Tema 4 - Qualitat de les dades  | Dissenys de Recerca (UB) | Unybook\nTema 4 - Qualitat de les dades (2016)\nTema 4 - Qualitat de les dades\nAl final del documento faltan explicaciones, esto es porque se tomaron a mano en clase.\nTema 4 – Qualitat de les dades Laura Rodríguez Mesa TEMA 4: QUALITAT DE LES DADES 1. BIAIXOS DE L’OBSERVADOR I FIABILITAT DE LES DADES Errors mecànics de registre Són aquells que es produeixen perquè el registre i l’observació es donen alhora, el registre de la informació es fa simultàniament a l’observació. És una tasca complexa i es poden cometre errors, per exemple, ‘’marcar on no toca’’. Són errors que acostumen a ser detectats quan es fan.\nErrors d’interpretació del sistema de categories Deriva de l’observador És la tendència que pot tenir un observador a desenvolupar versions de les categories de conducta.\nL’interpreta a la seva manera, el versiona i s’allunya de la definició original.\n- És fàcil de detectar si un altre observador recull informació simultàniament i es veu que hi ha discrepàncies.\nIdiosincràtic Deriva consensuada Hi ha tendència a desviar-se de les definicions originals, però de manera consensuada entre els observadors. Discuteixen les categories i desenvolupen versions que han estat acordades amb un alt grau.\n- És perillosa perquè no la detectaríem. La fiabilitat donaria igualment alta  hauríem de comparar amb un tercer observador Complexitat del sistema de categories Com més gran és un sistema, més difícil és diferenciar les categories i més difícil és saber on estan els límits.\n- La fiabilitat dependrà de la complexitat del sistema. Per tant, s’ha d’intentar construir un sistema bo però curt i amb les definicions clares.\nErrors perceptius Localització espacial de l’observador La situació on es col·loca l’observador determina el seu camp visual i el pot portar a cometre errors durant l’observació.\n- Es pot produir que l’observador no tingui accés a segons quines conductes pel lloc on s’ha posat.\nS’ha d’estudiar la situació que permet observar la conducta de la millor manera possible i sense cometre errors.\nLocalització temporal de l’observador La informació que tinc de les conductes del subjecte depèn de quan es faci la tasca de recollida de dades.\n1 Tema 4 – Qualitat de les dades - Laura Rodríguez Mesa Si les observacions es programen en un moment, les conductes a les que s’accedeixen són les que es donen en aquell moment o no es pot observar res més.\nEl moment que es tria és important per saber si s’observen les conductes adequades Duració de l’estímul Com menor és la duració d’un estímul, més gran és la dificultat d’observació de percebre’l.\n- A més duració, menys possibilitats d’error ja que detecto i percebo de manera adequada les conductes.\nEs recomana enregistrar amb vídeo si es produeixen esdeveniments molt curts Selecció de l’atenció La nostra atenció ve marcada pels nostres propis trets, si no tinc un sistema de categories clar es pot donar que prestem atenció a coses que no calen.\n- No és correcte que l’observador registri tot allò que a ell li crida l’atenció Efecte de concentració Quan sobre-avaluem un estímul del nostre camp visual amb respecte a altres estímuls que estan passant de manera simultània.\n- Ens centrem més en un en concret, i als altres que també s’estan produint no els hi donem tanta importància Efecte de contrast Quan hi ha diferències mínimes entre dos estímuls (molt similars) i apareix un tercer estímul que maximitza aquestes diferències. Aquest tercer estímul provoca que els vegi més diferents del que en realitat són.\nEfecte d’assimilació És l’efecte contrari de l’efecte de contrast. Hi ha dos estímuls que s’assemblen i, encara que hi ha diferències entre ells, no les percebem.\nEfecte d’halo No és com els altres errors, l’efecte halo té un component cognitiu i és més complexe. Consisteix en què els trets que sobresurten del subjecte que observo em contaminem l’observació: - Biaix cognitiu EXEMPLE: quan algú ens cau bé, li trobem qualitats de coses bones. // Si trobem una qualitat positiva en un subjecte, ja ‘’tot és positiu’’.\nS’atribueixen aspectes al subjecte en funció dels trets que posseeix.\nErrors deguts a les característiques de l’observador Efectes biosocials Es deuen a l’edat, sexe, ètnia, cultura... de l’observador.\n2 Tema 4 – Qualitat de les dades Laura Rodríguez Mesa Efectes biogràfics i psicosocials La historia personal de l’observador por afectar al registre, per exemple, la situació emocional d’ell en el moment de l’observació, o la seva ideologia.\nEfectes situacionals Un exemple seria que si estem una observació de moltes conductes alhora, i a més hi ha contaminació acústica, es poden cometre errors en el registre.\nEfectes d’expectància Es refereix a les expectatives i es produeix quan l’observador troba allò que desitja trobar i les dades s’ajusten molt bé a les expectatives que s’havia fet.  contrari a l’efecte serendipity (ex: Colon, que buscava Àsia i va trobar Amèrica).\n- Es pot fer l’error de forçar la investigació per tal que encaixi en la teva teoria o que els resultats demostrin el que pretens de manera deliberada  resistència a canviar la hipòtesis Per evitar tot el conjunt d’errors esmentats es pot fer que qui reculli les dades no estigui informat de l’objectiu ni de la hipòtesis de l’investigació o També podem definir exhaustivament les categories o entrenar als observadors.\no Entrenar als observadors 2. BIAIXOS DE L’OBSERVACIÓ I VALIDESA DE LES DADES Reactivitat La reactivitat és el canvi que es produeix en la conducta dels subjectes quan saben que estan sent observats. Els subjectes poden sobreactuar, mostrar-se agressiu... i això afecta a la validesa perquè la conducta que es presenta no és la que es volia observar.\nFactors que generen reactivitat: - - Observador: característiques de l’observador (trets físics).\no Com més diferències hi hagi entre l’observador i els subjectes, més es fixen aquests en l’observador i hi ha més possibilitat de reactivitat.\no Com més similituds menys possibilitat de reactivitat El subjecte: hi ha subjectes més susceptibles a modificar la seva conducta. Se senten més afectats per la presència d’un observador.\nTipus de conducta observada: hi ha conductes més sensibles que altres a la reactivitat, és a dir, més fàcils de modificar.\no Totes les conductes voluntàries són susceptibles a la reactivitat (hàbits, conducta verbal...) o Les conductes involuntàries no causen reactivitat (tics, conductes hormonals...) o EXEMPLE: si et persegueixen amb un ganivet no et pares a pensar què fer per quedar bé davant l’observador (córrer en cas de perill és una conducta involuntària) 3 Tema 4 – Qualitat de les dades Laura Rodríguez Mesa Com podem detectar si les conductes que estem observant són reactives i no espontànies (naturals)?  Aparició de conductes noves no previstes Canvis en la freqüència de les conductes Desaparició de conductes previstes Per evitar això podem fer que l’observador sigui ocult o utilitzar l’habituació (efecte de l’observador oblidat  l’obervador es torna un element més) La qualitat de les dades té 3 components que es complementen: fiabilitat, validesa i precisió.\n3. RELACIÓ ENTRE ELS TIPUS DE FIABILITAT La fiabilitat és el grau d’acord entre els registres d’un observador i els registres d’un altre (registres simultanis). A no ser que hi hagi deriva consensuada, gràcies a la fiabilitat hem de detectar si alguns dels observadors no està registrant bé les dades.\nHi ha diferents tipus de fiabilitat: Global: és el grau d’acord o la concordança de les mesures que han recollit els observadors.\no EXEMPLE: els dos observadors han enregistrar la mateixa freqüència de les conductes (mesures globals, com taxa, duració, freqüència…) o Quan em d’utilitzar la fiabilitat global? Quan per validar les hipòtesis de la investigació sigui pertinent treballar amb les mesures globals.\nPunt per punt: és el grau d’acord entre observadors punt per punt (per cada unitat de temps, cada punt és un segment) dins la sessió d’observació.\no Necessito saber què ha passat dins la sessió i veure a cada punt, en cada tall si hi ha acord entre els observadors (si quan l’observador 1 diu que ha passat A, l’observador 2 també ho diu).\no És un anàlisi intern o Quan utilitzarem la fiabilitat punt per punt? Quan per validar la hipòtesi d’investigació necessiti dades punt per punt de la sessió.\nSeqüencial: és el grau d’acord en els registres dels observadors en quant a l’ordre en el que s’estan produint les conductes (no cal veure si hi ha concordança entre cada punt de temps).\no És un anàlisi intern però només a nivell de transició.\no Quan utilitzarem la fiabilitat seqüencial? Quan el que ens interessa per validar l’hipòtesi sigui veure l’ordre en el que estan apareixent i si una conducta ve activada per un altre.\nEl que ens indica direccionalitat de les fletxes en l’esquema anterior és: - Si la fiabilitat punt per punt és alta, la global i la seqüencial serà alta.\nSi la fiabilitat global és alta, no es pot dir que la seqüencial ni la punt per punt ho siguin.\nSi la fiabilitat seqüencial és alta, es pot dir que la global serà alta però no la punt per punt.\n4 Tema 4 – Qualitat de les dades Laura Rodríguez Mesa 4. PRECISIÓ I FIABILITAT - PRECÍS: el que peso en una balança s’apropa molt al que pesa realment.\nFIABLE: cada cop que peso una cosa en una balança em dóna el mateix.\nSi comparem els registres de dos observadors MOLT BONS busquem la fiabilitat, però si comparem els registres d’un observador estàndard amb un molt bo busquem la precisió.\nEn la metodologia observacional la validesa és un problema metodològic, no estadístic, i no es mesura quantitativament (és un problema de coneixement).\n- Es pressuposa quina es la conducta que s’ha d’observar i que el sistema de categories és una bona resposta per a aquella conducta.\nSi no faig interferències de la conducta (només observo informació del comportament objectiu) no cal la validesa.\nSi el meu sistema de categories em dóna una bona resposta, no necessito la validesa.\nConcepte d’error L’error es defineix com la diferència entre el que s’obté (mesura obtinguda  O) i lo real (mesura verdadera  V). Aquesta diferència pot ser: Positiva: la mesura que he obtingut és més gran que la mesura verdadera, per tant, he enregistrar més informació de la que s’ha produït. Error per excés.\nNegativa: la mesura que he obtingut és més petita que la mesura verdadera, per tant, s’ha registrat menys del que realment ha succeït. Error per defecte.\nNul·la: en cas de que l’error fos zero, vol dir que no hi ha cap tipus d’error.\nError qualitatiu En el cas que hi hagi un error de tipus quantitatiu per excés (sobreestimant) es aconsellable fer un anàlisi qualitatiu, on s’analitza se manera seqüencial (internament). L’error quantitatiu només el puc obtenir quan treballem amb mesures globals.\nSi faig un anàlisi de tipus qualitatiu (intern) pot passar que: - La conducta passi o que no passi (Mesura V).\no Si passa, l’observador pot registrar-la o no (Mesura O) 5 Tema 4 – Qualitat de les dades Laura Rodríguez Mesa o Si passa i l’observador la registra, tinc un error de tipus 0 o Si passa i l’observador no la registra, tinc un error de tipus -1 (no l’ha registrar quan estava passant realment, és un error per defecte, per omissió).  error de comissió o Si no passa i l’observador no la registra no hi ha error (error 0).\no Si no passa i sí la registra l’error és +1 (per excés)  error de cognició Un error de comissió comporta un error de cognició.\n5. FIABILITAT GLOBAL Coeficients de correlació Es pot mirar si les observacions obtingudes per l’observador 1 i les de l’observador 3 correlacionen. El coeficient prendrà valors entre 0 (absència de fiabilitat) i +1 (fiabilitat màxima).\nCorrelació lineal de Pearson - On S12 és la covariància entre les mesures obtingudes per l’observador 1 i les obtingudes per l’observador 2.\nS1 i S2 són les desviacions tipus de O1 i O2.\nPer exemple... Dos observadors (O1 i O2) simultanis han obtingut la taxa d’una categoria al llarg de 12 sessions: 6 Tema 4 – Qualitat de les dades Laura Rodríguez Mesa La correlació és alta i positiva. Hi ha una concordança entre observadors propera al màxim (1).\nPerò aquest coeficient tan sols indica acord entre observadors quan la recta de regressió entre les puntuacions O1 i O2 tenen una ordenada en l’origen igual a 0.\nPer tant, no sempre es pot tenir en compte la correlació com a índex de fiabilitat. Per tenir en compte que la correlació és indicador de la fiabilitat es fa una prova de significació amb el supòsit següent: - Necessitem a = 0 per poder dir que la correlació és fiable.\n7 Tema 4 – Qualitat de les dades Laura Rodríguez Mesa Si a = 0, aleshores a l’equació de la recta de regressió: Per esbrinar la diferencia entre el valor obtingut amb les nostres dades de ‘’b’’ i el valor teòric obtingut (en cas que a = 0): -0’57 < 2’23, en conseqüència, res s’oposa en acceptar la hipòtesis nul·la (Ho) i, que la diferencia entre la pendent de la recta ‘’b’’ i la ‘’b teòrica’’ no és estadísticament significativa.\nDonat que el valor de la ‘’b teòrica’’ prové del supòsit que ‘’a = 0’’, aleshores es pot dir que el valor de ‘’a’’ (ordenada en l’origen) no difereix estadísticament de zero.\nAixò es el que es volia esbrinar per tal de decidir si el valor de correlació obtingut entre les puntuacions de O1 i O2 es podia considerar un valor de fiabilitat entre ambdós observadors i, per tant, si ‘’a’’ és nul·la que cap observador sobreregistra en relació a l’altre.\nCorrelació intraclasse de Berk 8 Tema 4 – Qualitat de les dades Laura Rodríguez Mesa 6. FIABILITAT SEQÜENCIAL Per avaluar la fiabilitat seqüencial n’hi haurà prou en esbrinar si correlacionen les freqüències de transició obtingudes pels observadors. EXEMPLES: 9 Tema 4 – Qualitat de les dades Laura Rodríguez Mesa 7. FIABILITAT PUNT PER PUNT Matriu de confusió 2x2 respecte a una unitat de conducta 10 Tema 4 – Qualitat de les dades Laura Rodríguez Mesa Matriu de confusió ‘’ m x m’’ amb totes les categories: matriu amb totes les categories alhora.\n- m = número de categories 11 Tema 4 – Qualitat de les dades Laura Rodríguez Mesa 8. AVALUACIÓ DE LA FIABILITAT PUNT PER PUNT ENTRE OBSERVADORS Índex d’acord entre observadors Kappa 12 Tema 4 – Qualitat de les dades Laura Rodríguez Mesa 9. COEFICIENTS DE PRECISSIÓ PUNT PER PUNT SENSIBILITAT de l’observador fal·lible: proporció d’unitats de temps en les que registra la conducta quan aquesta veritablement succeeix.\nESPECIFICITAT de l’observador fal·lible: proporció d’unitats de temps en les que no registra la conducta quan aquesta veritablement no succeeix.\nDissenys de Recerca - Tema 4 - Qualitat de les dades (2015) Apunte\nDissenys de Recerca - Tema 3. Qualitat de les dades (2017) Apunte\nDissenys de Recerca - TEMA 3- QUALITAT DE LES DADES (2018) Apunte\nDissenys de Recerca - 3era part - Qualitat de les dades (2018) Apunte


Button primer a una sessió "pesada" :: FormulaRapida.net\nFormula Ràpida > Button primer a una sessió "pesada"\nJenson Button ha estat el més ràpid a la segona sessió d'entrenaments lliures del Gran Premi de Mònaco, amb els seus pneumàtics tous. Una sessió que s'ha acabat abans del previst per culpa de la pluja.\nDesprés de Button s'ha situat el francès Romain Grosjean (Lotus), a 392 mil·lèsimes, però amb els pneumàtics més durs.\nPer la seva banda, Fernando Alonso ha acabat en la quarta plaça a 915 mil·lèsimes de Button i just darrere del seu company d'equip, Felipe Massa.\nPedro Martínez de la Rosa, igual que en la primera sessió, ha estat vint-i-tresè.\nEl Gran Premi es presenta apassionant, tenint en compte que fins ara hi ha hagut cinc vencedors diferents en les cinc curses disputades. Un dels favorits és el francès Romain Grosjean. El pilot de Lotus és un dels candidats a la victòria en el complicat traçat del cicuit urbà de Montecarlo.\nSergio Pérez: "Les condicions no eren ideals per fer la feina però mirem bé en el mullat, llavors això és positiu. En el sec hi ha algun treball per fer, que no fem servir al matí. No obstant això, sóc confident com aquest matí nosaltres érem molt ràpids , el cotxe funciona bé i penso que podem ser competitius en la qualificació el dissabte. "\nPedro de la Rosa: "Avui realment ha estat un dia estrany, perquè, de les tres hores i que normalment disposem només he fet dues tandes completes. Els altres dos intents no he pogut aprofitar-los. Al matí m'he trobat un núvol de fum al túnel i la bandera vermella ia la tarda s'ha posat a ploure. Així que ha estat un dia productiu per el poc que hem pogut rodar, i tots els canvis que hem incorporat a la tarda han suposat una millora important. Però la veritat és que m'hagués agradat rodar més, sobretot perquè en aquest circuit, com més voltes des, més millores. De cara a dissabte el que busquem és continuar millorant el cotxe i intentar classificar-nos una miqueta més endavant. Aquí és difícil, però no impossible ".\nNarain Karthikeyan: "Al matí hem fet moltes voltes i hem pogut provar diverses coses diferents al cotxe. L'equilibri del cotxe era bo ia la tarda volíem donar el següent pas però les condicions no han estat les millors i no es podia pilotar al límit. Malauradament no hem pogut aprofitar tot el temps de pista que haguéssim volgut però no hem volgut arriscar sortint sota la pluja i hem optat per quedar-nos en el garatge. Sembla que les coses prometen de cara a dissabte i esperem trobar-nos amb una pista seca que ens ajudi a aconseguir un resultat positiu ".\nLuis Pérez-Sala, Team Principal: "Avui els entrenaments han anat bé encara que ens hauria agradat poder aprofitar més el temps però la pluja no ho ha permès. Però això és igual per a tots. Estic satisfet perquè aquest matí el cotxe s'ha comportat correctament , especialment els frens i la temperatura, que són els punts en els que potser patim més quan vam rodar amb temperatures elevades. A més, hem estat còmodament dins del 107% amb els mateixos pneumàtics i això és positiu. A la tarda hem preferits ser més cauts ja que les condicions no eren massa bones. Aquest és un circuit delicat, en el qual mai saps què et pot passar, però en general estic satisfet amb el desenvolupament de la jornada i el treball de l'equip i els pilots ".


Unitat de llarga estada: Per al tractament rehabilitador, de cures de manteniment i de prevenció de complicacions, i com a suport per a persones grans amb malalties cròniques de llarga evolució que han generat incapacitats funcionals, amb l'objectiu d'aconseguir la màxima autonomia que permeti la situació de la persona malalta. Inclou l'atenció a persones amb demència avançada o amb algun altre trastorn cognitiu de tipus crònic. Unitat de mitjana estada – convalescència: Per restablir les funcions o activitats que hagin estat afectades per diferents patologies. Atén persones grans amb malalties de base que necessiten una recuperació funcional després de patir un procés quirúrgic, mèdic o traumatològic. Unitat de mitjana estada – cures pal·liatives: Ofereix tractament pal·liatiu i de confort a pacients amb malalties inguaribles en fase avançada i terminal, tant oncològiques com no oncolòqiques. Els objectius són el control dels símptomes i el suport emocional a la persona malalta i la seva família. Unitat de mitjana estada polivalent: Poden atendre indistintament pacients convalescents o de cures pal·liatives. Unitat de tractament de la sida: Atén específicament pacients en fase terminal per sida.\nHospital de dia sociosanitari: Són serveis per a l'atenció de pacients sociosanitaris que no requereixen ingrés. Ofereixen assistència interdisciplinària, i els pacients amb malalties i incapacitats físiques o cognitives hi van durant el dia per rebre tractament i tornar després al seu domicili.El tractament inclou cures d'infermeria, administració de medicació i reeducació motriu amb fisioteràpia i ergoteràpia, així com diverses modalitats de treball intel·lectual i corporal: teràpia ocupacional, psicoestimulació, orientació a la realitat i teràpia recreativa.Es poden usar després de l'alta d'un centre sociosanitari, per perllongar el tractament subministrat en una unitat de convalescència, o bé per evitar l'ingrés prematur. Unitat d'avaluació integral ambulatòria (EAIA) en geriatria, en cures pal·liatives i en trastorns cognitius: Realitza una avaluació integral per arribar a un diagnòstic clínic que, a més, valora les capacitats i necessitats dels pacients, per tal de dissenyar un pla d'intervenció global. És una eina de suport especialitzada per a l'atenció primària i altres xarxes sanitàries i sociosanitàries.\nUnitats funcionals interdisciplinàries sociosanitàries (UFISS) geriàtrica, de cures pal·liatives, mixtes i respiratòria. Ofereixen serveis sociosanitaris adreçats a col·lectius específics o al tractament de problemes que requereixen una atenció concreta dins l'àmbit de l'atenció sociosanitària. Actuen com equips de suport a nivell hospitalari i n'hi ha de diverses tipologies, en funció dels pacients:\nMixtes: tant per a pacients geriàtrics, com terminals o de cures pal·liatives. Equips de suport en el domicili. Programa d'atenció domiciliària- equips de suport (PADES): Són equips sanitaris de valoració i suport a domicili formats, com a mínim, per un metge o metgessa, dos o tres infermers i un treballador o treballadora social. Donen suport a l'atenció primària en aquells casos a domicili complexos que es beneficien de la interdisciplinarietat i l'especialització. A més de realitzar atenció integral directa, tenen un paper important en la gestió de casos complexos, en la coordinació de recursos entre nivells assistencials.\n[3,27 MB ] Document que recull la informació dels diferents recursos sociosanitaris que dediquen la seva activitat d'una forma específica o majoritària a l'atenció a les persones que es troben en situació de malaltia avançada i terminal. Directe a


L'esquerra veu criminalització de la protesta en la sentència per l'ocupació de la Conselleria\nA. Agüera | 17 setembre 2014\nPalma local juicio 44 encausados por conselleria de educacion fotos Teresa Ayuga\nDistintes veus de l'esquerra coincidiren ahir a qualificar d'excessives les mesures imposades als estudiants que l'any 2012 ocuparen pacíficament la seu de la Conselleria d'Educació.\nD'una banda, el grup MÉS reiterà la solidaritat amb els 44 joves condemnats, i mostrà alleugeriment pel que fet no hagin d'ingressar a presó per un tema com aquest.\n“Ens alegram que aquests al·lots i al·lotes no entrin a presó, que era el que demanava l’acusació particular, exercida per l’advocacia del Govern, cosa que trobàvem un excés absolut. Tot i això, haver imposat una multa de 30.000 euros a un grup d’estudiants, alguns menors aleshores, per ocupar pacíficament la Conselleria d’Educació ens sembla excessiu”, declarà el diputat David Abril.\nEls ecosobiranistes consideren evident “l'afany desmesurat” dels populars de criminalitzar els moviments socials i les protestes contra les seves polítiques, i critiquen que els conservadors hagin usat aquest tema durant molt de temps com una mena de cortina de fum per a “tapar” les retallades i la imposició de la seva política educativa.\n“Els al·lots i al·lotes que ocupen un edifici no estan fent cap mal, com tampoc fan cap mal els docents que fan vaga o que defensen el dret a l’educació d’altres maneres”, declarà Abril.\nFuncionaris i recurs\nPer la seva banda, Esquerra Unida (EU) tampoc no comparteix la sentència del tribunal contra els joves que ocuparen la Conselleria, en el sentit que els responsables de la Conselleria haurien d'haver fet el possible per a minimitzar els incidents i resoldre l’ocupació d’una manera més tranquil·la.\n“El PP de Bauzá està obsessionat a evitar les protestes i no dubta en reprimir-les amb tots els mitjans al seu abast”, asseguren al partit que coordina Manel Carmona, on també animen els estudiants condemnats a, si tenen la possibilitat de fer-ho, encara que sigui recollint donatius, a presentar recurs davant la sentència, per suposar un “precedent molt perillós contra la llibertat d’expressió”.\nCondemnats per desordre públic els joves que ocuparen la Conselleria d'Educació\nEls encausats d'Educació reben el suport de més de 250 persones a les portes dels jutjats\nEls encausats per entrar a la Conselleria, a la barra amb el suport de tota la comunitat educativa\nEsta clar que el que han volgut fer és un castic exemplar.\nCom quan abans, penjaven els caps tallats a l'entrada de les ciutats: Si te portes malament, te passarà això!!!\nS'ha de demanar una rectificació.\nAcusador: l'Estat espanol\nJutges: l'Estat espanol\nAcusats: Joves nacionalistes.\nRes queda con-dret a Españistan i es que manejan el poder i la justìcia estàn trebucads, això es de pena i de vergonya, ha ha, un estat de dret? serà pel nacionalisma espanyol.\nEs va dir no fa molt que, els nacionalisma que ataca el nacionalisma català, es un nacionalisma molt mès ferotge que el nacionalisma que ataca, i molt mès violent, fan sabonera, i aixì i tot, els hi estam fugint de les mans.\nA arribat l'hora de partir, qui viu amb locos, acaba loco.


"Reclamem un feminisme generós que sigui inclusiu, no excloent" | Diari de Tarragona\n"Reclamem un feminisme generós que sigui inclusiu, no excloent"\nEntrevista a Montse Castellà, cantautora ebrenca, membre de Les Kol·lontai en el festival Barnasants\n26/01/2017 09:05 | Actualizado a 21/05/2017 16:53\nImatge de les quatre membres de Les Kol·lontai, amb la Montse Castellà (segona per l'esquerra). Foto: Cedida\nMontse Castellà (Tortosa, 1976) cantautora que en la seva formació va estudiar cant i guitarra i ha participat en diversos festivals de cançó pròpia. Enguany torna a actuar alBarnasants, on junt amb Sílvia Comes, Meritxell Gené i Ivette Nadal formen Les Kol·lontai, en honor a la revolucionària i feminista russa Aleksandra Kol·lontai. Aquest dissabte, dia 28, faran el concert Cançons Violetes al Casal la Violeta (20 h) d’Altafulla.\n- Com sorgeix la idea de fer el concert de Les Kol·lontai?\n- Aquest any el director del festival Barnasants, Pere Camps, ha volgut dedicar-lo al feminisme i el centenari de la revolució russa. En aquest context, Aleksandra Kol·lontai va ser la primera dona del món en ser ministra i ambaixadora.\n- Desconeixia la seva figura.\n- Es tracta d’una dona intel·lectual que va ser clau a la revolució però que va ser apartada pel seu vessant feminista. També va fer la primera llei d’avortament.\n- Parli’m del concert.\n- El títol de l’espectacle és Cançons Violetes, i interpretem temes feministes per la llibertat i la igualtat. La figura de Kol·lontai és el fil principal, l’essència, però algunes lletres són d’artistes com Montserrat Roig, Montserrat Abelló, Marina Garcés, Rosa Regàs, Zoraida Burgos i Rosa Fabregat, entre altres.\n- Entenc que vostès quatre fan la composició melòdica.\n- Hi ha algunes cançons anteriors del nostre repertori com a cantautores, però la majoria són obres de nova creació. En total, hem comptat amb lletres d’una quinzena de dones artistes. En l’àmbit instrumental, només estem nosaltres quatre a l’escenari.\n- Alguns títols que la gent pugui reconèixer?\n- Hi ha el poema 'Jo sóc l’altra Tu ets jo mateixa' de Maria-Mercè Marçal, que interpreta Meritxell Gené. El text 'Decidim' de Sílvia Bel Fransi, que musicalitza Sílvia Comes. El poema 'Diacrític' de Mireia Calafell, que ha treballat Ivette Nadal. I jo amb un tema meu, 'Revolució'.\n- També es destaca a la música xilena Violeta Parra.\n- És un altre dels eixos del Barnasants d’enguany pel centenari del seu naixement. Va ser un símbol molt important de la música llatinoamericana del segle XX. Només puc avançar que també la tindrem present al concert.\n- El missatge reivindicatori és clar.\n- Sí, però d’una manera generosa. Per a mi el feminisme ha de ser inclusiu per a tots els éssers humans, mentre que el masclisme és excloent amb les dones. Em refereixo a un feminisme en positiu, universal i revolucionari perquè vol incloure tothom.\n- Quines inquietuds sorgien quan preparaven el concert?\n- Sobretot diverses maneres d’abordar el feminisme, perquè les quatre cantautores tenim diferents edats i estils. Hi ha una més poètica, una altra més reivindicativa, una amb un estil més pop-rock. L’important és que es recupera el contingut del discurs de Kol·lontai, que encara és actual.\n- No s’ha progressat suficient en la lluita del feminisme.\n- El Parlament rus acaba de donar llum verda per aprovar una llei que permeti pegar la dona una vegada l’any. Kol·lontai es deu estar removent a la tomba. No a tots els països hi ha hagut el mateix progrés o involució. Ara als EEUU venim d’un president negre i proactiu amb la reivindicació feminista. Davant la possibilitat que hi hagués la primera nord-americana presidenta, hi ha un home xenòfob i masclista. Tot el que s’havia avançat, s’ha reculat de cop.\nEllas se vacunan más que ellos en Tarragona


Instal·lació de Linkat 11.4 en un servidor IBM System x3650 M4 7915 :: Linkat :: GNU Linux\nInstal·lació de Linkat 11.4 en un servidor IBM System x3650 M4 7915\nEnviat: 30/Set/2013 - 17:58\nHem comprat una nova màquina per fer de servidor de centre (LDAP i carpetes dels usuaris).\nAquesta màquina equipa disc dur de 2.2" SAS, que ja he comprovat que la LInkat 4 no reconeix.\nLa insta·lació amb Linkat 11.4 sembla iniciar-se, però nova gaire lluny, doncs es queda la pantalla negre, malgrat indicar-li la resolució que es recomana (1024 x 768).\nAlguna pista del que pot passar?\nEnviat: 01/Oct/2013 - 16:06\nUna dada més: avui he fet una prova d'instal·lació amb OpenSuse 12.2 i a anat de perles. La llàstima és que després no he pogut aplicar els paquets específics per la configuració de servidor (preparats pel la versió 11.4).\nAixò de que la pantalla aparegui negre deu ser una obvietat, però fa la punyeta. Em va passar una vegada amb una màquina de sortida a monitor amb VGA o bé amb DVI. Resultava que amb VGA es quedava negre tot just iniciar la instal·lació. Però aquí no és el cas, amb només sortida VGA.\nBé, a veure si algú té alguna ocurrència genial!\nEnviat: 02/Oct/2013 - 09:12\nA la web de SUSE explica les coses que s'haurien de fer quan tens problemes amb el vídeo durant la instal·lació.\n1. Escriure nomodeset\n2. Pressionar F5 i seleccionar - safesettings\n3. Fer la instal·lació amb el run level 3 -- Afegir un 3 a l'entrada del GRUB.\nA veure si t'arrenca amb alguna d'aquestes opcions.\nEnviat: 03/Oct/2013 - 16:48\nEfectivament, amb la primera opció que m'has proposat (mode text) he pogut progressar.\nAra, però, se'm presenta un altre problema: no em reconeix aquest disc dur SAS de 2.2". Havia pensat en 2 alternatives:\na) Deixar la instal·lació del OpenSuse 12.2, que si m'havia funcionat, i completant el programari i serveis que em calen per tal que faci de servidor\nb) Anar directament amb Ubuntu 12.04 LTS (o el que vosaltres creieu que em convé) i complementar-lo com calgui, suposant que encara no estigui disponible en curt termini la versió servidor.\nEm poso a les vostres mans, perquè teniu més coneixement que ningú per aconsellar-me. Tingueu en compte que aquesta màquina la destinarem a utilitats molt concretes:\n- Servidor LDAP, identificació d'usuaris (només per usuaris Linkat, no fa de servidor d'usuaris Windows, que estan com Workgroup)\n- Emmagatzema, per tant, les carpetes particulars dels usuaris, a /home, que importa l'usuari quan es valida a la màqui9na client\n- No fem servir per res el muntatge previst de les unitats R, S i T\n- La gestió d'usuaris no la fem amb GUS, sino amb uns scripts en perl que van de meravella per crear els usuaris, permisos i les carpetes que volem per defecte.\n- El servidor de comunicacions el fa una altra màquina\nIndico tot això perquè potser estendre l'Ubuntu (o OpenSuse) bàsic per transformar-lo en aquest servidor no resultarà massa complicat, i no caldrà esperar la versió servidor del Linkat 12.04. És per això que us demano consell i, en tot cas, alguna orientació bàsica del que em cal per aconseguir-ho.\nGràcies per endavant. Salut!\nEnviat: 03/Oct/2013 - 22:18\nHas avaluat la possibilitat d'utilitzar alguna solució de virtualització tipus VirtualBox o bé Proxmox?\nT'ho comento perquè la compatibilitat de hardware la deixes en un altre sistema operatiu. En el cas del Virtual Box et caldrà tenir instal·lat un sistema operatiu base, com ara l'opensuse 12.2 o bé la Ubuntu 12.04. A partir d'aquí instal·les el Virtual Box i per tant virtualitzes el servidor 11.4\nProxmox (http://www.proxmox.com/) ja ho porta tot (el sistema operatiu i la solució de virtualització KVM). A partir d'aquí, i via web pots fer la instal·lació del sistema que t'interessi, en aquest cas el servidor 11.4.\nEnviat: 04/Oct/2013 - 11:17\nPerò, interposant la màquina virtual, no anirà en detriment del rendiment? Aquesta màquina tindrà una càrrega d'usuaris important (poden concòrrer més de 60)\nSembla més senzill partir d'una versió actual de SO i complementar els paquets que calgui, no?\nBé, ho aniré rumiant. Fins i tot tinc una mica de marge per fer proves (no em puc esperar mesos però si alguna setmana)\nEnviat: 24/Oct/2013 - 12:23\nHem instal·lat el OpenSuse 12.3 al servidor IBM, afegint-hi els paquets de servidor LDAP i servidor NFS, i activant el servei. Fins aquí cap problema.\nPerò les màquines client no veuen aquest servei. Fa falta configurar alguna cosa més per fer operatiu LDAP?\nEnviat: 24/Oct/2013 - 12:43\nS'han de configurar els serveis LDAP i NFS al servidor i després configurar-los també als clients. Amb l'instal·lació dels paquets no és suficient.\nDes del YaST pots realitzar la configuració del LDAP i NFS. Agafa una Linkat edu 11.4 com a referència per veure la configuració.\nJo provaria abans el rendiment del servidor en màquina virtual i si veus que no funciona com vols, configurar el servidor a la 12.3.\nEnviat: 24/Oct/2013 - 15:59\nAquesta configuració que comentes ja l'he fet al servidor (domini, base de dades, punt muntatge, ...). Quan vaig pel client, aquest no és capaç de veure aquest servei LDAP que ofereix el servidor.\nProvaré el que em suggereixes, de la màquina virtual.


Calories de formatge parmesà\nLa gent sol dir que el formatge és el cap de tot. Potser, un pot estar d'acord amb això: el formatge s'utilitza tant com a producte separat com a complement a un plat. A més, el parmesà s'utilitza constantment com a pols, de manera que podem dir que va fins i tot amb els reptes: espècies. Llavors, què és el formatge tan famós i quin és el contingut calòric del formatge parmesà? Es tracta d'aquestes preguntes que avui cercarem respostes.\nParmesà. Contingut calòric i composició\nEl parmesà és molt ric en macro i microelements. Es compon de: potassi, magnesi, calci, fòsfor, sodi, coure, ferro, manganès, seleni, zinc. També el formatge és ric en vitamines, com ara: vitamina A (retinol), K (filloquinona), D (calciferol), B1 (o tiamina), B2 (riboflavina), E (tocoferol), niacina (PP o B3), B5 (àcid pantotènic), B6 (piridoxina), àcid fòlic, colina, B12 (o cianocobalamina).\nEl contingut calòric de les mitjanes de formatge és de 392 kcal per cada 100 grams. Però tot i això, el cos parmesà és molt absorbit. Es considera un producte baix en calories entre formatges durs. I és per això que sovint s'inclou al menú de dieta.\nAparença i aplicació\nEn aparença, el formatge és un cilindre ample i pla amb arestes lleugerament arrodonides. A més, l'aroma del formatge parmesà ha de ser afruitat i dolç, i el color groc. El formatge és una estructura granulosa escamosa, molt seca, fràgil i dura, per la qual cosa és senzillament impossible tallar-la amb plats. Per tallar formatge, utilitzeu un ganivet especial amb un maneig còmode i un final afilat. Amb l'ajuda d'això, un petit tros de xips es trenca simplement de tota la peça.\nEl parmesà no té cap component artificial. El formatge té un sabor delicat, un sabor picant i ric. A Itàlia, és habitual consumir parmesà amb vi negre, que ajuda a obrir notes fines de formatge. A més, el formatge es frega i s'afegeix a diversos plats en aquesta capacitat: plats de carn, risotto, pizza, tot tipus de salses, amanides. Fins i tot algunes postres es serveixen amb parmesà, per exemple, es cuinen formatges de formatge o de fruita. Un postre molt inusual, i molt menys una bomba de gran caloria, petites trossos de parmesà cobertes de xocolata. Proveu-ho! Gaudeix del teu parmesà!\nNutrició adequada amb gastritis\nNutrició adequada per baixar de pes: menú de dieta durant una setmana\nEl paper dels àcids oleics en el cos humà\nQuè causa la manca de proteïnes?\nL'api com a remei per perdre pes\nDamiani - joies i joies per a dones\nGerd de cara i cabell\nLa llet materna és el millor aliment per al bebè\nPesto i gambes\nRoba interior eròtica per a dona\nDiverses receptes per cuinar plats magres\nTocant versos de llàgrimes a la darrera convocatòria-2017\nAmanida de blat de moro, pebrot i alvocat\nCom decorar una parcel·la de jardí amb les vostres pròpies mans\nPreparació de deliciosos peixos sota marinada\nLa importància de la formació autogènica per al funcionament normal del cos\nCom ensenyar a un nen a dormir a la seva habitació\nMelmelada de grosella negra\nNutrició per a dones durant l'exercici al gimnàs\nCom aprendre a bromes o els fonaments de l'enginy


Santamaría, la 'presidenta en funcions' de la Generalitat, visitarà Catalunya el dia 24\nLa número dos de la Moncloa participarà en la inauguració de la Trobada d'Economia de s'Agaró\nLa mà dreta de Rajoy ha mantingut un perfil baix des que es va aplicar el 155 per "no ferir sensibilitats"\nMadrid - Dijous, 16/11/2017 | Actualitzada 17/11/2017 - 13:54\nSoraya Sáenz de Santamaría, vicepresidenta del Govern central, ministra d'Administracions Territorials i presidenta de la Generalitat en funcions, encara no ha anat a Catalunya des que es va començar a aplicar l'article 155 (el dissabte 28 d'octubre). Santamaría, en què Mariano Rajoy va delegar les competències de Carles Puigdemont, ha volgut tenir un perfil baix respecte a Catalunya per "no ferir sensibilitats", afirmen fonts del Govern central. Aquestes primeres setmanes no ha volgut utilitzar el despatx que va obrir en els temps de l'operació diàleg ni tampoc parlar més del compte de com es desenvolupa la intervenció de la Generalitat. Cada divendres fa un informe de la marxa del 155 al Consell de Ministres, però no s'ha filtrat ni un sol detall del contingut.\nLa campanya electoral està a tocar i hi participarà, segons fonts del PP, però abans anirà a Catalunya a un acte que ja tenia tancat abans de l'aprovació del precepte constitucional. Es tracta de la Trobada d’Economia de s’Agaró, que ja va per la 22a edició. Santamaría la inaugurarà el divendres, 24 de novembre, a la tarda i l'endemà serà el ministre d'Economia, Luis de Guindos, qui la clausurarà.\nBermúdez de Castro, també discret\nSegons fonts governamentals a Madrid i a Barcelona, la presidenta de la Generalitat en funcions no té cap intenció d'aparèixer pel Palau en aquest període. Tampoc ho ha fet fins ara, asseguren les mateixes fonts, el secretari d'Estat per a les Administracions Territorials, Roberto Bermúdez de Castro, número dos de Santamaría en aquest ministeri. La vicepresidenta el va enviar immediatament a Barcelona a supervisar el desplegament del 155 i ho està fent “amb molta discreció” i “mantenint reunions amb representants de les conselleries en unes dependències de la Generalitat”.\nLlevat dels problemes puntuals que han transcendit a la Conselleria d'Exteriors (de passivitat per desmuntar el Diplocat), els alts càrrecs i els funcionaris catalans estan col·laborant amb normalitat amb el Govern central. Un fet que ha sorprès la Moncloa. Rajoy se n'ha arribat a felicitar al Congrés.\nRajoy delega en Santamaría la intervenció de Catalunya\nEl Govern inicia aquest dilluns el desembarcament a la Generalitat\nTemes: Article 155 de la Constitució Soraya Sáenz de Santamaría Independència de Catalunya


Catòlics, protestants i ortodoxos, units sota una mateixa causa - Arquebisbat de Barcelona\nCatòlics, protestants i ortodoxos, units sota una mateixa causa\nLa conferència ‘Viure com a cristians, un desafiament’, a càrrec del bisbe auxiliar de l’Arxidiòcesi de Grècia, Mons. Athanasio, va establir els punts en què les diferents religions cristianes han de partir per assolir la unitat\nLa Basílica dels Sants Màrtirs Just i Pastor de Barcelona va ser el lloc de reunió aquest dijous per a la celebració d’una conferència sobre la unitat dels cristians. Aquesta va anar a càrrec del representant de l’Església ortodoxa grega a la Unió Europea, Mons. Athanasio.\nReligions cristianes iguals, però diferents\nMons. Athanasio va tenir l’ocasió en el seu discurs d’explicar la situació de les diferents grans confessions cristianes que configuren el mapa del món. Es tracta, doncs, de les confessions catòlica, protestant i ortodoxa les quals tenen atributs que les diferencien les unes de les altres. Unes diferències que han contribuït a augmentar l’abisme entre aquestes i la reticència a mantenir una actitud favorable al diàleg ecumènic.\nAixí doncs, per molt diferents que siguin aquestes tres religions cristianes sempre compartiran unes característiques comunes. Alguns dels trets comuns que totes tres posseeixen són: l’afirmació de l’existència d’un sol Déu (manifestat en el Pare, el Fill i l’Esperit Sant), la creença que el baptisme és l’inici de la vida cristiana i la defensa que els deu manaments són el resum de la moral pel qual tot cristià s’ha de regir.\nLa unió dels cristians a través de l’amor fraternal\nUn dels elements més importants dels quals Mons. Athanasio va fer especial èmfasi en el seu discurs va ser l’amor. A través de l’amor fraternal els cristians aprenen a estimar l’Evangeli i a estimar-se entre ells. Per aquest motiu, les confessions catòlica, protestant i ortodoxa han de fomentar la cultura de l’amor generós i desinteressat, ja que sinó no és amor. Tal i com va afirmar Mons. Athanasio “que amb una sola boca i un sol cor es transmeti l’amor cap al Déu trinitari”.\nUn altre factor que ha d’impulsar la unió de tots els cristians és la responsabilitat i el deure de combatre units la pobresa i la injustícia al món. Els cristians han de treballar units en la seva obra social i religiosa per fer d’aquest món un lloc millor. En definitiva, que es desenvolupi un moviment ecumènic que defensi el dret a una vida digna.


El Complex Educatiu Mas Camarena compleix 15 anys de selectivitat amb el 100% d’alumnes aprovats – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nEl Complex Educatiu Mas Camarena compleix 15 anys de selectivitat amb el 100% d’alumnes aprovats\nEl Complex Educatiu Mas Camarena compleix 15 anys presentant als seus alumnes de Batxillerat a les Proves d’Accés a la Universitat, durant la seua trajectòria ha obtingut sempre el 100% d’alumnes aprovats i la seua nota mitjana no ha baixat del 7.\nTot un assoliment ja que el seu creixement progressiu ha fet que cada curs es presentaran més alumnes a la Selectivitat i el col·legi ha mantingut el seu nivell\nAquest curs malgrat les circumstàncies la 15a promoció de Batxillerat han obtingut molt bons resultats, els 95 alumnes han aconseguit una mitjana a la PAU de 7,462 aconseguint obtindre un nota d’accés a la universitat (*NAU) de 8,127.\nEl recorregut durant aquests 15 anys ha sigut una gran labor de treball per part del claustre de professors i Direcció, cada any era un nou repte al qual fer front; les ganes, la constància i la dedicació han fet que aquestes quinze promocions d’alumnes hagen sigut excel·lents.\nLa trajectòria que podem observar, és una constant d’èxits, en 7 ocasions han sigut la millor nota de Selectivitat de la Comunitat València, segons les Estadístiques PAU del Sistema Universitari Valencià global , i el curs escolar de 2016-17 amb la seua 11a Promoció de Batxillerat va aconseguir la millor nota del seu històric de selectiu amb un 8,22. Una altra dada important és el creixement progressiu d’alumnes presentats dels 10 alumnes que es van presentar en el curs 2006-2007 als 95 que s’han presentat en aquest curs escolar.\nCal destacar que la majoria dels alumnes que acaben Batxillerat en Mas Camarena són alumnes que porten des d’Infantil en el centre, amb el que constatem que totes les etapes són importants per a aquest col·legi, en cadascuna d’elles l’alumnes adquireixen les capacitats i els valors per a arribar a Batxillerat amb una base molt forta que els fa aconseguir alts resultats acadèmics.\nLa directora del Complex Educatiu Mas Camarena, Maite Marín, ha afirmat “És un orgull complir 15 anys de selectivitat formant a grans persones, sabem que arribaran molt lluny, la seua formació és excel·lent”.\nLa Directora de Secundària i Batxillerat, Ana Benavent, ha afirmat “Són 15 anys obtenint el 100% d’alumnes aprovats, una dada que constata l’esforç de tot el professorat”.\nResultats de l’alumnat del Diploma de Batxillerat Internacional\nLa cinquena promoció del Programa del Diploma del Batxillerat Internacional ha obtingut la millor nota de les nostres promocions internacionals pujant la nota mitjana a 35 punts dels 45 que es poden aconseguir de màxim en el Diploma de *IB, a la conversió espanyola sobre 10 és d’un 8,56 en la seua prova d’accés a la universitat, aconseguint també uns excel·lents resultats.\nA més ens posicionem per damunt de la mitjana mundial del Batxillerat Internacional que és de 33,02 punts. Aquests resultats continuen avalant la qualitat de l’ensenyament internacional en Mas Camarena, que ja compleix 5 anys amb aquesta modalitat en Batxillerat.\nDes del centre se sent molt orgullosos d’aquests resultats, “ens mesurem amb tothom, amb el mateix examen i correctors de fora, és un gran assoliment” així ho ha destacat la coordinadora del Diploma del Batxillerat Internacional, *Louise *Grint.\nEl Complex Educatiu Mas Camarena es caracteritza per ser un col·legi internacional, dinàmic i innovador on s’ensenya a l’alumnat a ser ciutadans del món, generant una mentalitat internacional.


NEVA DINS EL VIDRE: Generar dubtes\nPer acabar-ho d'arrodonir s'han filtrat a la premsa unes paraules que el secretari\nd'organització del PDEcat, David Bonvehí, hauria dit en un sopar amb membres del PDEcat del Bages, que en cas de que el procés acabes en fracàs, be perquè no es fes el referèndum o aquest el guanyes el "NO", el PDEcat hauria de proposar un candidat autonomista. Després de la filtració, ha explicat que ell es referia a que "si fracassava el procés i només en aquest supòsit", el PDEcat hauria de buscar un candidat per unes eleccions autonomiques, i per tant autonomista. Com no pot ser d'un altre manera i com que aqui tothom interpreta allò que li va be, l'oposició veu en aquestes declaracions la voluntat del PDEcat de fer-se enrere i no arribar fins al final. Alguns independentistes també "han agafat el rave per les fulles" i han acusat al PDEcat de generar dubtes, tornar a la puta i la ramoneta i en definitiva de no creure's el procés. Aquests recels son els que precisament generen els dubtes, que es allò que pretenen evitar i per tant estan fent el joc, potser sense saber-ho als contraris al procés. El PDEcat no es pot fer enrere. Ha perdut ja masses coses, com per voler tornar a l'autonomisme. Te quatre dirigents imputats, ha perdut la meitat o mes dels votants que no recuperarà pel fet de fer-se enrere. Ha d'anar fins al final perquè les enquestes no li son gens favorables, en cas d'unes eleccions autonomiques. Hauriem de concentrar els esforços tots plegats en guanyar el referèndum. Una oportunitat com aquesta tardarà molts anys a tornar a repetir-se, perquè malgrat que alguns es fixen en Escòcia i argumenten que ja prepara el segon referèndum, tal i com s'ha dit moltes vegades, Catalunya no es Escòcia. Hem d'anar tots a una, fent pinya sense fer gaire cas del que pugui dir algun o altre polític en un moment concret, en públic o en privat. Tots son prou conscients que han arribat fins aqui amb l'empenta de la gent, i com va dir Artur Mas, aquells que es facin enrere o s'aturin, la gent els passarem per sobre.\nFont: EL BLOG DE L' `ANEC LLUC: Generar dubtes....... https://aneclluc.blogspot.com.es/2017/04/generar-dubtes.html


Grand Palms Spa & Golf Resort Fort Lauderdale (FL) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n110 Grand Palms Drive , Pembroke Pines, Fort Lauderdale (FL), Estats Units, 33027 - Veure al mapa\n"Location and service was great. The staff was very helpful a..."\nHabitació Doble amb 2 Llits Dobles (Quàdruple) (Double Room with Two Double Beds (4 People))\nBarri Pembroke Pines Weston F Lauderdale Centre Hollywood\nDissenyat tant per oci com per negoci, Grand Palms Spa & Golf Resort està situat idealment a Pembroke Pines; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Aquest modern hotel està situat a prop de atraccions populars de la ciutat com ara CareSpot Urgent Care.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Grand Palms Spa & Golf Resort asseguren una estada plaentera als seus clients. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, escriptori, mini bar, telèfon per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Grand Palms Spa & Golf Resort és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Fort Lauderdale (FL).\nTots els tipus de viatgers (640) Parelles (233) Viatgers en solitari (129) Famílies amb infants petits (189) Famílies amb infants grans (43) Grups (51)\nHabitació Doble amb 2 Llits Dobles (Quàdruple)


El Pallars Jussà: un paradís per descobrir\tDestacats\nEl projecte “Vine al Pallars, viu el Jussà” agafa embranzida i, per tercer any consecutiu, presenta les seves propostes per impulsar el turisme al Pallars Jussà, un autèntic paradís encara per descobrir pel que fa a natura, cultura i també gastronomia.\nL'any 2013 l’Associació de Cases de Turisme Rural del Pallars Jussà, encapçalada per Conxita Serrano, va crear aquesta iniciativa per trencar l’estacionalitat i oferir el Pallars Jussà com un destí turístic durant tot l’any.\nL’any passat s’integrà al projecte l’APAT (Associació d’empresaris de l’àmbit turístic del Pallars Jussà) oferint així una vessant de participació, no tan sols d’allotjaments rurals, sinó de tota mena d’allotjament i d’empreses.\nLa iniciativa ofereix, gratuïtament, a totes les persones que s’allotgen a cases rurals i allotjaments adherits, sortides de senderisme amb guia de diferents nivells (baix-familiar, mitjà i alt) i també la possibilitat de viure experiències pallareses a preus promocionals. Però, tots aquells que no estiguin allotjats ni en cases rurals ni en cap establiment adherit també es podran apuntar a les activitats de senderisme guiades i gaudir de les experiències.\n“Vine al Pallars, Viu el Jussà“ recull la manera de ser i de viure al Pallars, les peculiaritats del territori i la bellesa dels indrets més desconeguts. S’hi ofereixen experiències de tipus cultural, lúdic, científic, gastronòmic... Escollir entre alguna d’elles és ben difícil perquè totes ofereixen sensacions úniques, que cal viure, per impregnar-se del tarannà de la gent i de la terra pallaresa. Així mateix, les sortides guiades de senderisme permeten descobrir al visitant aquells racons més espectaculars i amagats del territori.\nDe cara als mesos d’estiu, entre les sortides guiades de senderisme en destaca la de Reserva Nacional de Caça de Boumort, que tindrà lloc l’11 d’agost.\nAquesta sortida guiada per la Reserva de Boumort, que té una extensió de 13.097 hectàrees, ofereix una varietat de recorreguts molt amplis i la possibilitat de veure fauna en estat salvatge. A Boumort hi destaquen espècies com el cérvol, els isards, cabirols i daines, entre d’altres espècies d’aus protegides com ara el picot negre, el mussol pirinenc i la becada. També s’hi podran observar el trencalòs, el voltor, l’aufrany, el falcó pelegrí i l’àliga daurada.\nPel que fa a les experiències que ofereix “Vine al Pallars, Viu el Jussà” n’hi ha de tot tipus, però destaca la que s’ha programat pel cap de setmana del 18 i 19 de juliol: “La Força de l’Aigua”. Una sortida que ofereix dos dies replets d’activitat lúdica-cultural dirigida a un públic familiar que vol experimentar una vivència nova en contacte amb la natura, al mateix temps que podrà conèixer la fascinant història de les centrals hidroelèctriques a la Vall Fosca. Els visitants tindran ocasió de descobrir un bell paradís amagat entre els cims d’aquesta Vall i la trentena de llacs que l’envolten.\nPer aquells a qui els hi agradi una experiència més relaxada i distesa, “Vine al Pallars, viu el Jussà” ha programat passejades d’Observació astronòmica que tindran lloc els dies 1 i 22 d’agost. Tant els més grans com els més petits aprendran a reconèixer les principals constel·lacions a ull nu i observaran estels, nebuloses i galàxies a través del telescopi. En definitiva, si voleu conèixer l’autèntic Pallars no us perdeu aquesta iniciativa.\nMés en aquesta categoria: « Les Angles, un estiu per viure El Parc Pedra Tosca, un indret singular »


Sanberry Cam ha aconseguit el primer Premi MOTIVEM en la seua tercera edició. És un projecte per a desenvolupar un dispositiu capaç d’analitzar, avaluar i quantificar l’estat de patologies com ara úlceres, cremades, estrabisme, cataractes i uveítis a través de la fotografia, millorant així el seguiment dels pacients. Ha sigut premiat amb 4.000 euros. Alberto Pérez, estudiant del Grau en Infermeria, David Olmos, del Grau en Òptica i Optometria i Luis Miguel Gil, del Grau en Enginyeria Electrònica de Telecomunicació, estan al capdavant de la idea que ha sigut coordinada pels professors del Departament d’Infermeria Antonio Martínez i José Vicente Visconti.\nAquesta edició, a la qual s’han presentat 92 equips coordinats per 66 docents de la Universitat de València, ha permès desenvolupar i conèixer idees emprenedores sorgides en l’aula. El mitjans de comunicación se n’han fet ressó i el diari El Economista i el portal informatiu Official Press han informat sobre el lliurament dels guardons. Els Premis MOTIVEM s’emmarquen dins de les activitats de la Càtedra de Cultura Empresarial de la Universitat de València i compten amb el suport de la Generalitat i Caixabank.\nCompartir transport i realitat virtual en patrimoni, segon i tercer premi\nEl segon premi, dotat amb 3.000 euros, ha sigut para Caruniv. Un servei perquè estudiants i professors universitaris publiquen les rutes que recorren per a anar a la Universitat, reduïsquen costos i augmenten la interacció social. Aquest projecte, coordinat per la professora del Departament d’Economia Aplicada, Antonia Sajardo, ha sigut desenvolupat pels estudiants del Grau en Treball Social, Cristina González-Madroño i Andrea Rivas, i del Grau en Dret, Miguel Ángel Sancho.\nLes altres set idees finalistes han sigut La sombra del árbol; Celulosa 2.0; Jellyking, Extremofilm, Celiart, Actua i Wallet Band, totes elles reconegudes amb 1.000 euros cadascuna.\nRvive és el projecte guanyador del tercer dels guardons d’aquesta edició dels Premis MOTIVEM amb 2.000 euros. Els estudiants del Grau en Mestre i Mestra en Educació Primària, Manuel Blasco, Álvaro Morales i Isabel Rodríguez són els responsables d’aquest projecte, coordinat pel professor del Departament de Didàctica de la Llengua i la Literatura, Héctor Hernández, que té com a objectiu a través de la realitat virtual millorar l’aprenentatge significatiu en diferents àrees de coneixement i/o en intervencions patrimonials i culturals.\nTreball en equip, essència dels Premis MOTIVEM\nEl lliurament dels premis va ser presidit pel rector de la Universitat de València, Esteban Morcillo, que va destacar la capacitat innovadora dels projectes presentats. Per la seua banda, el president de Cierval, José Vicente González, va valorar l’oportunitat de treballar en equip que ofereixen els Premis MOTIVEM: «ningú pot fer res a soles», va dir i va animar als estudiants a emprendre. «Aquesta Comunitat necessita gent com vosaltres», va remarcar González.\nEl president de la Càtedra de Cultura Empresarial de la Universitat de València, Carlos Pascual, va destacar el paper de la Càtedra en la inoculació de l’esperit emprenedor entre els estudiants de la Universitat de València. La directora general d’Universitat, Recerca i Ciència de la Generalitat Valenciana, Josefina Bueno, va felicitar als premiats i els va agrair el seu esforç d’innovació, transversalitat i creativitat, «coses molt importants per a la societat». El lliurament dels Premis MOTIVEM també va tindre el suport pel director del centre d’institucions de Caixabank, Fernando Corell, que va destacar la valentia dels emprenedors.\nCátedra de Cultura Empresarial, emprendimiento, MOTIVEM, universitat de valència


Noè - Howling Pixel\nArca de Noè, Französischer Meister, Magyar Szépművészeti Múzeum, Budapest. 1675.\nhebreu: נוֹחַ בן-לֶמֶך (Nōah ben Lemech); àrab: نوح بن لمک (Nuh ibn Lamekh)\nca. 4000 aC?\n3500 aC ?\nJudaisme, Església Catòlica, Església Ortodoxa, esglésies orientals, esglésies protestants, Islam (n'és profeta), Fe Baha'i\n18 de novembre (catòlics, ortodoxos i luterans)\nPatriarca, únic home just salvat del Diluvi universal\nAma l'arca; construint-l'arca, deixant anar el colom des de l'arca\nSem, Cam i Jàfet\nNaixement de Noè\nNoè era la desena generació des d'Adam; era fill de Lèmec i d'ell descendeix tota la humanitat a través dels seus fills Sem, Cam i Jàfet. Segons una tradició apòcrifa jueva, Noè va néixer circumcís, amb els cabells i la pell blanca com la neu i els ulls tan clars que semblava que brillaven. Quan el seu avi Matusalem va veure el nounat, va viatjar fins a la fi del món per parlar amb el seu pare Henoc, qui li va posar al nadó el nom de Noè (que significa descans o consol) i va predir que durant la seva vida es produiria un cataclisme d'àmbit mundial.\nAl cap de sis-cents anys Déu li va manar que construís una gran arca de fusta de xiprer on hi posaria una parella de cada animal a fi de salvar-los d'un gran diluvi universal que havia de negar el món i fer desaparèixer la maldat que pujava en els homes. Déu l'escollí a ell per ser l'únic pur que quedava.\nQuan l'Arca estigué carregada amb les parelles d'animals i la família de Noè, va començar a ploure i no va parar durant quaranta dies i quaranta nits en què les aigües van arribar fins a set metres per damunt de les muntanyes. Quan va parar la pluja, no es veia terra enlloc, només aigua. I així durant 150 dies. El dia dissetè del setè mes, l'arca quedà varada al mont Ararat però no fou fins al primer dia del desè mes que veieren per primer cop terra ferma.\nTot just desembarcar, Noè va preparar un altar i va oferir sacrificis a Jahvè. Noè i la divinitat van fer un pacte: Déu es comprometia a no eliminar mai més la raça humana i a canvi, els descendents de Noè podrien menjar tots els animals i totes les plantes de la Terra però no podrien menjar la seva pròpia sang.\nNoè, pare de la humanitat\nNoè va ser qui va plantar la primera vinya. Un dia va beure massa i es va emborratxar i despullar. El seu fill Cam ho va veure i ho va dir a Sem i Jàfet qui el van tapar sense veure'l, motiu pel qual Noè maleí Canaan (fill de Cam) perquè fos esclau de Sem i Jàfet, en un episodi conegut com la maledicció de Cam.\nDesprés del diluvi encara va viure tres-cents cinquanta anys de manera que va morir als nou-cents cinquanta anys. Ell fou l'últim dels grans patriarques antediluvians que van tenir tanta longevitat, perquè després del diluvi universal, Déu va reduir dràsticament la durada de la vida dels homes fins a arribar, en poques generacions, als 120 anys.\nEls descendents dels seus fills s'escamparen per la Terra i la repoblaren. Tradicionalment es creu que:\nels descendents de Sem van repoblar Àsia\nels descendents de Cam van repoblar Àfrica\nels descendents de Jàfet van repoblar Europa\nEl segle XVIII va sorgir la teoria racista i pro-esclavatge que els fills de Cam foren ennegrits de pell per Déu per recordar permanentment el pecat que havia comès Cam en veure nu el seu pare.\nLa llegenda del diluvi universal és una de les creences que s'ha pogut establir amb més gran consens que el judaisme va absorbir de la mitologia sumèria.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Noè\n↑ «Noè». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\n↑ Sagona, Antonio. The Heritage of Eastern Turkey: From Earliest Settlements to Islam (en anglès). Macmillan Education AU, 2006, p. 25. ISBN 1876832053.\nLes cartes d'Amarna esmenten Canaan (acadià Kinaḫḫu) en relació amb les ciutats fenícies (sobretot Sidó) i l'alta Galilea. Campanyes egípcies (l'estela de Menerptah al segle xiii aC) esmenten també la terra de Ka-na-na. L'excavació principal és la d'Ugarit a Síria on es van trobar importants arxius. El seu nom derivaria de l'hurrita Kinahhu (vestit blau o porpra, que es fabricava en aquelles terres) que és esmentat a una tauleta trobada a Nuzi des del començament del segon mil·lenni. La Bíblia el deriva del nom del fill de Cam i nét de Noè i esmenta diverses tribus cananees com els jesubites, el hetites, amorrites, girgashites, hivites, arkites, sinites, arvadites, zemarites i Hamathites (i probablement altres). És esmentat també a un document del segle xviii aC trobat a Mari de què resultaria l'existència d'una confederació d'algunes ciutats-estats de Canaan, de la qual no es té cap més notícia. Al nord Iamkhad i Qatna exerciren certa hegemonia i al sud fou Hazor. Les inscripcions egípcies defineixen Canaan entre la mar, Hamath al nord, el Jordà a l'est i al sud fins al Nègueb. Pels egipcis Canaan era sinònim de Retenu, és a dir el Llevant, mentre que per a la Bíblia és més limitat (n'exclou els parlants d'ugarític).\nJudà, al sud, és un desert de muntanyes, sense aigua, sense minerals, però amb la important ciutat de Jerusalem.Aquestes terres foren ocupades pels israelites (actualment són israelites). Els cananeus foren absorbits o expulsats.\nEl deu és el nombre natural que segueix el nou i precedeix l'onze. S'escriu 10 en xifres àrabs, X en les romanes i 十 en les xineses. L'ordinal és el dècim o desè/desé. El quantitatiu és deu (en tinc deu). L'agrupament és la desena (Una desena de ...). El múltiple és dècuple. El divisor és un desè/desena part.\nEl 10 és un nombre compost, que té els següents factors propis: 1, 2 i 5. Com la suma dels seus factors és 8 < 10, es tracta d'un nombre defectiu.\nEl 10 és la base del sistema decimal.\nEl 10 és el quart nombre triangular, després del 6 i abans del 15.\nUn polígon de 10 costats rep el nom de decàgon.\nOcurrències del deu:\nEl nombre 10 és un dels més antics en la història de la humanitat. Molts pobles primitius comptaven a base d'utilitzar els dits de les dues mans, amb el que arribaven fins a deu.\nLa filosofia pitagòrica concebia el deu com mostra de la perfecció i el relacionaven amb el Ser suprem. És conegut que juraven per tetractis, (deu), com si ho feren pel més sagrat.\nÉs la nota màxima dels treballs escolars a Espanya.\nEl percentatge que es quedava l'església de les collites (delme) a l'edat mitjana.\nDeu anys té una dècada.\nÉs una xifra important per als hebreus, ja que és la xifra de la primera lletra del nom de Déu. Apareix sovint en passatges de la Càbala i als temples.\nLes generacions entre Adam i Noè i entre Noè i Abraham segons la Torà.\nLes plagues d'Egipte mediades per Moisès a segons l'Èxode.\nEls manaments que Déu va donar a Moisès.\nEl número que porta usualment el davanter centre en futbol.\nEl número del signe Capricorn.\nSegons la teoria de les supercordes, l'espaitemps té deu dimensions.\nÉs el nombre atòmic del neó.\nAnys: 10 aC i 10 i les dècades del 1910 i del 2010.\nEl diluvi universal és un mite recurrent a diverses cultures, que indica que una gran inundació va destruir tota la vida (o gairebé) en temps remots.\nEl judaisme ortodox és una de les grans branques de la religió jueva, junt amb el judaisme conservador (masortí) i el judaisme reformista. Es distingeix d'elles per la seva adhesió rigorosa a la llei jueva (halacà). Tanmateix, la manca d'una autoritat doctrinal central, permet una certa variació en la pràctica religiosa.\nD'acord amb la seva actitud envers la cultura contemporània, el judaisme ortodox es divideix de manera informal en el judaisme ortodox modern, un moviment que cerca adequar fins a cert punt les seves pràctiques i estudis amb la situació social contemporània, encara que és ferm amb els afers que estan relacionats l'halacà (la llei jueva), el sionisme religiós, un moviment que uneix el judaisme ortodox modern amb la ideologia del sionisme, i el jueus ultraortodoxes (haredim), que rebutjen quansevol innovació contrària a les ensenyançes religioses de la Torà.\nLes divisions doctrinals en aquest sentit no s'hi van fixar fins prop del segle XVIII, que sota l'influx de la il·lustració jueva uns certs sectors de la comunitat jueva van rebutjar la segregació imposada per les pràctiques religioses convencionals i van cercar integrar-se -malgrat l'aleshores dominant antisemitisme- a les comunitats nacionals, replantejant en termes moltes vegades racionalistes, les tradicions i les creences religioses. El rebuig a aquest moviment va definir l'ortodòxia. L'ortodòxia és un moviment creat en el segle XIX en contra dels rabins i dirigents que assajaven maneres de fer compatible el judaisme i la modernitat.\nEls Bnei Noah (en hebreu: בני נח), (en català: Els fills de Noè) són totes les persones d'entre les nacions del món que es reconeixen com a fidels i servidores d'Elohim, i que compleixen amb els set preceptes que Jehovà va ordenar al profeta Noè.\nProvíncia de Tsolakert\nTsolakert (en armeni: Ցոլակերտ; en kurd: Îdir; en turc: Iğdır) és una província de la part oriental de Turquia, situada al llarg de la frontera amb Armènia, Azerbaidjan (l'àrea de Nakhtxivan), i l'Iran. Les seves províncies adjacents són Kars al nord-oest i Ağrı a l'oest i sud. La capital provincial és la ciutat de Tsolakert. La província de Tsolakert es divideix en quatre districtes: Aralix, Tsolakert (la capital), Qaraqoyunlu i Koghb.\nLa muntanya més alta de Turquia, el Mont Ararat (Ağrı Dağı) és a Idğır, on es diu que va prosperar Noè després del Diluvi universal. La frontera amb Armènia segueix el Riu Araxes. Una bona part del terreny és una àmplia plana molt per sota de la muntanya. El clima és el més càlid d'aquesta part de Turquia, la qual permet el conreu del cotó.\nEn el judaisme, un rabí (en hebreu רַבִּי, rabbí, pronunciat ribbí per alguns sefardites; de l'hebreu רָב, «gran») és un mestre o doctor de la llei jueva. El terme s'usa, juntament amb el de hakham o «savi» (en hebreu חָכָם), per denominar els savis jueus.En hebreu l'expressió significa «mon mestre» o, més literalment, «mon major,» ja que el sufix pronominal -í denota possessiu de primera persona singular. Existeix igualment el terme rabenu, en hebreu רַבֵּינוּ, que denota el possessiu de primera persona plural.\nLes Set lleis dels fills de Noè (en hebreu: שבע מצוות בני נח) són segons el judaisme, el nombre de manaments bàsics d'origen diví que van ser lliurats al profeta Noè, els quals han de ser obeïts pels fills de Noè, és a dir per tota la humanitat. Aquests preceptes són citats en el Talmud com: un manament positiu pel que fa a establir corts de justícia, i sis prohibicions en contra de la idolatria, la blasfèmia, l'assassinat, la conducta sexual impròpia, el robatori, i el menjar carn d'un animal viu. Les persones que compleixen els set preceptes per a les nacions s'anomenen noahites.\nEl pacte d'Elohim amb Noè és anterior a l'entrega de la Torà al profeta Moisès, tant els hebreus com les altres nacions del món es guiaven sota aquests set preceptes bàsics, els patriarques d'Israel; Abraham, Isaac, i Jacob es van regir sota aquestes senzilles normes. El profeta Noè és l'avantpassat de tota la humanitat, i el dipositari dels set preceptes universals, la seva descendència ha de seguir aquestes lleis. Noè i la seva família van ser salvats del gran Diluvi, i quan van emergir de l'arca que havien construït, Jehovà va celebrar un nou pacte amb ells i amb tota la humanitat.\nSidó, moderna Saïda en francès o en àrab صيدا, Ṣaydā (fenici צדן, Ṣydwn; grec: Σιδών; llatí: Sidon; hebreu צידון, Ṣīḏōn; turc: Sayda) és la tercera ciutat del Líban, a la costa de la mar Mediterrània, a uns 40 km al nord de Tir i altres 40 km al sud de Beirut. Es capital de la Governació del Líban-Sud. El nom correspon al modern nom àrab de 'pesca'. L'antiga Sidó fou una ciutat de Fenícia a la qual la Bíblia descriu com la terra de Canaan; al segon mil·lenni, era poblada per cananeus i era considerada l'establiment més al nord dels cananeus (i Gaza, el més al sud). El seu nom, segons Flavi Josep i d'altres, derivaria de Sidó, fill de Canaan (Gènesi, 10.15) fill de Noè.


L’Alzinar t’activa i s’acosta a tu | L'Alzinar, Societat Recreativa i Cultural\nCAFÈ – TEATRE L’AGLÀ PRESENTA: SWING & ROCKET BAND →\nL’Alzinar t’activa i s’acosta a tu\nPosted on febrer 12, 2012\tby lalzinar\nHola Socis/es i amics/es,\nL’Alzinar, obre un nou canal de comunicació a través del qual apropar-se a tots els socis i la societat masquefina en general. Aquest nou bloc és una finestra oberta que vol compartir tota l’activitat de l’entitat, les reflexions i comunicar les accions culturals, cursos, activitats i esdeveniments que L’Alzinar proposa per Masquefa.\nI a la vegada vol ser un espai de participació, on els socis i tota la ciutadania masquefina pot expressar les seves opinions, idees, propostes, neguits sobre els aspectes de la vida cultural del nostre poble i evidentment sobre el dia a dia de L’Alzinar.\nL’obertura d’aquest bloc coincideix amb la nova marca que L’Alzinar presenta per aquest any “L’Alzinar t’activa!“. Aquesta nova proposta indica clarament el nou esperit de l’entitat. Més oberta, més participativa i sobretot…. més activa. L’Alzinar s’activa, i tu? Estem segurs que entre tots donarem resposta a aquesta pregunta.\nLa imatge més clara de tot aquest procés és la transformació (els caps de setmana) de la Sala de l’Aglà en el “Cafè Teatre l’Aglà“. Durant les properes setmanes es presentarà tota una programació estable que dinamitzarà la vida cultural de Masquefa. La programació apostarà per concerts, teatre i cinema. Estem segurs que serà del vostre interès!\nPer finalitzar, comentar-vos que el bloc és un dels espais 2.0 on ens podreu trobar i que complementa la resta de comunicació tradicional en paper que sempre ha fet L’Alzinar: Revista Nosaltres i cartells. Així que a nivell virtual també ens podreu seguir a:\nEsperem que tots aquests canvis i noves propostes siguin del vostre interès i us agradin. Us convidem a que seguiu les activitats de L’Alzinar i sobretot a que participeu, compartiu i col·laboreu. Evidentment, també us encoratgem a que proposeu. Sumar és força i entre tots podem fer més.\nLa Junta de L’Alzinar\nAquesta entrada s'ha publicat en L'Alzinar i etiquetada amb Cultura, L'Alzinar, Masquefa. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Rotary Club Santa Coloma – Fundació Integramenet\nÈxit d’assistència i recaptació al concert solidari 2022 del Club Rotary Santa Coloma de Gramenet\n11/04/2022 /0 Comments/in Notícies /by Equip Integramenet\nEl Rotary Club Santa Coloma ha recuperat el seu concert solidari anual després de dos anys de pandèmia i, en aquesta ocasió, l’entitat beneficiària hem estat la Fundació Integramenet.\nCelebrat el dijous 7 d’abril al teatre Sagarra de Santa Coloma, hem aconseguit recaptar 7.082 euros!\nEls i les assistents vam gaudir de l’actuació de la Barcelona Big Blues Band acompanyada per Jonathan Herrero. Una festa del Jazz, que va comptar amb la presència de l’alcaldessa Núria Parlon, el president del club Rotary de Santa Coloma, Juan Molina, el governador del club Rotary de Barcelona Condal, districte 2202, José Antonio Riquelme, qui va dirigir unes paraules als assistents, i el nou president de la Fundació Integramenet, Gabriel Torija, membre del patronat des de l’inici i ex tresorer de la Fundació. Va estrenar nou càrrec en aquest esdeveniment. Així mateix, membres d’altres Rotary van gaudir del concert, aportant el seu recolzament a la causa.\nEl concert solidari del Rotary Club Santa Coloma és ja una activitat social molt popular i amb molt arrelament al municipi. Ara, ha tornat amb la Fundació Integramenet com a protagonista i ho ha fet amb molt d’èxit.\nhttps://integramenet.org/wp-content/uploads/2022/04/2022_04_07-Concert-Solidari.png 280 700 Equip Integramenet https://integramenet.org/wp-content/uploads/2020/01/logo_nou.png Equip Integramenet2022-04-11 13:29:012022-04-20 07:50:10Èxit d’assistència i recaptació al concert solidari 2022 del Club Rotary Santa Coloma de Gramenet


Radio Catalunya - LA CUP CARREGA CONTRA LA REUNIÓ: " AIXÒ NO ÉS UN DIÀLEG, SINÓ DOS MONÒLEGS "\nLA CUP CARREGA CONTRA LA REUNIÓ: " AIXÒ NO ÉS UN DIÀLEG, SINÓ DOS MONÒLEGS "\nEl diputat de la CUP, Vidal Aragonès, ha fet una valoració negativa de la reunió d'avui entre el president Quim Torra i el seu homòleg espanyol, Pedro Sánchez, després de constatar la negativa del líder socialista a reconèixer el dret a l'autodeterminació de Catalunya. "Ens trobem davant de dos monòlegs i no d'un diàleg i pot haver-hi una voluntat de tancar per dalt allò que la gent va obrir per baix l'1-O i el 3-O", ha denunciat Aragonès. "Continua el desescalament i així ho ha expressat el president Torra", ha afegit Aragonès, que ha esmentat el pacte del 1978 de les elits per girar full. "La renúncia o no a la unilateralitat no li correspon a cap partit, l'1-O va ser possible gràcies al conjunt del poble de Catalunya, no estem al 2012, estem al 2018, vam fer un referèndum d'autodeterminació i els partits es van comprometre a fer efectiu el dret a l'autodeterminació i només veiem renúncies", ha remarcat el diputat independentista.\nEl diputat cupaire ha recordat que l'expresident Puigdemont continua en un exili forçós i que el govern espanyol ha donat un "caràcter subaltern" a la trobada amb Torra. Sobre el dret a l'autodeterminació, Aragonès ha destacat que s'ha posat sobre la taula l'article 2 de la Constitució en una aposta clara "per tancar aquest debat". Tampoc amb els presos i exiliats hi ha hagut, a parer de la CUP, s'ha notat cap gest. "El no reconeixement dels presos polítics i dels exiliats és la prova més clara d'aquest tancament", ha subratllat Aragonès, que ha lamentat que la membre del CDR de Viladecans, Tamara Carrasco, no pugui visitar la seva mare, malalta, a Sant Vicenç dels Horts perquè no pot sortir de la seva ciutat.\n"Es manté la repressió contra l'independentisme i davant d'aquest fet per què el president Torra fa una valoració positiva de la reunió?", s'ha preguntat el diputat independentista, que ha ressaltat que dels cinc punts que s'han posat sobre la taula no hi ha cap diferència hi ha amb el govern del PP. Pel que fa a la recuperació de les lleis socials suspeses pel TC, Aragonès ha afirmat que "només amb tres d'elles la portaveu del govern espanyol s'ha obert a permetre la seva aplicació". "El govern espanyol necessita dels vots del PDECat i d'ERC per aprovar lleis cosmètiques perquè no hem vist voluntat de derogar la llei mordassa, per exemple", ha anotat Aragonès per justificar aquesta trobada, que ha titllat de "marxa enrera".


Matrice 300 per a servei dron lidar a Barcelona - Cenital Drone\nLa Zenmuse L1 ens permet disposar en un sol mòdul estabilitzat la LiDAR Livox, una IMU\nd´alta precisió i una càmera amb un sensor CMOS d´1 polzada.\nLa Zenmuse L1 ofereix una eficiència i una precisió inigualable ja que ens permet crear núvols de punts de colors reals en viu, permet crear tasques de topografia de fins a 2km en un sol vol i fins i tot es poden renderitzar reconstruccions amb precisió centimètrica.\nAquest tipus de tecnologia lidar en drones permet determinar la distància des d'un emissor làser a un objecte o superfície utilitzant un feix làser polsat. La distància a fi es determina mesurant el temps de retard entre l'emissió del pols i la seva detecció a través del senyal reflectit. La Zenmuse L1 està pensada per poder fer mesuraments exactes des de l'aire.\nImatges de punts


#61 · 25/May/2013, 22:15 · Editado por ramacabici\nDoncs si Xavi...molt bona matinal de cicloturisme!!! Jo.a La Vall d'en Bas despres d'haver anat aquesta tarda a fer una visita de nou.a Rupit en aquest cas amb la familia (tota la tarda plovent i amb un fred de collons).T'he vist realment bé...hem fet una sortida exigent a molt bon ritme. A veure si arriba la caloreta i....que no pari el moviment CicloCat!!! quan sigui a casa poso fotos.\n#62 · 26/May/2013, 13:01 · Editado por CPoblenou\nQuè vol dir això de molt bona matinal? Tu creus que està bé això de no parar de pujar durant tot el matí? . A sobre... cony, quin fred que hem passat en alguns moments. Per sort ens hem estalviat les gotes de pluja que gairebé les podíem sentir mirant cap amunt. Quan hem iniciat la tornada en cotxe, queien les primeres gotes.\nParlant seriosament ha estat un dia magnífic. Una pena que els que no som gens escalador, fer una sortida d'aquest tipus ens fa patir més del compte, però els paisatges i la companyia fan que tot sigui més agradable.\nEi, està molt bé el lloc aquell de St. Feliu de Pallerols on hem deixat els cotxes. Hem arribat, ens hem fotut una boníssima dutxa i després, dins del bar, com a únics clients, ens hem menjat i begut tot el que hem trobat. Per cert, que les patates farcides que fan allà són molt i molt bones.\nMiwi2, la propera vegada mira de passar uns dies abans per la zona i portar una mica d'asfalt\nPer cert, m'havia oblidat de dir que quina sort això de la possibilitat de pluja. Si no hagués estat així igual se l'acudeix a algú pujar fins el volcà aquell . Només hauria faltat això. Hem assolit 4823 m de desnivell acumulat en només 125 km. A qui li pot agradar això?\n#63 · 26/May/2013, 17:24\nApa bestia !!!! Que dius ara de 4823m. de desnivell !!!! La mitad, la mitad !!!!!!!!!\nLlàstima d´aquell tram abans d´arribar a Rupit que està ben "fotut"....perque la volta és realment xula. I dura, jejejeje\nQuan tingui temps posaré algunes fotos.\nFred ?? Sort que vaig sortir de llarg...perque sobretot allà dalt de Condreu fotia un fred !!! Amb tot res copmparat amb desprès a la tarda, vam pujar per anar a Rupit amb cotxe i semblava hivern !!! (4 putos graus dalt de Condreu amb pluja i boira)\nUn plaer Julià...desprès de tants anys "llegint-nos" als foros ja era hora de compartir pedaladas. Fins la propera\n#64 · 27/May/2013, 00:40\nRaül, això no ho dic jo, m'ho ha xivat el Garmin. Que s'equivoca? Tot es possible, però les sensacions crec que li donen la raó\nJa tenia ganes de trobar-me amb tu en alguna sortida. Amb això dels teus horaris especials, havia estat impossible fins ara. A veure si concreteu aviat una nova trobada i per poc que pugui, tornaré\n#65 · 27/May/2013, 06:48\ndoncs si... el grup escapat des del principi de la etapa també s'ho ha passat be.... el que passa és que la organització, a la meta volant de sant Hilari Sacalm (i coll puntuable) s'ha oblidat indicar cap a on s'anava a St.Sadurní Osormort i quasi baixem fins Arbúcies!!!!!al final només ha quedat en uns 8kms extres...i 4 de pujada des-de l'eix fins una altra vegada st Hilari\nbe... tot i amb això, els escapats, ja pensant que el gran grup els havia passat va posar una marxeta pujant Condreu una mica més d'anar fent\nper mi ha sigut, també un test....be pel maleït genoll que de vegades apareix\nTREMENDA BAIXADA de Condreu....llastima que hi havien certes humitats que no donaven comfiança...\ncom sempre...un plaer.\nPD: diria que és de les poques sortides ciclocat on no llenço la bici al final del darrer port...\n#66 · 27/May/2013, 06:55\nUna ruta molt xula! I la vam acabar els "fugats" dignament amb aquesta volta de més inclosa\nQuan pugui posa fotos que ahir feia el tonto això i no em deixava entrar..\n#67 · 27/May/2013, 07:57\nAixò de passar-se les cruïlles és tot un "classic" del miwi , però bé aquesta vegada la de Malafogassa no se la va passar\nEl grup de darrera la veritat que vam portar un ritme força interessant, tant pujant com al pla (el poc que hi havia). Encara sort que us vau equivocar i vau perdre temps perque sinó no us enxampem !!!! I això que resulta que al facebook tinc al "Contador" entre les amistats (el Carlos) que no veas como sube !!!!!!!! De fet al final de Condreu vaig gosar posar un puntet més sabent que allò ja era el final i que no faria el Volcà. Al final em va costar un "apretón tonto" sent impossible seguir la roda del Carlos (farell la teva dona deu tenir una foto meva agonitzant intentant agafar roda del Carlos a la part final de Condreu).\nTu ???? Doncs vas coronar tant "feliç i content" el Coll de Condreu\n#68 · 27/May/2013, 10:11\nAfegeixo el perfil de la sortida.\n#69 · 29/May/2013, 14:51 · Editado por ramacabici\nAnem amb una mica de crónica i fotos\nLa cosa pintava "malament", al menys per mi, el dia d´abans. Arribo Divendres a La Vall d´en Bas amb pluja i fred...promet, com a mínim, un endemà fred i esperem que sense pluja.\nEn llevar-me Dissabte sense haver dormit gaire, tot un classic en els que treballem de nit que quan tenim festa ens costa dormir Deu i ajut, però amb unes 4 horetes bones de son nocturn tot un luxe per mi. El dia està "mig-mig"...fred, però sense gaire núvols. Així que allà a les 8'10 tiro cap a Sant Feliu de Pallerols via Coll de Bas.En arribar a Sant Feliu ens trobem la grupeta que anirem per darrera (El XaviXGR i els "nous" Julià, Solans, Jordi i Carlos). De seguida posem un ritme realment bo donant relleus fins Amer. Algú havia dit que hi havia "escapats" per davant ??? juas,juas,juas. En arribar a la carretera, xula molt xula, que puja cap a la Presa de Susqueda ens "tranquilitzem" una mica i anem fent tot xerrant de batalletes ciclistes al costat del Riu Ter. Però sona el "tu-tu...tu-tu" !!! Comença el port...primera part de pujada que ens ha de dur fins la Presa de Susqueda. Una zona força xula:\nAmb tot és curteta i de seguida arribem a la Presa de Susqueda. Ara vindrà un tros de pla al costat del Pantà...una zona força xula, per gaudir. Però sense confiances, que si te´n vas al "barranquillo" et fots una bona remullada:\nPosaré també algunes fotos que em va passar el Carlos (merci !!!!!!)...una zona molt maca aquesta del Pantà de Susqueda: (Foto del Carlos Jimenez):\nDe seguida comença la nova pista asfaltada que puja cap al Coll de Nafré. El Carlos s´havia quedat enrera fent fotos...nosaltres "preocupats" perque no venia...collons !!!! De qué ens preocupavem ??? Ens agafa i ens "aixeca les enganxines" !!!!!!! Sembla que no ho sabia i tinc al "Contador" entre els amics del facebook, jejejeje. En aquest tram inicial toca patir. 700m. per sobre el 13% de mitjana:\nPer sort desprès la pujada dóna un petit respir:\nPer tornar a enfilar-se al darrer kilòmetre i mig.\nDe nou el Carlos, amb una facilitat pasmosa, fot un "hachasso" i s´avança per fer fotos. Bé...no li seguirem roda, jejejejeje. I aprofitarem perque ens deixi a tots ben "retratats" en aquesta part final del Coll de Nafré (fotos del Carlos Jimenez):\nCoronem. Alguns pregunten quant queda fins al Santuari del Coll...jejejeje,...pujeu, pujeu !!!!! jajajajaja Finalment ens tirem avall, una baixada curteta i força tècnica fins Osor. Una baixada on ens creuem amb força ciclistes. Un cop a Osor i sense treva toca afrontar la llarga pujada a Sant Hilari-Matamala. Segons m´havia informat el Guillem ens portaven uns 3/4 d´hora d´avantatge...collons, per agafar-los haurem de fotre un bon ritme. Anem pujant cap a Sant Hilari, per una carretera que ara mateix està espectacular:\nEl Guillem m´informa que s´han "perdut" i que encara estan per Sant Hilari (quin desastre "senyor rutes de ciclisme !!!!!). Bé, així ens costarà menys enxampar-los . Agafem aigua a Sant Hilari i coronem el Serrat de Matamala, amb força fred i boira. Tot un clàssic, sempre que hi passo per allà agafo boira i fred !!!!\nEnllacem amb el Collsesplanes i fem la llarga i tecnica baixada fins....la cruïlla !!!!!!!!! El Carlos i el Solans que anven davant es passen la cruïlla cap a Malafogassa !!!! Vinga, trucades de mòbil fins que ens l´agafen. Doncs us tocarà fer un tros "extra" !!!! jajajajaja. Mentre el Julià aprofita per fer un "picnic" allà a la cruïlla.\nUn cop en reagrupem encarem la pista de Malafogassa. Una pista forestal asfaltada ficada allà dintre , com "perduda". Una vegada passat el Camping comença "el mur" de Malafogassa. El Carlos de nou..."pim pam pim pam" s´avança a fer unes fotos del patiment, jejejeje (Fotos Carlos Jimenez):\nVinga va...faré alguna jo també...jejejej. Ja a punt de coronar "el mur" de Malafogassa:\nUn cop coronat enllacem amb la pista que , passant per sobre Vilanova de Sau, ens ha de portar fins Sant Romà de Sau i el Pantà de Sau. Una pista preciosa, espectacular i en perfecte estat. Una de les zones més maques de la sortida:\nBaixada fins la Presa de Sau i sense treva...amunt !!!! Pla ??? Qui va dir que hi hauria pla a la sortida????\nAgafem la pista que puja cap a Rupit. Una pujada moooolt irregular que fa patir d´allò més. Que conjuga rampes de fins el 13% amb trams de baixada. Això si, per mi, amb un encant especial :\nQuan queden uns 5 kilòmetres per arribar a Rupit enxampem als "escapats"...l´equip CICLO CAT al complet:\nCoronem a la cruïlla amb Sant Joan de Fàbrega. Amb cotxe de "seguiment" i tot...que "pofezionale" !!!\nAra vindrà un tram d´un parell de kilòmetres amb la pista forca cardada, fins arribar a Rupit. Això si, una zona preciosa i espectacular !!!!\nA Rupit parem a recuperar una mica cames (i braços) i per agafar aigua...tot i que calor no en feia gaire. Rupit un poble amb molt "d´encant" !!!! La gent va tirant i sortim els darrers el Julià i un servidor. Quan enllacem amb la carretera de Condreu el grup va allà davant...el Solans havia tirat per davant, està fort el paio !!!!\nVeig que El Volcà de Can Tià haurà de quedar per un altre dia , es tard i vol ploure. Així que decideixo fotre "el puntet" que em quedava dintre. Enxampo el grup i tiro "a la caça del Solans", jajajaja. S´enganxa a roda el Carlos. La veritat que per mi ja estava bé que es quedès a roda perque sabia que en quant em dones un relleu jo petaria...i així va ser. Li vaig aguantar uns metres a roda fins que em va "reventar les cames"....que fort va aquest home !!!! De tot plegat queda el darrer "apretón tonto" de pujada a Condreu. Bé, ja era el "fi de festa", jajajajaja\nCorono i espero que arribin els companys. El Solans i el Carlos que havien coronat davant meu decideixen baixar que allà dalt de Condreu fotia fred i boira !!! Jo com que anava de llarg veig que encara aguantaré el fred i espero els companys que van coronant, ja abrigats:\nBaixada "divertida" cap a La Vall d´en Bas. Tots vosaltres la coneixeu ja...és tot un clàssic de La Terra de Remences i de rutes que hem fet per allà. A Sant Esteve d´en Bas ens despedim. Jo ja he de tirar cap a Les Preses amb la familia. Els companys decideixen anar tirant que els núvols son cada vegada més amenaçadors !!!! De fet acabo mullant-me una mica en arribar a Les Preses, però poca cosa....hem salvat el dia sense pluja !!!!!!\nDe tot plegat queda una volta realment maca, exigent i tranquila....una pasada. En molt bona companyia. Un plaer companys. Un plaer per retrobar-nos amb alguns i un plaer per coneixer per fi a gent com el Julià, el Carlos, el Solans o el Jordi.\n#70 · 29/May/2013, 19:08\nGuapo, guapo, llàstima no haver-hi pogut ser...\n#71 · 01/Jun/2013, 22:02 · Editado por miwi2\nAnem per les fotos!!\nComencem el pilot d'escapats direcció Susqueda\nMolt xula la carretereta aquesta\nJa hi som!!! Amb fresqueta arribem a Susqueda\nEm va agradar molt la pista que segueix el pantà\nArribem al cap del pantà i arriba la diversió!!\nDuríssim el primer tros, tot i que jo em pensava que no era la part més dura, no m'entero!\nTotal que ens plantem a Nafré encara buscant la part més dura de la pujada!\nBaixada ràpida i comencem la llarguíssima pujada a Matamala, per a nosaltres, molt més llarga del normal..\nMolt bonica també, i tranquila!!\nAnem a bon ritme, suportable però sense encantar-nos, perquè no ens enxampin massa ràpid\nJa queda menys per Sant Hilari! Es fa llarga aquesta pujada!\n#72 · 01/Jun/2013, 22:16\nDesprés d'unes voltes tontes per Sant Hilari, amb equivocació de carretera inclosa i una pujada de més al sac, coronem Matamala i baixem cap a la cruïlla de Malafogassa.\nAviso al Raül que estem ja a aquella pista i cap a Sau!\nM'encanta aquesta pista, tot i el pinyo que vaig tenir per aquí, fa uns anys\nArribem al càmping i toca tornar a pujar! No està malament el principi\nArribem a tocar de Sau\nSeguim cap a Sant Romà, amb les vistes dels cingles\nPassem la presa i comencem la pujada cap a Rupit!!!\n#73 · 01/Jun/2013, 23:00\nSeguim pujant cap a Rupit.\nLa pista, de moment, està en bones condicions per pujar, de baixada ja seria una altra cosa..\nJust quan se'm surt la cadena em passen dos ciclistes que resulta que són els del grup de darrera! Una mica després ens trobem amb el Xavi i el maca..\nI anem fent els últims kms, abans d'arribar a Rupit.\nPreciós el paisatge!\nUna mica més tard ens enxampa el Julià també.\nEl maca està fino fino, clar amb tant de repte i super-repte\nArribem a la part amb pista més deteriorada\nJa som a Rupit!!\nSeguim cap a Condreu, em quedo una mica despenjat però vaig fent.\nBaixada ràpida (i freda). Arribem a Sant Feliu i convenço al farell per seguir en bici fins a Amer, pel que queda ja!!\nTotal que ens toca rotllo Cancellara els últims kms\nI arribem ben contents a Amer després de 132 km i 7 hores de bici! Hem aguantat bé tots dos, tot un repte per a nosaltres!\npd: i gràcies a la Maria vam poder tenir cotxe d'assistència durant tota la ruta, tot un luxe!


NÓMADAS DEL NORTE: Orange Country\nVaig descobrir València el 1964. Fou un dels rars premis viatgers que ens oferíren uns pares als que no els agradaba massa viatjar. Adolescent vaig tenir dret a circular sol per una ciutat en la que els tranvies eren en mans d'una SAL i on els CTGV o sia cacauets, tramussos, faves i vi, la companya de carrilets valenciana oferia un viatge de somni de Pont de Fusta al Grao en un preciós cotxe de fusta. Com sempre jo dret, prop del maquinista envoltat de pageses que anaven dels horts (on avui hi ha la Politècnica) amb ous, gallines, creïlles i ferraura al mercat central de València, un espai fascinant de colors ben a prop de la visita per a mi obligada de la Llotja de la Ciutat.\nUna part de la meva família, per part de la meva avia paterna, procedía de Rafelguaraf i de Benilloba. Ella havia nascut a Valladolid-Campo Grande perque el meu besavi era maquinista de la Compañia de los Caminos de Hierro del Norte de España, i si be a casa seva van parlar en castellà, tenia un profund accent valencià que m'ha quedat "empegat" des de petit. Era valenciana també la meva tía Angelita, casada amb el tío Joaquin, germà de la meva avia i la seva germana la "María de València", perque calia distingir-la de una altra "María de la Bonanova", cosina del meu pare. Tots ells parlaven de València. La meva avia havia assistit el 1909 a l'estrena del "Himno a Valencia" del Mestre Serrano i jo mateix sempre vaig tenir una enorme curiositat i afecte per una llengua rica en vocabulari, i amb un estil retóric ben xocant respecte a les pràctiques de la classe mitjana barcelonina. A València vaig descobrir les meravelloses pataquetes, entrepà de salsiches i botifarrons de ceba prèviament fregits y col·locats amorosament per la tía Maria en una especie de llonguet en forma de ferradura. Bona cosa per aguantar fins al migdia.\nEl 1971 vaig anar, per primer cop a les falles de València. Abans en tenia noticia pel Fallero una publicació que arribava a casa meva cada any enviada per la tía Maria i el seu marit Paquito - ella sempre deia el meu Paquito -. Vaig anar-hi en cotxe, vam plantar la tenda al camping del Saler i un parell de dies vam embogir per la ciutat, vaig atipar-me de bunyols i vaig filmar en super8 un parell de bobines encara inèdites. Fou l'any on una carcassa en mal estat va matar algunes persones a la Plaza del Caudillo.\nQuaranta un anys després he tornat a les falles amb l'Edu Comelles, que és veí de la ciutat des de fa dos anys i el Manolo Allué, un mes abans d'anar plegats a la Semana Santa de Zamora. El Manolo no coneixia les falles. Vam errar tot un dia per la ciutat, cuarenta años no es nada i febril la mirada vaig descobrir que el color de les falles era més apastelat perque ja no eren de cartró-pedra sino de poliuretà, però que la festa semblava no haver canviat durant quatre dècades i que el 2011 era com el 1971. Començo a entendre perque els meus companys i amics valencians fugen de la ciutat. Però al tornar, el Manolo i jo no vam parar de parlar de la nostra fascinació per una festa extranya, peculiar, suspesa en el temps. La camara-ull va passejar-se per la ciutat, va veure i va escoltar.\nEnviat per Josep M. Comelles a divendres, de desembre 30, 2011\nEtiquetes de comentaris: antropologia visual, etnografia, falles, Valencia


L'artista visual Jaime Serra signa l'obra amb què la UOC obsequia els nous graduats i graduades\nEls actes de graduació del curs acadèmic 2019-2020 se celebraran el novembre de 2021 a causa de la pandèmia de la COVID-19\nArran de la pandèmia, i guiant-se per les recomanacions de les autoritats sanitàries i educatives, enguany la UOC no ha pogut celebrar els actes de graduació. La celebració s'ajorna fins al novembre del 2021 i aplegarà els graduats i les graduades de les dues darreres promocions de la UOC.\nAixò no obstant, la Universitat ha volgut mantenir el que ha esdevingut una tradició els darrers anys. Des del 2015, la UOC obsequia els estudiants que es graduen amb un treball artístic singular que combina simbòlicament el món digital i del món físic, com un tot, signat per l’artista visual Jaime Serra.\nL'obra, una imatge geomètrica formalment abstracta, vol representar cadascun dels graduats i graduades de l'any: tots hi apareixen representats per un quadrat específic, i cada quadrat té un color diferent segons el programa acadèmic cursat.\nAquesta combinació de quadrats o píxels (icona gràfica de l'era digital), i de colors (impressions visuals generadores d'emocions), representa la connexió de cada graduat amb les companyes i els companys dels seus estudis, amb els quals comparteix la mateixa tonalitat, i amb el conjunt de graduats i graduades de la UOC, diversos i plurals, amb els quals comparteix tots els matisos cromàtics.\nAixí, doncs, les dades (persones i estudis) s'han desconstruït fins a convertir-se en una forma abstracta. I encara és possible una lectura complementària, segons la qual es qüestionaria la despersonalització que es produeix quan apliquem categories genèriques a la singularitat dels individus.\nL’obra s’ha fet arribar en versió digital i animació als 8.400 graduats i graduades que enguany s’afegeixen a la comunitat d’alumni de la Universitat.\nFes clic a la imatge per veure l’explicació de la litografia\nL'original és una còpia única digital, impresa sobre dibond cristal·litzat, amb unes dimensions de 100 cm x 100 cm.\nLes graduacions del curs que en fa 25 de la inauguració de la Universitat\nAquest curs és justament el que en fa 25 de la inauguració de la UOC, l'any 1995, amb el primer curs pilot de 206 estudiants, i cap circumstància no ha d'impedir trobar maneres de celebrar-lo.\nAvui, la UOC, amb 77.500 estudiants actius i gairebé 85.700 graduades i graduats, és sense cap mena de dubte un agent de transformació social i un referent mundial en aprenentatge en línia. Formar és transformar, diu el lema que acompanya aquest aniversari.