat de precarietat permanent dels nostres tallers.\nEl llibre simbòlicament és instrument d’educació i divulgació des de sempre i per tant signe de la cultura i del coneixement. En una instal·lació com aquesta en què es mostra l’apilament dels llibres com estoc i enderroc, cal esmentar que el rere fons és una interrogació sobre el sentit de la cultura i la seva transmissió. De fet, nosaltres som agents d’aquesta esfera i en aquesta instal·lació es posa de manifest que els llibres no ocupen específicament el lloc que els hi pertany quant a genealogia, ordre del discurs i mobiliari. La reflexió gira entorn de la precarietat banalitzada de les coses, dels dies i dels espais que es transparenta com un sentit de contínua inestabilitat en l’escenari universitari que compartim.\n13L som: Eugènia Agustí, Pepa Busqué, Mercè Casanovas, David Curto, Montse Carreño+Raquel Muñoz, Gerard Espí, Enric Mas, Jessie Morin, Cristina Pastó, Eloi Puig, Rosa Tarruella, Alicia Vela, Eva Vila i Antònia Vilà.\nCategorías Actes, exposicions, inauguracions, Sala d'exposicions BBAA, 35 Anys BBAADeja un comentario\nFesta de cloenda TRIPLE MORTAL: taules rodones + paella + música\n13/03/2014 por InfoBBAA


Fórmula secreta (Tatiana Sisquella)\nTATIANA SISQUELLA Actualitzada el 14/01/2012 00:00\nL'altre dia una experta en la matèria m'explicava que la felicitat és la distància que hi ha entre el que tens i el que vols. Com més gran sigui la línia que separa aquests dos extrems, més gran serà la infelicitat que corres el risc de patir. I a la inversa: si el que tens i el que vols és molt semblant, és probable que vagis amb un somriure pel carrer des que surt el sol fins que es pon. Per tant, si volem la lluna, és probable que la sensació de frustració cada nit ens faci perdre la son. En canvi, si volem coses que més o menys estan al nostre abast, potser tard o d'hora estarem contents.\nLa mateixa economista em deia que, en molts casos, mesurem la nostra felicitat comparant-la amb la dels altres. "Crec que el meu veí es posaria un 8 en felicitat, i jo en canvi no em donaria més d'un 6 pelat". De sobte, el 6 baixa a un 5 sense possibilitat de setembre perquè creiem que el veí en qüestió és molt més feliç que nosaltres. El secret és, doncs, no suposar tant.\nI finalment, segons aquesta doctora, la ciència ha demostrat que per supervivència tots tendim a contestar que som més feliços del que realment som per així poder continuar trobant motivacions que ens facin aixecar-nos del llit cada matí. Aquí la natura es posa de part nostra. Per tant, si deixem de suposar que som els més tristos del veïnat, si tenim alguna motivació cada matí i si deixem de voler la lluna, tenim molts números d'obtenir una bona nota en l'examen de la felicitat. Ara bé, jo que no sóc ni doctora ni economista ni experta en res, trobo a faltar un detall en aquesta fórmula màgica. Estic convençuda que només quan ens permetem estar tristos, només quan acceptem que la tristesa és normal, lògica i sana, i deixem de demonitzar-la, només aleshores podrem aspirar a ser plenament feliços.


Trobada d’Animadors de Comunitat per reforçar la seva vocació\nL’Acadèmia Mariana va acollir el passat 7 d’abril una trobada dels Animadors de Comunitat amb la participació d’una vintena de persones per reforçar la seva vocació mitjançant la pregària i el diàleg.\nLes jornades de formació permanent del clergat reflexionen sobre la reforma protestant\nEl Bisbat de Lleida ha celebrat aquesta setmana les jornades de formació permanent del clergat que han tingut lloc a l'Acadèmia Mariana-Casa de l'Església.\nMontserrat acollirà el primer Aplec de mestres i professors cristians de Catalunya\nLes delegacions d’Ensenyament de les diòcesis amb seu a Catalunya i la Fundació Escola Cristiana de Catalunya organitzen per al proper dissabte dia 7 d’octubre el I Aplec de mestres i professors cristians a Montserrat.\nSeminari sobre els bisbes de Lleida d'origen mallorquí\nEls pròxims dies 6 i 7 d'abril se celebrarà un Seminari d'intercanvi científic, entre els Arxius Capitular de Mallorca i Capitular de Lleida, titulat Els bisbes de Lleida d'origen mallorquí. Dit acte tindrà lloc a Palma de Mallorca.


Subvencions del Programa de cupons a la gestió energètica. Departament d'Empresa i Treball\nAjuts a les PIMES manufactureres, que contractin un servei de gestió energètica a un proveïdor acreditat.\nEl Programa de cupons concedeix un ajut del 50% del servei energètic amb un màxim de 5.000€.\nL’import màxim destinat en aquesta convocatòria és de 200.000 €, per tant, es poden presentar aproximadament unes 40 sol·licituds.\nPer obtenir informació més detallada, es pot consultar aquest enllaç.\nUn requisit exigent d’aquesta convocatòria és que els proveïdors que vulguin participar en aquests ajuts hauran de disposar d’un o més professionals que compleixin els requisits per exercir l’activitat professional d’auditor energètic establerts en l’article 8 del Reial decret 56/2016, i també disposin del certificat vigent d’un títol professional en l’àmbit energètic, acreditat per l’Entitat Nacional d’Acreditació (ENAC) segons la norma UNE-ISO/IEC 17024/2012.\nEl professional o cap de projecte que desenvoluparà el servei que l’entitat beneficiària contracta al proveïdor és qui ha de complir els requisits professionals anteriorment descrits.\nA les empreses PIME amb establiment manufacturer a Catalunya amb un consum anual d’energia final superior als 500 MWh.\nPer obtenir informació més detallada, es pot consultar les bases reguladores: Resolució EMC/763/2019\nRESOLUCIÓ EMC/763/2019, de 22 de març, per la qual s'aproven les bases reguladores per a la concessió de subvencions per al Programa de cupons a la gestió energètica. (DOGC núm. 7842 publicat el 28/03/2019)\nRESOLUCIÓ EMC/736/2020, de 13 de març, per la qual es fa pública la convocatòria de l'any 2020 per a la concessió de subvencions per al Programa de cupons a la gestió energètica (ref. BDNS 499356). (DOGC núm. 8087 publicat el 17/03/2020)


Agenda Cultural de Menorca - SUMRRÁ presenta el seu seté treball al Menorca Jazz Festival\nSUMRRÁ presenta el seu seté treball al Menorca Jazz Festival\nMúsica. El grup gallec arriba a Menorca per presentar “7 visions”.\nSUMRRÁ - Mennorca Jazz Festival\nXacobe Martínez (contrabaix), Manuel Gutierrez (piano) i LAR Seguido (bateria) conformen Sumrrá, el grup gallec que arriba a Menorca per presentar el seu setè treball, “7 visions”. Un dels directes més sòlids del panorama musical del jazz nacional al Menorca Jazz Festival.\nGeneral: 7.50 €\nSocis i Escoles de Música: 3.00 €\nhttps://jazzobert.comReserva / compra d'entrades