Les novetats del nostre catàleg d' un sol ús - Part I\nLes novetats del nostre catàleg d’un sol ús – Part I\nUs heu descarregat ja el nou catàleg? Si la resposta és que sí, heu vist que hi ha moltíssims productes nous. A cada família de productes, ja sigui en la secció d’ un sol ús com en la resta de seccions, hem intentat millorar algun aspecte, tot ampliant la gamma amb nous models i mides, segons les demandes del sector HORECA.\nSe’ns fa difícil destacar només unes quantes novetats sense restar importància a la resta de productes, però aquest article seria etern si ens paressim a comentar-les totes. Així que n’hem escollit una petita mostra representativa. Esperem que trobin «justament allò que buscaven» entre aquestes i la resta de novetats del catàleg.\nLes tovalloletes d’un sol ús, realment ecològiques, que es poden llençar pel vàter sense perjudicar el medi ambient.\nPÀGINES 108-109 i 367 – LES TOVALLOLETES VERITABLEMENT FLUSHABLE ECO-FLUSH\nEl terme anglès flushable significa «que es pot llençar pel vàter». Tot i que a dia d’avui hi ha productes al mercat que presumeixen de poder ser llençats per aquesta via, s’ha de dir que això comporta conseqüències desagradables per al medi ambient: canonades obstruïdes, contaminació fluvial i marina, etc.\nEl 94% de les tovalloletes del mercat NO són totalment flushable perquè estan fetes a partir de fibres de polièster, viscosa, polipropilè, etc, que no són biodegradables. El 6% restant, tot i que si que es podrien anomenar flushable, contenen no obstant un tipus d’aglutinant químic contaminant. Per tant, no són 100% flushable, ni biodegradables, ni s’han fabricat a partir de fibres 100% naturals.\nDoncs Garcia de Pou sí que pot dir que les tovalloletes enrotllades, les tovalloletes en sobret i les tovalloles eixugamans Flush-Linen són 100% flushable, 100% biodegradables, 100% d’origen natural, sense aglutinants químics, compostables i certificades FSC/PEFC.\nTovallons Like-linen, impresos a dues cares. Són de paper però semblen de tela.\nPÀGINA 51 – NOUS TOVALLONS LIKE-LINEN\nLa combinació de viscosa i cel·lulosa fa que aquests tovallons d’un sol ús siguin molt més resistents, suaus al tacte i, el més important, a més de ser d’un sol ús semblen de tela perquè estan impreses per totes dues cares, la qual cosa aporta un toc extra d’elegància a la taula. Quan les hagi provat, no podrà prescindir-ne. I encara una cosa més! No són flushable però són biodegradables i compostables.\nDe moment els hem presentat aquestes novetats, però la propera setmana continuarem amb unes quantes més en la segona part d’aquest article.\nFlushableHORECAproductes d’un sol ústoallitas biodegradablestovalloletes biodegradablestovallons que semblen de telaun solo uso\nTENDÈNCIES EN GELATERIES\nGarcia de Pou, com arribar als 132 anys i seguir creixent\nHOLA «PAROLE»… ADÉU «VOLARE»


Resum del taller d’elaboració de píldores informatives i materials – ICTIB\n3 d'abril de 2020 / Custòdia del territori, Formació, Iniciatives, Socis i sòcies\nResum del taller d’elaboració de píldores informatives i materials\nDimarts 31 de març vàrem celebrar aquest taller amb l’objectiu de proporcionar eines a les entitats per a fer difusió de les seves iniciatives de custòdia del territori. Donades les actuals circumstàncies de confinament, el taller es va impartir a través d’una plataforma online, el que va permetre l’assistència de 23 persones de totes dels Balears i fins i tot dels Pirineus!\nEl taller va tenir un enfocament molt pràctic, proporcionant els coneixements essencials, de manera que qualsevol pugués animar-se a elaborar un video sobre les seves iniciatives sense necessitat de tenir masses coneixements tècnics. Sabem que moltes vegades les entitats no poden tenir una persona experta dedicada a l’aspecte comunicatiu i, per tant, aquestes formacions pretenen aportar eines per a millorar aquesta tasca tan important avui en dia.\nLa intenció última d’aquest taller és animar a les entitats a que enguany produexin un breu clip visual sobre la(es) seva(es) iniciativa(es) de custòdia, que pugui ser difós per canals amplis com són les xarxes socials i que arribi a un públic que potser no coneix aquesta eina de conservació o com s’aplica a la realitat. Amb uns coneixements bàscis es pot arribar a produir material de prou qualitat com per a que acompleixi la seva funció de fer arribar el missatge a un determinat públic.\nPrimerament el taller se centrà en el guió, que ha de ser una primera passa que estructuri el que volem contar i ens ajudi a pensar en les imatges que volem captar prioritàriament. Posteriorment es va tractar el tema de com podem gravar imatges, amb quins dispositius, en quin format, quin tipus de temes interessa gravar i amb quines presmises bàsiques: tipus de pla, seqüències, etc. Finalment, es va xerrar de la postproducció, de com es poden editar les imatges, fer títols, cartells de sortida, etc.\nEl professional que va impartir el taller va ser n’Ismael Luna Rey, que a més s’encarregarà del muntatge i producció final d’aquests clips per a totes les entitats que ho sol·licitin, ja que entenem que el ritme alt de feina que solen dur potser no els permet entrar tan a fons en el tema. Això sí, les entitats li hauran d’enviar tot allò que necessiti per a que pugui produir el clip sobre la iniciativa de custòdia; és la part que millor poden fer, ja que ningú coneix millor les iniciatives que les pròpies entitats i també son qui hi poden anar a gravar-hi imatges amb major facilitat.\nSabem que les circumstàncies actuals no afavoreixen que sortim a gravar imatges i tampoc sabem com seran els mesos següents a l’actual confinament. Tot i això, confiem en que al llarg de l’any hi poguem anar fent feina i finalment tenir un munt de fantàstiques píldores informatives per difondre la custòdia del territori a Balears!\nEn aquest enllaç trobareu la presentació del taller i també el video que es va gravar per si us ho vareu perdre.\nsandracalpe 3 d'abril de 2020\nPrevious Post (p)\tReunió amb la Consellera d'Agricultura, Pesca i Alimentació del Govern\nNext Post (n)\tCelebrem 3 noves incorporacions a la ICTIB


tal com dèiem...: de març 2009\nla Pedalada 2009 (15/03/09)\nFa ja gairrebé 13 mesos que en aquest mateix espai apareixía la mateixa notícia, i la història es torna a repetir.\nL'hivern ple de neu està fent les maletes i la primavera sembla que es vol començar a despertar, lentament, pausada, sense presses. És una època on ja no fa tanta mandra sortir amb la bici: al matí ja no fa aquell fred esgarrifós de dies enrera i a la tarda, sembla que el sol trigui una miqueta més a amagar-se. És hora de fer la PEDALADA DE GIRONELLA.\nEnguany, el Centre Alpí Gironella, l'Esport Ciclista Gironella i Motos i Bicicletes Pep Ribera es tornen a ajuntar per organitzar de nou la "pedalada del Baix Berguedà".\nIgual que l'any passat, existirà dos recorreguts. El primer i apte per tothom serà una volta d'uns 15 kms al voltant del Serrat dels 3 Hereus, el segon i una mica més selectiu, serà la volta llarga de 32-33 kms que arrivarà fins a l'Espunyola, per tornar després a Gironella seguint en bona part, la vall de la riera de Clarà.\nLes inscripcions seran al mig de la Vila (Plaça de l'Estació) de 8 a 9 del matí, per passar a donar la sortida a les 9. Us podeu inscriure anticipadament fins el dia 13 de març per un preu de 10 €, i posteriorment per 13€. És obligatori tenir la llicència federativa o tramitar-ne una pel mateix dia de la pedalada (5 €). Qui vulgui més informació per les inscripcions es pot posar en contacte amb l'organització mitjançant el mail pedaladagironella@gmail.com o trucant a Motos i Bicicletes Pep Ribera (93.822.83.88) o al David (659.134.887)\nCom sempre, l'inscripció donarà dret a avituallaments líquids i sòlids, esmorzar i un record.\nAixí que ja ho sabeu: si voleu passar un bon matí de diumenge pedalant per pistes i senders del Berguedà, no dubteu a venir. Us ho passareu molt bé!\nÚltima hora: gràfica del recorregut llarg\nDesprés del publireportatge, només hem queda dir que he tornat, prepareu-vos (no és una amenaça, encara que ho pugui semblar, jejejeje....)\nPublicat per el de Cal Blau a 22:39 4 comentaris:


Apartament Adromeda II Sea Towers Gdynia Polònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAntoniego Hryniewickiego 6, Srodmiescie, Gdynia, Polònia, 80-340 - Veure al mapa\n"breath taking view on the sea, space is more than enough for..."\nMés informació sobre Apartament Adromeda II Sea Towers\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Gdynia, no busqui més enllà de Apartament Adromeda Ii. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Apartament Adromeda Ii és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Gdynia, faci de Apartament Adromeda Ii la vostra llar.\nTots els tipus de viatgers (13) Parelles (4) Viatgers en solitari (1) Famílies amb infants petits (2) Famílies amb infants grans (4) Grups (2)


Esglésies i Ermites de Girona: Església de Sant Llorenç d' Espinavessa\nEl poble d'Espinavessa (104 h el 1970), cap d'un antic terme independent, forma un apèndix al SE del municipi de Cabanelles, a banda i banda del Fluvià. És format per un escampall de masies i un reduït nucli agrupat vora l'església parroquial. Les cases, de dues o tres plantes, dels segles XVII-XVIII, es troben en general ben conservades. L'església és a la riba esquerra del Fluvià, vora la confluència de la riera de Sant Jaume.\nEspinavessa estigué també sota el domini feudal del priorat de Santa Maria de Lledó, i el 1698 formava part de la batllia de Navata, domini dels Rocabertí. L'església de Sant Llorenç d'Espinavessa és esmentada el 1279 i el 1280 ( Spinaversa). L'edifici actual fou construït en 1790-1804; és d'una nau amb capelles laterals i capçalera poligonal, amb porta rectangular i fornícula i rosassa al frontis i una torre campanar de planta quadrada amb arcades apuntades. Hi ha alguns elements de l'església anterior.\nEl poble d'Espinavessa celebra dues festes, la del Roser, el Dilluns de Pasqua, i la festa major de Sant Llorenç, el diumenge proper al 10 d'agost.\nDins la rodalia d'Espinavessa hi ha el veïnat de la Palma, format per cinc masies, ja a la dreta del Fluvià, en un indret boscós. En forma part Can Vidal, mas dels segles XVII-XVIII amb elements anteriors, potser continuació del casal dels cavallers de la Palma, documentats el 1226; un membre del llinatge és enterrat a Espinavessa. Tenia un oratori, avui abandonat.\nPublicado por Lluís Serra Roura en 11:18


El Girona pateix la tercera expulsió en l'afegit en les tres últimes jornades - Diari de Girona\nEl Girona pateix la tercera expulsió en l'afegit en les tres últimes jornades\n?Maffeo a Tenerife, Aday contra l'UCAM i Alcalá ahir han vist la vermella al temps del descompte\nm.b. 01.05.2017 | 00:14\nAlcalá, al fons, observa una jugada de Pere Pons. el progreso\nNo va voler posar Pablo Machín el dit a la nafra ni tampoc explaiar-se gaire parlant dels àrbitres ahir després del triomf alliberador al camp del Lugo. Tot i això, el tècnic sorià sí que va repassar el llistat de contratemps que pateix l'equip les darreres jornades als últims minuts. I és que amb la d'ahir de Pedro Alcalá, el Girona ha vist com en els tres últims partits li expulsaven tres jugadors en l'afegit. El primer d'estrenar aquesta seqüència va ser Pablo Maffeo a l'Heliodoro Rodríguez López de Tenerife, quan va ser expulsat amb vermella directa per entrar amb la planxa amb «excessiva força», segons l'àrbitre. A més a més, el lateral cedit pel Manchester City va ser castigat amb tres partits de suspensió per aplaudir l'àrbitre mentre abandonava el terreny de joc. La passada jornada, era Aday Benítez qui era expulsat per doble amonestació després de veure la segona targeta groga en l'afegit per una falta a Vicente. El de Sentmenat va relliscar prèviament i per això va entrar massa fort a l'extrem de l'UCAM. I ahir a Lugo, l'expulsat va ser Pedro Alcalá per veure la segona groga per unes mans quan corria el minut 90 que van aturar una acció de Yelko Pino dins l'àrea.\nLes tres expulsions consecutives superen les dues que havia patit fins aleshores durant tota la temporada. I és que només Rubén Alcaraz havia vist la targeta vermella –això sí, dos cops, a Alcorcón i a Reus– en 34 jornades fins que Maffeo va ser expulsat a Santa Cruz de Tenerife. La vermella a Alcalá farà que Machín perdi el seu lliure titular per rebre dissabte l'Osca a Montilivi. En canvi, el sorià recuperarà Aday Benítez, absent ahir per sanció, i possiblement Mojica, superada la lesió.


Què fer aquest cap de setmana a Barcelona? (20-22 d’abril) Agenda | betevé\nUs proposem algunes de les activitats culturals que ofereix la ciutat, moltes de les quals relacionades amb Sant Jordi\nNúria Dias | dijous, 19 d'abril del 2018, a les 10.50\nDissabte, 21 d’abril, 11 h (12 € entrada general / menors de 10 anys no paguen). Palau Güell (carrer Nou de la Rambla, 3-5, el Raval)\nEls dracs del Palau Güell és una activitat familiar que juga a fer descobrir els petits visitants els dracs que s’amaguen a l’edifici. Després de la visita, a l’espai educatiu hi haurà un taller de construcció d’un drac amb peces de fusta (per a nens de cinc a 12 anys).\n“Inject love”, a la Casa Batlló\nDel 20 d’abril al 12 de maig, de 9 a 20 h (al voltant de 22 € / menors de set anys gratuït / consultar descomptes). Casa Batlló (passeig de Gràcia, 43, la Dreta de l’Eixample)\nLa Casa Batlló, després de l’èxit d’edicions anteriors, torna a cobrir la façana de roses amb motiu de Sant Jordi. Coincidint amb la diada, a partir de divendres, 20, obrirà portes, a més, l’exposició d’art “Inject love”, amb 23 obres sobre l’amor que ocuparan diferents sales de l’edifici de Gaudí.\nJordis i Jordines, convidats d’honor a la Sagrada Família i al Parc Güell!\nDilluns, 23 d’abril, de 10 a 20 h. Sagrada Família (carrer de Mallorca, 401, la Sagrada Família). Parc Güell (carrer d’Olot, 7, la Salut)\nNo és en cap de setmana, però us avancem que dilluns, 23, el dia de Sant Jordi, de 10 a 20 h, els Jordis i les Jordines tindran accés gratuït al Parc Güell i a la Sagrada Família. És una bona manera de celebrar el sant!\nNit del Drac, a la plaça Reial\nDiumenge, 22 d’abril, 20.30 h (gratuït). Nit del Drac (plaça del Rei, el Gòtic)\nSegona edició de la Nit del Drac, un acte d’homenatge als escriptors dels quals aquest any s’ha celebrat l’aniversari. Es recitarà prosa i poesia, entre d’altres. Més detalls, aquí.\nLa llegenda de Sant Jordi, a La Puntual\nFins al 29 d’abril. Divendres, 18 h; dissabte, 12 i 18 h; diumenge, 12 h i 17 h (al voltant de 9 €, divendres 5 €), La Puntual (carrer de l’Allada-Vermell, 15, Sant Pere, Santa Caterina i la Ribera)\nCom ja comença a ser un clàssic a La Puntual, el petit teatre representa un any més ‘Sant Jordi, la princesa i el drac’, una versió de la llegenda de Sant Jordi en titelles per a nens de més de tres anys.\n‘Dragonci’, una versió divertida de la llegenda de Sant Jordi, al SAT\nDissabte, 21 d’abril, 17.30 h; i diumenge, 22 d’abril, 12 i 17.30 h (9,5 €). SAT! (carrer de Neopàtria, 54, Sant Andreu)\n‘Dragonci’ és una versió festiva i esbojarrada de la llegenda de la princesa i el drac que podreu veure al SAT! amb un disseny de titelles i escenografia inspirats en Gaudí i música tradicional en directe. L’espectacle és en català.\nLa fira del llibre i l’edició: Arts Libris\nDel 21 al 23 d’abril, 12 h (4 € /gratuït dissabte de 12 a 17 h i el dia 23). Arts Libris, a l’Arts Santa Mònica (la Rambla,7, el Raval)\nL’Arts Libris, la fira internacional del llibre d’artista i contemporani, arriba a la novena edició a l’Arts Santa Mònica, després de les bones sensacions de l’edició de l’any passat. És un espai de trobada d’editors, centrat en publicacions d’art, fotografia i disseny. Obert també al públic no professional. Més informació, aquí.\nNeix FRESCA!, la fira d’edicions casolanes al Mercat de l’Abaceria\nDissabte, 21 d’abril, de 10 a 15 h i de 17a 20 h, (accés gratuït). Mercat de l’Abaceria Central (travessera de Gràcia, 186, Gràcia)\nArriba una nova iniciativa a la ciutat! Es diu FRESCA! i durant un dia compartirà escenari amb els paradistes al Mercat de l’Abaceria i ocuparà les parades d’aquells que ja no hi són. Hi haurà còmics, llibres singulars, enquadernacions artesanals, il·lustracions limitades, discos i més publicacions.\nEl Dia Minimúsica, al Poble Espanyol\nDissabte, 21 d’abril, d’11 a 18.30 h (diversos preus a partir de 18 € / paquets familiars). Poble Espanyol (avinguda de Ferrer i Guàrdia, 13, Parc de Montjuïc)\nBrodas Bros, The Pinker Tones, Joan Colomo, Enric Montefusco, La Iaia, Marion Harper i més formen part del cartell d’El Dia Minimúsica, al Poble Espanyol, un festival de música, que creix en cada edició, per als més petits i tota la família!\nArcade Fire, al Sant Jordi\nDissabte, 21 d’abril, 21.30 h (a partir de 57 €). Palau Sant Jordi (passeig Olímpic, 5-7, Parc de Montjuïc)\nLa banda d’indie rock canadenca Arcade Fire arriba a Barcelona. Actuarà al Palau Sant Jordi per presentar el seu últim treball, ‘Everything now’.\nLa Pionera, un nou espai de Barcelona\n21 i 22 d’abril (i tots els caps de setmana) de 10 a 20 h. La Pionera (passeig de Calvell, el Poblenou)\nLa Pionera és un nou espai a l’aire lliure, al final de la rambla del Poblenou, a tocar del mar. Es tracta d’un espai per a emprenedors i artesans de totes les disciplines que comencen. 30 expositors, una zona de descans, gastronomia i música! Si en voleu saber més, cliqueu aquí.\nLa 23a Fira pel Dia de la Terra, aquest any a Nou Barris\n21 i 22 d’abril, d’11 a 18 h (accés gratuït). Parc Central de Nou Barris\nAquest any la fira pel consum responsable canvia d’ubicació. Deixa el Parc de la Ciutadella per anar al Parc Central de Nou Barris. Com sempre, una de les premisses del mercat és fer créixer la cultura ecològica: viure bé sense fer malbé. Aquí en teniu el programa.\nI més mercats: All Those Food Market / Mercat de la Terra\n21 i 22 d’abril, a partir de les 11 h. Teatre Nacional de Catalunya (plaça de les Arts, 1, el Fort Pienc)\nArriba una nova edició del mercat d’artesans i d’emprenedors gastronòmics de Barcelona. L’All Those Food Market torna al TNC. I dissabte, 21 d’abril, a partir de les 10 h, com sempre, el Mercat de la Terra, al Parc de les Tres Xemeneies (avinguda del Paral·lel, 49).\n21 i 22 d’abril (6 € / 3 € menors de 14 anys). En diversos espais, un dels quals, l’Ateneu Popular 9 Barris (carrer de Portlligat, 11-15, la Trinitat Nova)\nEl Combinat de Circ segueix sent un punt de trobada del sector del circ des del 1996. És una de les marques de l’Ateneu Popular de 9 Barris. Coincidint amb el Dia Mundial del Circ, us espera un cap de setmana d’espectacles, xerrades i tallers. El programa, aquí.\nI no us oblideu de donar un cop d’ull a les propostes que fan els nostres companys de l’Àrtic. Aquí.\nI aquí trobareu també totes les estrenes cinematogràfiques, amb La Cartellera de betevé. Bon cap de setmana!\n— Poble Espanyol — Sagrada Família — Sant Jordi — SAT!


La fascinació del periodisme - Quaderns Crema\nIrene Polo va iniciar la carrera periodística l’any 1930 i va exercir a Barcelona, de manera apassionada i sovint bel·ligerant, la seva professió fins a l’any 1936, en què va marxar cap a Amèrica amb la companyia teatral de Margarida Xirgu. Els articles publicats, durant aquests anys, a Imatges, La Humanitat, La Rambla, L’Opinió, L’Instant i Última Hora ens han deixat un testimoni inestimable, irònic i brillant, de la societat i la política d’aquell moment: des d’articles sobre els usos de la moda—la introducció del pantaló femení, l’aparició de l’escot—fins a reportatges de denúncia social—la mendicitat a Barcelona, les pèssimes condicions de vida de treballadors i immigrants—o d’alerta política—com el reportatge en què es fa passar per seguidora de les Juventudes de Acción Nacional, o els articles dedicats a la censura, que ella mateixa va patir—. La rotunditat i la valentia d’aquests textos, que avui publiquem reunits per primer cop, ens ofereixen la sorpresa de veure la seva actualitat, i alhora ens dibuixen, amb tot l’abrandament i llibertat de les seves paraules, la figura d’una dona excepcional.\nCol·lecció: Assaig > D’un dia a l’altre (14)\nAutor: Irene Polo\n“Irene Polo és un dels noms més destacats del periodisme dels anys trenta. Però sobre el periodisme català de la República que tant va excel·lir hi ha hagut un silenci dens i feixuc que tot just ara sembla que comença a trencar-se”.\nBel Zaballa, VilaWeb\n“Els articles d’Irene Polo ens acosten a personatges, a situacions, a misèries i grandeses d’una epoca d’il·lusions excessives i problemes de gruix. La mirada d’Irene Polo ens palesa que res no és blanc ni negre, que tot té matisos, que la societat és diversa i complicada”.\nJúlia Costa, Llegir en cas d’incendi\n“El llibre recull els seus grans articles des del 28 d’agost de 1930. La seva prosa incisiva, irònica, omple de girs brillants, i el seu instint i passió per anar darrere de la notícia, la va convertir en llegenda als 30 anys”.\nEsteu veient: La fascinació del periodisme 18,00 €


DIA EUROPEU DE LA INFORMACIÓ JUVENIL 2017\nAquest dilluns 17 d’abril es commemorava el Dia Europeu de la Informació Juvenil, una jornada que reivindicava la importància d’acompanyar als i les joves en el seu camí cap a l’emancipació i el desenvolupament ple com a ciutadans.\nDes del Centre d’Informació Juvenil (CIJ) d’Aielo de Malferit, ens sumem a la celebració d’aquesta data per la importància que té acompanyar i assessorar els joves en el seu camí.\nDes del CIJ d’Aielo de Malferit apostem per la Informació Juvenil com a via d’accés a les oportunitats que conformaran el futur dels joves del poble. Per aquest motiu oferim una informació completa, independent, actualitzada i gratuïta sobre temes com ara: formació, ocupació, carnet jove, carnet d’alberguista, associacions juvenils i activitats, entre altres.\nAmb motiu d’aquesta commemoració l’Espai Jove d’Aielo de Malferit ha organitzat diverses activitats dintre del Programa Pasqua Jove, perquè els joves d’Aielo puguen gaudir del seu temps d’oci al municipi. A més, el CIJ d’Aielo de Malferit amplia el seu horari d’atenció els matins de dimarts i dijous de 9 a 14 hores.


Una nova vida al Círcol Maldà | Inquietuds\n← Taula rodona de la nova Dramatúrgia Catalana\nA punt de començar #WOYZECK de Parking Shakespeare →\nUna nova vida al Círcol Maldà\nPosted on 2013/12/01\tby funkyover\nComença una nova etapa al Círcol Maldà\nAmb un inici mogut per la forma d’acomiadar-se de l’antic Círcol Maldà, ara agafa el relleu Els Pirates Teatre.\nLa direcció artística del nou teatre anirà a càrrec de tota la companyia i serà l’Adrià Aubert (co-fundador dels Pirates Teatre) l’encarregat de coordinar el departament.\nEs reobrirà la sala amb espectacles de diverses disciplines, amb tres klínees diferents: Teatre i dansa, els concerts i una última línia de cabaret. Al voltat de tota la programació que pugui oferir, diverses activitats paraleles com petites exposicions, conferències, debats, etc..\nI per anar obrint boca, l’11 de desembre es presenta el nou espai amb l’espectacle Sing, Song Swing que anteriorment es va poder veure a la mateixa sala.\nI per fer un petit tast, demà dilluns de 18h a 21h jornades de portes obertes en la reobertura del nou espai escènic.


Número de control 17207139\nAfegeix article 6 apartats 2.e, 3.g , 7 apartat 5 de la\tLLEI 29/2010, del 3 d'agost, de l'ús dels mitjans electrònics al sector públic de Catalunya.\nnorma de seguretat (9)\nreglamentació de les telecomunicacions (6)\nxarxa de transmissió de dades (20)\ncriminalitat informàtica (6)\nvirus informàtic (3)\ninterconnexió de sistemes (5)\nprotecció de les comunicacions (3)\nFundació Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya (3)\nCentre de Seguretat de la Informació de Catalunya (4)\nAgència de Ciberseguretat de Catalunya (5)\nLa societat de la informació es configura com una plataforma global per a la lliure circulació de la informació, les idees i el coneixement, i els poders públics aposten clarament per implantar-la, emprant cada dia més les eines que tant les administracions com els prestadors de serveis posen a llur disposició. L'ús quotidià de les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) i el tractament que fan de la informació les converteixen en elements essencials per a l'actual desenvolupament econòmic i la convivència social. La dependència, doncs, d'aquestes tecnologies, sistemes i informació fa que esdevinguin bàsics per a garantir la continuïtat de les activitats, per a oferir seguretat jurídica en les accions del ciutadà i el tràfic mercantil, i per a garantir el progrés i desenvolupament social dels ciutadans en aquesta societat de la informació.\nTant en l'àmbit nacional com en l'internacional, es pot detectar que l'activitat organitzada a la xarxa que té com a objectiu perjudicar accions i serveis públics de governs i d'empreses privades de rellevància notable s'ha incrementat exponencialment, i també l'impacte de les accions, que en molts casos ha arribat a afectar els serveis bàsics per al bon funcionament de les administracions i per a la ciutadania.\nEn els darrers temps, la bel·ligerància de les actuacions a la xarxa dirigides cap a Catalunya, en general, i, concretament, cap a l'Administració de la Generalitat i els seus serveis públics, fa necessari emprendre una actuació decidida per a la protecció de la informació, les infraestructures i els interessos de la Generalitat i de les persones i institucions públiques i privades de Catalunya.\nL'evolució en la motivació i la complexitat dels ciberatacs situen les infraestructures essencials de Catalunya com a objectiu. Aquestes infraestructures són necessàries per a garantir el correcte funcionament del Govern i de les administracions públiques, i per a la protecció i el bon funcionament dels serveis bàsics per a la ciutadania, o sia, els serveis que garanteixen la seguretat i continuïtat social bàsica, com, per exemple, els principals subministraments o el suport a la mobilitat i la xarxa viària. Per aquesta raó, cal garantir la protecció d'aquests serveis i esdevé una prioritat vetllar per llur ciberseguretat.\nUn dels principals objectius del servei públic de ciberseguretat és la necessitat d'investigar ciberatacs en l'àmbit de les seves competències. Actualment Catalunya no té aquesta capacitat, que és imprescindible per a garantir la protecció correcta de les persones públiques i privades en el territori de Catalunya i la coordinació eficient amb els cossos de seguretat quan d'aquests incidents se'n puguin derivar conductes il·lícites. Aquesta capacitat permetrà, a més, donar suport a les autoritats competents perquè puguin exercir millor llurs funcions públiques en la xarxa. Aquest suport és imprescindible per a garantir que les autoritats puguin complir llurs funcions amb la màxima seguretat tècnica i jurídica en l'àmbit de la societat de la informació.\nAixí, cal un equip de resposta a incidents que gestioni els incidents de ciberseguretat que afectin el territori de Catalunya i que tingui les competències que estableix la normativa de la societat de la informació.\nPer a donar resposta a aquestes necessitats, cal un organisme que, en l'àmbit de les competències de la Generalitat, vetlli pel compliment de les funcions del servei públic de ciberseguretat i permeti garantir i augmentar el nivell de seguretat de les xarxes i els sistemes d'informació a Catalunya. Les seves funcions s'han de basar en la implantació de mesures de protecció sobre la infraestructura pública i els seus serveis, i també en la coordinació amb els proveïdors privats de serveis de la societat de la informació per a l'assoliment dels seus objectius.\nActualment, la Generalitat compta amb la Fundació Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya (Cesicat), que és una entitat sense ànim de lucre que té per objecte l'establiment i seguiment dels programes i plans d'actuació necessaris per a garantir una societat de la informació segura. El Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya és una eina per a la generació d'un teixit empresarial català d'aplicacions i serveis de seguretat de les tecnologies de la informació i la comunicació que sigui referent nacional i internacional. Les finalitats de les activitats i actuacions d'aquesta Fundació són el foment i la promoció de la seguretat de les tecnologies de la informació i la comunicació en l'àmbit nacional, d'acord amb els plans d'actuació que s'elaborin. La Fundació Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya, però, per la seva forma jurídica, no pot exercir les funcions ni prestar el servei públic de ciberseguretat.\nL'afectació dels atacs cibernètics esmentats dona fonament a la necessitat d'abordar aquesta matèria en l'àmbit de Catalunya per tal de dotar la ciutadania, les empreses i les institucions d'un servei de ciberseguretat públic encarregat de protegir-les i de dur a terme actuacions i proporcionar informació per a reduir l'impacte d'aquests atacs.\nAixí doncs, aquesta llei té com a finalitat la dissolució del Cesicat i la creació d'una entitat de dret públic, l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya, amb personalitat jurídica pròpia, sotmesa al dret privat, a la qual s'atorguen les dites funcions. D'aquesta manera, es garanteix que el Govern disposi de les eines necessàries per a afrontar els riscos i les amenaces que planteja actualment la plena integració a la societat de la informació.\nAquest nou organisme pot exercir les funcions següents, entre d'altres: desenvolupar i liderar el servei públic de ciberseguretat necessari per a la protecció del territori de Catalunya davant les amenaces actuals, coordinar la ciberseguretat entre els diferents actors en l'àmbit de Catalunya com a responsable d'aquesta matèria, i garantir la ciberseguretat de l'Administració de la Generalitat i del seu sector públic, i, si escau, de les altres entitats i institucions públiques de Catalunya, dels ens locals i de les persones físiques i jurídiques situades a Catalunya.\nDavant dels riscos que la ciberseguretat planteja a Catalunya i a les seves institucions, la manca d'aquesta figura impedia de gestionar correctament els incidents de caràcter global que les afecten i de coordinar els esforços dels diferents equips que en puguin tenir coneixement.\nPer tal de garantir la necessària actualització i adequació de les mesures de protecció per a fer front a les amenaces, l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya executa els plans d'actuació en matèria de ciberseguretat que el Govern elabora i aprova. L'execució d'aquests plans garanteix que es desenvolupin i apliquin les mesures necessàries per a fer front a ciberatacs i ciberamenaces, que es redueixi el risc i que es millorin els nivells de ciberseguretat de la ciutadania, les institucions i les empreses.\nEs modifica la Llei 29/2010, del 3 d'agost, de l'ús dels mitjans electrònics al sector públic de Catalunya, per tal d'adequar-la al que estableix aquesta llei.\nLa competència de la Generalitat per a la creació de l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya ve donada per l'article 150 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya, d'acord amb el qual correspon a la Generalitat, en matèria d'organització de la seva Administració, la competència exclusiva sobre l'estructura, la regulació dels òrgans i directius públics, el funcionament i l'articulació territorial, i les diverses modalitats organitzatives i instrumentals per a l'actuació administrativa.\nL'article 140.7 del mateix Estatut disposa que correspon a la Generalitat, d'acord amb la normativa de l'Estat, la competència executiva en matèria de comunicacions electròniques, que inclou, en tot cas, promoure l'existència d'un conjunt mínim de serveis d'accés universal.\nD'acord amb l'article 121.1.a de l'Estatut, correspon a la Generalitat la competència exclusiva en matèria de comerç, que inclou, en tot cas, l'ordenació administrativa del comerç electrònic.\nDe conformitat amb l'article 53 del mateix Estatut, els poders públics han de facilitar el coneixement de la societat de la informació i han d'impulsar l'accés a la comunicació i a les tecnologies de la informació, en condicions d'igualtat, en tots els àmbits de la vida social, inclòs el laboral; han de fomentar que aquestes tecnologies es posin al servei de les persones i no afectin negativament llurs drets, i han de garantir la prestació de serveis per mitjà de les dites tecnologies, d'acord amb els principis d'universalitat, continuïtat i actualització.\nD'altra banda, d'acord amb l'article 49 de l'Estatut, els poders públics han de garantir la protecció de la seguretat i la defensa dels drets i dels interessos legítims dels consumidors i usuaris.\nAquesta llei respon també a la necessitat de complir la Moció 75/X, del 13 de febrer de 2014, sobre les polítiques d'impuls de les tecnologies de la informació i de la comunicació, en què el Parlament insta el Govern a adoptar la forma jurídica més adequada per a dur a terme les funcions assignades al Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya i a garantir l'escrutini públic i el control parlamentari de l'activitat d'aquest organisme. També respon a la necessitat de complir la Resolució 535/X, del 19 de febrer de 2014, sobre la modificació dels estatuts del Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya, en què el Parlament insta el Govern a reconvertir el Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya en una agència governamental.\n1. Es crea l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya, com a entitat de dret públic de l'Administració de la Generalitat, amb personalitat jurídica pròpia, que ajusta la seva activitat a l'ordenament jurídic privat, amb plena capacitat d'obrar per al compliment dels seus fins i amb plena autonomia orgànica i funcional, adscrita al departament competent en matèria de ciberseguretat i societat digital.\n2. L'Agència de Ciberseguretat de Catalunya es regeix per aquest llei i pels seus estatuts, per l'Estatut de l'empresa pública catalana i per les altres lleis i disposicions que hi són aplicables.\n3. L'activitat de l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya s'ajusta, amb caràcter general, en les seves relacions externes, a les normes de dret civil, mercantil i laboral que hi són aplicables, llevat dels actes que impliquen l'exercici de potestats públiques, que se sotmeten al dret administratiu. L'Agència, en les relacions amb el departament al qual s'adscriu, se sotmet al dret administratiu.\n1. L'Agència de Ciberseguretat de Catalunya té per objecte garantir la ciberseguretat en el territori de Catalunya, entesa com la seguretat de les xarxes de comunicacions electròniques i dels sistemes d'informació.\n2. L'Agència de Ciberseguretat de Catalunya té per objectiu l'execució de les polítiques públiques en matèria de ciberseguretat, i en particular:\na) Assessorar el Govern i donar-li suport en l'elaboració dels plans de ciberseguretat que ha d'aprovar i en la consecució dels objectius establerts en aquests plans.\ne) Impulsar un clima de confiança i seguretat que contribueixi al desenvolupament de l'economia i la societat digital a Catalunya.\n3. L'Agència de Ciberseguretat de Catalunya, en l'execució dels objectius a què fa referència l'apartat 2, pot exercir les seves funcions amb relació a les persones físiques o jurídiques situades a Catalunya i establir la col·laboració necessària amb els prestadors de serveis de la societat de la informació i de comunicacions electròniques que actuïn a Catalunya o hi tinguin infraestructura.\n4. Les funcions de l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya són les següents:\na) Prevenir i detectar incidents de ciberseguretat a Catalunya i respondre-hi, desplegant les mesures de protecció pertinents davant les ciberamenaces i els riscos inherents sobre les infraestructures tecnològiques, els sistemes d'informació, els serveis de les tecnologies de la informació i la comunicació, i la informació que aquests tracten.\nb) Planificar, gestionar, coordinar i supervisar la ciberseguretat a Catalunya, establint la capacitat preventiva i reactiva necessària per a pal·liar els efectes dels incidents de ciberseguretat que afectin el territori de Catalunya, i també les proves que es puguin organitzar en matèria de ciberseguretat i continuïtat. En l'àmbit de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic, l'Agència ha d'exercir aquestes funcions per mitjà de la prestació dels seus serveis, coordinant les actuacions que requereixin el seu suport amb el Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació.\nc) Exercir les funcions d'equip de resposta a emergències (CERT) competent a Catalunya que estableix la legislació vigent, en particular la normativa de serveis de la societat de la informació, incloent-hi la relació amb altres organismes de ciberseguretat nacionals i internacionals, i la coordinació dels equips de resposta a incidents de ciberseguretat (CSIRT) i equips de resposta a emergències o entitats equivalents que actuïn en llur àmbit territorial. Així mateix, ha d'exercir aquestes funcions com a equip de resposta a emergències del Govern.\ne) Actuar com a suport, en matèria de ciberseguretat, de qualsevol autoritat competent per a l'exercici de les seves funcions públiques i, en particular, en les tasques de lluita contra les conductes il·lícites, incloent-hi la intervenció directa i l'obtenció de proves electròniques. En la investigació i repressió d'il·lícits penals, l'Agència ha de col·laborar amb els cossos policials i les autoritats judicials d'acord amb el que estableix la normativa vigent, amb requeriment previ, actuant d'una manera coordinada, i preservant i posant a llur disposició els elements rellevants per a la investigació i els que puguin constituir una prova.\nf) Investigar i analitzar tecnològicament els ciberincidents i ciberatacs sobre infraestructures tecnològiques, sistemes d'informació, serveis de tecnologies de la informació i la comunicació o la mateixa informació en els quals l'Agència intervingui per raó de la seva competència.\ng) Recollir les dades pertinents de les entitats que gestionen serveis públics o essencials a Catalunya per a conèixer l'estat de la seguretat de la informació, informar-ne el Govern i proposar les mesures adequades duent a terme la gestió de riscos en matèria de ciberseguretat.\n5. Són funcions de l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya, en l'àmbit del Govern i de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic dependent, les següents:\na) Impulsar i aprovar un marc de directrius i normes tècniques de seguretat de compliment obligatori per a l'Administració de la Generalitat i per als organismes i entitats vinculats o dependents, per tal de garantir una protecció eficaç, en particular davant el cibercrim i els ciberatacs. En el marc de les directrius i les normes tècniques per a la protecció dels sistemes d'informació policials, l'Agència s'ha de coordinar amb el departament competent en matèria de policia i seguretat pública.\nb) Informar preceptivament en els procediments d'elaboració de disposicions normatives tramitades per l'Administració de la Generalitat en matèria de ciberseguretat i governança de les tecnologies de la informació i la comunicació.\nc) Prestar els serveis materials i tècnics de ciberseguretat necessaris al Govern i a l'Administració de la Generalitat i als organismes i entitats vinculats o dependents.\nd) Garantir la ciberseguretat en la prestació dels serveis d'identificació electrònica i d'identitat i confiança digitals per part dels prestadors establerts a Catalunya o que, altrament, ofereixin serveis a l'Administració de la Generalitat i als organismes i entitats vinculats o dependents.\n6. L'Agència de Ciberseguretat de Catalunya ha de col·laborar amb els organismes judicials i policials d'acord amb el que estableix la normativa vigent. En l'exercici de les seves funcions, l'Agència s'ha de coordinar amb els cossos policials i de seguretat pública, sens perjudici de les funcions pròpies del departament competent en aquesta matèria. En especial, l'Agència s'ha de coordinar amb els cossos policials per a la ciberseguretat i protecció dels sistemes d'informació policials, d'acord amb les competències que els dits cossos tenen reconegudes en aquesta matèria.\n7. L'Agència de Ciberseguretat de Catalunya ha d'establir línies de col·laboració en l'àmbit de la ciberseguretat amb els ens locals de Catalunya.\nEls òrgans de govern de l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya són el Consell d'Administració i la Direcció.\nArticle 4. El Consell d'Administració\n1. El Consell d'Administració de l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya, que ha de tenir composició paritària, és integrat pels vuit membres següents:\nb) Dos vicepresidents, un dels quals és el secretari general del departament competent en matèria de ciberseguretat i societat digital, i l'altre, el secretari general del departament competent en matèria de seguretat pública.\nd) Un vocal del departament competent en matèria d'administracions locals.\ng) El director de l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya.\n2. Els vocals a què fan referència les lletres d, e i f han de tenir com a mínim el rang de director general, i són nomenats pel Govern.\n3. Els membres del Consell d'Administració de l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya no tenen dret a rebre cap indemnització, dieta o compensació per assistir a les reunions d'aquest òrgan.\n1. El director de l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya és designat lliurement pel Govern, una vegada escoltat el Consell d'Administració, que té les potestats corresponents per a contractar-lo i separar-lo, si escau.\n2. El director de l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya, entre el moment de la designació i el de la contractació efectiva, ha de comparèixer davant la comissió del Parlament de Catalunya competent en matèria de ciberseguretat.\nCorrespon al Govern d'aprovar, per mitjà d'un decret, els estatuts de l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya, els quals han de determinar i regular les funcions dels òrgans de govern, el funcionament del Consell d'Administració i l'estructura orgànica interna i el règim de funcionament de l'Agència.\n1. L'Agència de Ciberseguretat de Catalunya gaudeix de l'autonomia financera que estableix la normativa de les finances de la Generalitat.\n2. Constitueixen el patrimoni de l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya els béns i drets que li són adscrits i els béns i drets propis de qualsevol naturalesa que adquireixi per qualsevol títol.\n3. Els recursos de l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya són integrats per:\na) Els béns i valors que constitueixin el seu patrimoni i els productes i les rendes d'aquest.\nb) Els ingressos obtinguts per l'acompliment d'activitats i la prestació de serveis en l'exercici de les competències i funcions que estableixen aquesta llei i el desplegament reglamentari en matèria de ciberseguretat.\n4. El pressupost de l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya és anual i únic, i s'ha de subjectar al règim pressupostari que estableix el text refós de la Llei de l'Estatut de l'empresa pública catalana, aprovat pel Decret legislatiu 2/2002, del 24 de desembre.\n5. L'Agència de Ciberseguretat de Catalunya ha d'ordenar la seva comptabilitat de conformitat amb el règim que estableix la normativa de les finances públiques de la Generalitat, atenent la forma jurídica de l'Agència. Així mateix, el règim comptable aplicable s'ha de sotmetre a les instruccions i la normativa de desplegament que dicti la Intervenció de la Generalitat, d'acord amb l'article 75 del text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 3/2002, del 24 de desembre.\n1. La contractació de l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya es regeix per la normativa vigent en matèria de contractes de les administracions públiques. Als efectes del que disposa l'article 24.6 del text refós de la Llei de contractes del sector públic, aprovat pel Reial decret legislatiu 3/2011, del 14 de novembre, l'Agència té la condició de mitjà propi i servei tècnic de les institucions i els departaments en què s'estructura l'Administració de la Generalitat, i dels organismes i les entitats que en depenen i que tinguin la condició de poder adjudicador. Poden encomanar a l'Agència la prestació dels serveis de ciberseguretat, si escau, d'acord amb el règim previst en els documents d'encàrrec, que com a mínim ha d'incloure l'abast de l'encàrrec, la previsió dels costos i el sistema de finançament.\n2. L'òrgan de contractació de l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya és la Direcció.\n1. El personal de l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya es regeix pel dret laboral, sens perjudici de l'adscripció de personal funcionari per a l'exercici de potestats administratives. En l'exercici de les potestats administratives que corresponguin a les funcions d'inspecció i control que compleixi l'Agència, el personal funcionari té la consideració d'autoritat pública, en particular respecte a les funcions que estableixen les lletres e i f de l'article 2.4.\n2. El personal de l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya està sotmès a la normativa del personal laboral de la Generalitat.\nCapítol IV. Relació amb el departament d'adscripció\nL'Agència de Ciberseguretat de Catalunya i l'Administració de la Generalitat, mitjançant el departament al qual és adscrita l'Agència, han d'establir un contracte programa pluriennal que ha d'incloure, com a mínim, la definició dels objectius, la previsió dels resultats en la gestió i els instruments de seguiment, control i avaluació a què s'ha de sotmetre l'activitat de l'Agència durant la vigència del contracte, i també la política de gestió dels recursos humans de l'Agència necessaris per a l'assoliment dels objectius establerts en el contracte, sens perjudici de la competència dels òrgans de govern de l'Agència per a determinar les línies generals de gestió dels seus recursos humans.\nPrimera. Adscripció a l'Agència dels béns de domini públic\n1. S'adscriuen a l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya els béns de l'Administració de la Generalitat i de les entitats del seu sector públic afectats a les funcions que exerceix l'Agència. Els béns de domini públic conserven aquesta naturalesa i les exempcions fiscals i econòmiques que tinguin reconegudes. El decret d'aprovació dels estatuts de l'Agència ha de concretar els béns objecte d'adscripció i el procediment amb què s'ha de formalitzar, que necessàriament n'ha de reflectir la valoració econòmica.\n2. L'Agència de Ciberseguretat de Catalunya se subroga en els drets i les obligacions de contingut econòmic de l'Administració de la Generalitat i de les entitats del seu sector públic afectats a les funcions que exerceix l'Agència, la qual cosa s'ha de concretar en el decret d'aprovació dels estatuts.\nSegona. Cessió a l'Agència dels actius materials, del personal i del pressupost i subrogació en els contractes i convenis\n1. La Fundació Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya (Cesicat) cedeix a l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya, per al compliment de les seves funcions, tots els actius materials, el personal i els recursos pressupostaris assignats a la Fundació. Per a executar aquesta cessió, la Fundació ha de fer els tràmits interns necessaris des de l'aprovació d'aquesta llei i la Generalitat ha de fer les modificacions administratives i pressupostàries necessàries.\n2. L'Agència de Ciberseguretat de Catalunya se subroga en els contractes i convenis subscrits per la Fundació Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya.\n3. L'Agència de Ciberseguretat de Catalunya se subroga en la posició jurídica de l'Administració de la Generalitat i de les entitats del seu sector públic pel que fa als drets i obligacions que li corresponen en l'àmbit de les funcions que l'Agència assumeix, la qual cosa s'ha de concretar en el decret d'aprovació dels estatuts.\nExercici de les funcions de la Fundació Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya fins a la constitució de l'Agència\n1. La Fundació Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya ha de continuar exercint les seves funcions a través dels mitjans tècnics i personals i dels actius propis fins que es constitueixi efectivament l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya i se'n completi la posada en marxa.\n2. El personal laboral que, en la data de constitució de l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya, estigui prestant serveis a la Fundació Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya s'integra a l'Agència pel mecanisme de successió d'empresa, d'acord amb el que estableix la normativa laboral corresponent.\nPrimera. Modificació de la Llei 29/2010, de l'ús dels mitjans electrònics al sector públic de Catalunya\n1. S'afegeix una lletra, la e, a l'article 6.2 de la Llei 29/2010, del 3 d'agost, de l'ús dels mitjans electrònics al sector públic de Catalunya, amb el text següent:\n«e) Garantir un nivell de ciberseguretat adequat en l'ús dels mitjans electrònics.»\n2. S'afegeix una lletra, la g, a l'article 6.3 de la Llei 29/2010, amb el text següent:\n«g) Garantir, en l'àmbit del model català d'administració electrònica i en la prestació de serveis públics a la ciutadania per mitjans electrònics, una seguretat de la informació adequada, i determinar i aplicar el nivell adequat de ciberseguretat del model català d'administració electrònica.»\n3. S'afegeix un apartat, el 5, a l'article 7 de la Llei 29/2010, amb el text següent:\n«5. L'Agència de Ciberseguretat de Catalunya s'encarrega de planificar, gestionar i controlar la ciberseguretat en la prestació dels serveis d'identificació electrònica i d'identitat i confiança digitals per part dels prestadors establerts a Catalunya o que, altrament, ofereixin serveis al sector públic de la Generalitat.»\nSegona. Constitució de l'Agència\nEn el termini d'un any a comptar de l'entrada en vigor d'aquesta llei, l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya s'ha de constituir, el Govern n'ha d'aprovar els estatuts i les normes necessàries per al seu desplegament, i s'han d'adscriure a l'Agència els béns de domini públic.\nLa Fundació Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya ha d'iniciar el procediment de dissolució en el moment de la constitució de l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya, i aquesta ha d'acceptar els béns, els drets i les obligacions que li cedeixi la Fundació.\n1. S'autoritza el Govern perquè faci les modificacions pressupostàries i patrimonials necessàries per a traspassar a l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya els recursos a què fan referència les disposicions addicionals primera i segona.\n2. S'autoritza els representants de l'Administració de la Generalitat en els òrgans de govern de la Fundació Centre de Seguretat de la Informació de Catalunya perquè facin tots els actes necessaris per a la seva dissolució i liquidació.\nRelacionada amb l' ACORD de la Mesa del Parlament pel qual s'aprova la versió en occità (aranès) de la Llei 15/2017, del 25 de juliol, de l'Agència de Ciberseguretat de Catalunya.\nManteniment de suspensió per la Interlocutòria de 20 de març de 2018 del Tribunal Constitucional en el Recurs d'inconstitucionalitat núm. 5284-2017.\nSuspesa per Provisió de 28 de novembre de 2017 del Tribunal Constitucional en el Recurs d'inconstitucionalitat núm. 5284-2017.\nSuspesa des del 4/12/2017. PUBLICACIÓ AL BOE.


Upcycling Barcelona de Fort Pienc guanya el Premi 8 de març–Ma Aurèlia Capmany | l'Eixample\nUpcycling Barcelona de Fort Pienc guanya el Premi 8 de març–Ma Aurèlia Capmany\ndijous, març 8, 2018 - 11:32\nEl projecte de l’entitat Upycling Barcelona ‘Donem-li la volta a la moda. M’agrada, m’agrado, jo decideixo!’, en col.laboració amb l’Associació de Comerciants Eix Fort Pienc, guanya el Premi 8 de Març – Maria Aurèlia Capmany.\nLa XXXIIena edició del Premi 8 de Març – Maria Aurèlia Capmany ha tingut com a lema ”Desvestint el gènere: estètica i representació cultural del gènere’.\nEl projecte d‘Upycling Barcelona, premiat pel jurat, promou accions des de la moda que denuncien els estereotips de gènere i impulsen el consum responsable a través del reciclatge de peces de roba. Upcycling, situada al carrer Diputació 356, és a més de botiga de roba i complements un taller de costura i de reciclatge de mobles vells i un petit espai de coworking per artesans de la moda.\nAquest projecte té el seu origen en el Fashion Revolution Day organitzat per primera vegada el 2017 per l’Associació de Comerciants Eix Fort Pienc, Upcycling i el Centre Cívic a la plaça Fort Pienc i en el qual van col·laborar alguns socis de l’Eix Fort Pienc com ACCEM, Escola Moz-Art, Mescladís i En Timbal, entitats del barri (Biblioteca Arús, Biblioteca de Fort Pienc) i entitats d’altres barris per compartir amb els veïns diferents formes de consumir, i en definitiva, de viure.\nEn la seva intervenció, l’alcaldessa Ada Colau ha expressat la voluntat de denunciar els estereotips de gènere i combatre les pràctiques discriminatòries que es donen dins l’àmbit de la moda, l’estètica i la bellesa, i ha apostat per “canviar la moda i fer-la realment nostra. I això només es pot fer en aliança amb les dissenyadores, amb les models, amb les publicistes i periodistes que porten temps denunciant les pràctiques predatòries i discriminàtories que es donen a la indústria de la moda, i apostant per un canvi de model tant en relació a les pràctiques laborals del sector com a la imatge i productes que s’elaboren.”\nEl premi el van recollir Silvia Oliveras, sòcia de Upcycling Barcelona, i Isabel Vivancos, vocal de la junta de l’Eix Fort Pienc. Oliveras va destacar que el projecte vol “capgirar el concepte d’estètica, un estereotip imposat per la societat”, i mostrar una moda “més sostenible, més igualitària pel que fa a gènere, orientació sexual i origen”.\nLa dotació del premi ajudarà a celebrar la setmana del 24 d’abril diverses activitats als centres educatius i una gran desfilada amb moda sostenible, roba tradicional d’alguns països on la gran industria de la moda produeix i una trobada de l’artesania tèxtil.\nEl premi al millor projecte escollit per votació popular del públic assistent, dotat amb 3.000 euros, ha estat pel projecte “Més amb menys”, del Pla Comunitari de Roquetes.


S’han aconseguit els objectius amb escreix, hem tingut la sort que fa tres anys no vam tenir i tenim un equip que si bé li calen molts retocs, té una columna vertebral sòlida, som el tercer equip del país i hi hem de dir amb orgull, tenim una massa social important consolidada. Ara bé el mes difícil, cal reforçar les estructures de l’entitat a tots els nivells, formar part del futbol professional es car i difícil beró ho tenim tot ben encarat i ara es l’hora de fer les passes endavant necessàries per consolidar la situació tan la esportiva com la del Club, per tal de ser el club de futbol de referència del sud de Catalunya.\nQuan fem l’anàlisi de la temporada també cal fer un apartat dels errors sobretot per no repetir-los. Ho vull dir clar, em criticat l’actuació d’alguns dels jugadors sobretot durant la primera part de la temporada i a alguns ,em consta, que no els hi va agradar, però va ser a partir de les crítiques que potser casualment va venir la reacció. Hem guanyat molts punts marcant als últims minuts, no hem fet molts gols i si bé els altres equips tampoc n’han fet molts crec que hem de fer més.\nNo vull aigualir la festa paro el cofoïsme no es bo, cal que a la temporada vinent el Nàstic ha de consolidar-se i ha de fer respecte a tots els camps, fins ara les renovacions son les esperades i algunes desitjades per molts, si seguim així el futur es nostre.


Escola de Dansa del Centre de Lectura » Disciplines\nLa dansa, en general, és una de les expressions més fortes de comunicació sense necessitat de fer ús del llenguatge parlat, deixant de banda les paraules per transmetre tot a través del cos i els seus moviments. Es considera que els seus beneficis són múltiples tant per a nens i nenes com per a persones de qualsevol edat, perquè:\nmodifica i ajuda, en els nens, a corregir problemes com l’escoliosi, peus plans, arcs caiguts, entre d’altres;\nalinea el cos i estira les vèrtebres de la columna vertebral;\nproporciona mobilitat muscular i articular;\naugmenta l’elasticitat de músculs i tendons;\ndesenvolupa flexibilitat, coordinació i ritme;\ndesenvolupa l’agilitat, la imaginació, la memòria i la sensibilitat corporal;\najuda a combatre la depressió, millora l’autoestima i ajuda a reduir l’estrès. Estimula el treball en equip, tant per dones com per part d’homes, havent-hi grans ballarins de ballet masculins en la història com Nureyev, Julio Boca, etc.\nEs considera que els beneficis de la dansa són múltiples, tant en nens i nenes com en persones de qualsevol edat…\nDansa clàssica: és reconeguda també com el ballet, tenint els seus orígens a França durant la monarquia de Lluís XIV. És un dels estils més tradicionals i practicats arreu de tot el món, on es destaca la finesa dels seus passos i la gran tècnica aplicada per part dels ballarins. Per la complexitat dels seus passos, es considera a la dansa clàssica com la base de les altres especialitats.\nDansa clàssica espanyola: és un gènere dins de la dansa que inclou quatre modalitats principals: la dansa espanyola estilitzada, anomenada també dansa clàssica espanyola, l’escola bolera, els balls populars i tradicionals (dansa de caràcter) i l’escola flamenca.\nDansa jazz: és una classificació compartida per una àmplia gamma d’estils de ball. Abans de la dècada de 1950, es refereix a la dansa originada a partir d’estils de dansa africana vernacla d’Amèrica. En la dècada de 1950 va sorgir un nou gènere de dansa jazz, la dansa moderna jazz, amb arrels en la dansa tradicional del Carib. Un estil més polit és el Broadway jazz, que es balla en els musicals de Nova York i a altres ciutats. Empra múltiples tècniques com les del ballet clàssic, de la dansa contemporània entre altres.\nDansa contemporània: És una disciplina acadèmica jove que va néixer durant el començament del segle XX. També conegut com la investigació de la dansa, que podria incloure l’estudi analític i reflexiu d’aspectes relacionats amb la dansa com el nostre llenguatge ens permeto imaginar, en una contínua recerca de noves formes i dinàmiques. Per tant els seus ballarins han de dominar les tècniques de dansa moderna i clàssica\nFunky: és un estil de música ballable que té el seu origen en els carrers de Nova York. La introducció de lletres més rapejades i nous passos de ball van donar lloc al hip hop. En el hip hop i el funky es barregen passos del jazz, el break dance, els ritmes afro o la dansa contemporània. Els moviments, molt coreografiats i intensos, són tallants i expressius, i s’empren sobretot els braços i el tronc.\nAquest curs, també oferim…\nPetits artistes: de 2 a 5 anys\nCursos d’iniciació: de 3 a 5 anys\nCursos Preparatori Elemental: de 6 a 7 anys\nCursos d’aprenentatge bàsic i Estudis Elementals: de 8 a 11 anys\nCursos d’aprofundiment: de 12 a 19 anys\nCursos de perfeccionament: Més de 19 anys\nPetits artistes (2 a 5 anys)\nAdreçat a famílies que vulguin que els seus fills coneguin la dansa i la música simultàniament.\nEl professorat es coordinarà utilitzant la mateixa metodologia pedagògica, en les dues disciplines\nPreparatori elemental (6 a 7 anys)\nAquests cursos estan pensats per ajudar als alumnes a escollir millor, més endavant, la branca d’ensenyaments que vulgui continuar. S’ofereixen dos classes de clàssic i una d’espanyol, o dues classes de clàssic i una de jazz.\nEstudis elementals (8 a 11 anys)\nEls alumnes que obtinguin una qualificació positiva al llarg dels cursos d’estudis elementals rebran el corresponent certificat acreditatiu (de 8 a 13 anys). Clàssic, Contemporani, Espanyol, Flamenc, puntes i música. Representació de l’obra de Pere i el llop de Prokovief al Teatre Bartrina al mes de març.\nTreball de Dansa Clàssica, puntes i dansa contemporània, repertori de clàssic i contemporani per presentar-se a diferents premis, concursos i mostres de dansa de Catalunya (11 a 16 anys).\nRepertori de Dansa clàssica i contemporani\nPreparació d’alumnes en repertori de clàssic, contemporani i flamenc i de la Jove Companyia per presentar-se a diferents premis, concursos i mostres de dansa de Catalunya, de l’Estat… i a l’estranger.\nClàssic de suport i d’adults\nPer iniciar-se o mantenir-se en aquesta disciplina. Per als alumnes d’espanyol, jazz i contemporani que no realitzin amb assiduïtat aquesta tècnica.\nBallet, gimnàstica, jazz i elasticitat.\nClasses de treball físic per millorar l’elasticitat dels alumnes.


L’FMC dona eines per millorar la gestió d'una instal·lació esportiva\nAmb el títol ‘Gimnàstica per a dirigir instal·lacions esportives. Habilitats directives per a gestors esportius’, la Federació de Municipis de Catalunya ha programat una segona edició del curs en línia que tindrà lloc els dies 29 d’abril i 4, 6 i 11 de maig, que posa a l’abast dels alumnes mètodes i eines per aconseguir millorar la qualitat i l’eficiència de la seva feina al capdavant d’equipaments esportius\nMentre els usuaris demanen més varietat, les administracions exigeixen austeritat econòmica, sense descuidar les tasques de manteniment, ni les normatives. els gestors esportius passen la major part del seu temps al peu del canó, amb el risc de resoldre problemes sense haver-los pogut pensar fredament.\nL’objectiu principal és que les persones que hi assisteixin estiguin preparades per definir objectius de direcció clars i trobar la manera de convertir aquests objectius en realitat.\nEn el transcurs d’aquesta formació els assistents aprendran a:\n- Identificar el punt fort de la seva instal·lació i orientar la seva activitat perquè es destaqui.\n- Destriar les activitats que són viables de les que no ho són, i establir els requisits necessaris per aconseguir la qualitat de prestació desitjada.\n- Captar les millors propostes de l’entorn, millorar els serveis amb el feedback dels usuaris i comunicar amb eficàcia.\nEl docent que impartirà el taller és Isidor Torres, soci i gerent de Planifica i formador especialitzat en el sector públic des de 2004.


Notícies :: Notícies de custòdia :: Es signa un conveni per recuperar el Gaià\nEs signa un conveni per recuperar el Gaià\nDijous 1\tMarç 2012 - 10:09\nRepsol i l'Associació Mediambiental La Sínia han signat un conveni que permetrà continuar recuperant la fauna i la flora pròpies del territori.\nRepsol i l'Associació Mediambiental La Sínia han fet un nou pas endavant perquè el tram final del riu Gaià recuperi els seus principals valors ambientals i fer compatible l'ús del territori amb la conservació dels seus elements naturals, paisatgístics i patrimonials. Després del que ha suposat la recuperació del cabdal ecològic del Gaià, a través de la signatura d'un conveni entre Repsol i l’ACA, les actuacions contemplades en el conveni que s’ha signat són la continuació de les accions encaminades a la definitiva recuperació dels valors naturals del Riu. Concretament el conveni es centra en l'entorn fluvial del curs baix del riu Gaià.\nAquest riu, típicament mediterrani, s'embassa al pantà del Gaià, propietat de Repsol.\nSobre el conveni signat entre Repsol i l'Associació Mediambiental La Sínia\nEls objectius específics que es pretenen assolir amb aquest conveni de col·laboració són els següents:\na) Impulsar programes de conservació de biodiversitat: Projecte d’estudi de la població de l’eriçó clar (Atelerix algirus), pla de recuperació del barb cua-roig (Barbus haasi), col·locació i seguiment de caixes-niu i de l’ornitofauna, pla de seguiment i conservació de la tortuga de rierol (Mauremys leprosa) al torrent de Salomó, a la desembocadura, la zona humida de la resclosa, etc.\nb) Promoure el voluntariat ambiental entre els veïns i veïnes del municipi i de la comarca. Actualment l’Associació Mediambiental la Sínia coordina un grup de voluntaris/es que desenvolupen el seu projecte a l’entorn del curs baix del riu Gaià.\nc) Custòdia de terrenys privats dins de l’àmbit fluvial: A més de la custòdia del Domini Públic Hidràulic, també es vol impulsar la custòdia de terrenys privats dins de l’àmbit fluvial del Gaià.\nd) Promoure projectes de millora d’usos públics: Senyalització d’itineraris, instal·lació d’algun plafó informatiu i edició de materials.\ne) Promoure a mig termini un acord entre els diversos municipis del curs baix del riu Gaià per tal d’impulsar-ne la recuperació i conservació dels valors naturals.\nLa signatura del conveni formalitza les diverses col·laboracions puntuals que ja s’han dut a terme durant l’any 2011.\nL’any 1992, la desembocadura del Gaià va ser inclosa dins del Pla d’Espais d’Interès Natural, considerada dins de la xarxa relicte de zones humides de la Catalunya meridional. Posteriorment, el 1995, per la seva riquesa faunística va ser declarada Reserva Natural de fauna salvatge\nLa nova ampliació de la Xarxa Natura 2000, ha inclòs tot el curs baix del riu Gaià, conjuntament amb l’entorn natural de l’embassament del Gaià i part del curs mig del riu, fins l’albereda de Santes Creus (espai ja catalogat dins del PEIN). Aquest nou espai de la Xarxa Natura 2000 de 2.998 hectàrees de superfície, s’anomena “Riu Gaià" la seva catalogació com a ZEPA (Zones declarades de protecció especial per a ocells) implica la inclusió automàtica en el Pla d’espais d’interès natural.\nUn tram important del torrent de Salomó també ha estat inclòs dins d’aquest nou espai de la Xarxa Natura 2000, concretament el tram de torrent entre Salomó i Sant Miquel de Vespella de Gaià. En aquest tram de torrent és on precisament s’ha detectat la presència d’una població de tortuga de rierol.\nMés, sobre...: xct , custodia del territori , conveni , sinia del gaia , riu gaia


Flix aporta 25.000€ al projecte Lo Caspolino ~ EbreDigital.cat\nFlix aporta 25.000€ al projecte Lo Caspolino\nRoger Font\t2018-04-05T16:24:48+00:00\t5 d'abril de 2018|Política|Societat| Flix|0 Comentaris\n25.000€ en tres anys. És la xifra que donarà l’Ajuntament de Flix al projecte del Caspolino després que al febrer signés un conveni de col·laboració amb la Fundació per a la Preservació del Patrimoni Ferroviari i Industrial de Móra la Nova. D’aquesta manera, el consistori de Flix s’afegeix a la vintena d’administracions locals de les demarcacions de Tarragona i Saragossa que impulsen el projecte. El tren turístic té previst començar a funcionar a la tardor de 2019 amb la màquina elèctrica però en els propers anys, a l’espera de rebre finançament, té la intenció de circular per les vies amb una locomotora de vapor que s’està restaurant. Amb aquesta acció Flix també referma la col·laboració entre ajuntaments de la comarca per fer un projecte de turisme comú que benefici a totes les empreses relacionades del sector i així, també, poder crear pacs que permetin als visitants conèixer la Ribera d’Ebre.


Menys endeutament i més banca ètica a les finances municipals | Info Barcelona | Ajuntament de Barcelona\nMenys endeutament i més banca ètica a les finances municipals\nAl començament del present mandat, els nivells d’endeutament de l’Ajuntament es van reduir en 138,4 milions d’euros. En els exercicis successius s’ha mantingut aquest deute municipal en els nivells més baixos de la darrera època, 836 milions al tancament del 2018. A més s’ha apostat per reduir el pes de la banca tradicional, del 74,9% que representava al mandat anterior al 43,1% de l’actual, gràcies a l’ús de noves fonts de finançament com l’emissió del bo sostenible, la banca ètica i el recurs de la banca pública.\nL’any passat es va formalitzar un contracte de finançament de 100 milions d’euros amb el Banc de Desenvolupament del Consell d’Europa (CEB). D’aquesta quantitat s’han invertit 50 milions per cobrir les necessitats financeres del consistori que contribueixen a millorar les condicions de vida en àrees urbanes i a la protecció del medi ambient. La disposició s’ha fet per un període de quinze anys amb dos de carència i a un tipus fix de l’1,17%.\nL’objectiu d’aquesta operació és afavorir un estalvi econòmic en termes de despesa financera a l’entorn de 3,1 milions d’euros al llarg de la vida de l’operació. A més, s’afavoreix, des de l’àmbit públic, una economia més plural amb la incorporació de noves entitats financeres, nous serveis bancaris i noves ofertes de finançament.\nL’any 2017 l’Ajuntament de Barcelona es va convertir en la primera administració local de tot l’Estat a emetre, per primera vegada, bons sostenibles per valor de 35 milions d’euros, el qual suposa un 4,2%. L’informe Sustainable Bond Report acredita totes les inversions fetes amb aquest finançament, entre les quals destaquen:\nManteniment de 90 centres educatius de la ciutat, amb més de 39.000 beneficiaris (15,4 milions).\nConstrucció de 74,3 quilòmetres de carril bici (9,3 milions).\nConstrucció de l’Escola Massana.\nRehabilitació de la Biblioteca Montserrat Abelló, al carrer dels Comtes de Bell-lloc, un exemple d’edifici sostenible.\nAquest gir impulsat pel Govern municipal per explorar noves vies de finançament, també ha suposat, al llarg d’aquests últims anys, l’entrada i la consolidació d’entitats de banca ètica a la cartera de deute de l’Ajuntament.\nNoves vies de finançament per a persones emprenedores, comerciants i entitats socials\n14/10/2016 22:39 h\nNoves clàusules socials regeixen la relació de l’Ajuntament amb les entitats financeres


Els treballadors d'Acciona continuen protestant per exigir la retirada del seu ERO - Diari de Barcelona | Diari de Barcelona\nEls treballadors d'Acciona continuen protestant per exigir la retirada del seu ERO - Diari de Barcelona\nEls treballadors d'Acciona continuen protestant per exigir la retirada del seu ERO\nLa plantilla ha cremat pneumàtics a la planta de Nissan de la Zona Franca i ha tallat durant uns minuts la circulació al carrer 3\nEls treballadors d'Acciona han tornat a mobilitzar-se per exigir la retirada de l'Expedient de Regulació d'Ocupació (ERO) que afecta els més de 500 treballadors de l'empresa subcontractats per Nissan. Aquest matí, al voltant de 300 empleats han cremat pneumàtics a l'entrada de la planta de Nissan a la Zona Franca i han tallat durant uns minuts la circulació al carrer número 3, davant l'entrada de la fàbrica.\nDurant la concentració, diversos treballadors de l'automobilística també han donat suport als manifestants, aplaudint des de l'interior de la planta. De nou, els sindicats han apuntat que l'ERO és "una estratègia pactada" entre Acciona i Nissan i consideren que es tracta d'un procediment "injustificat".\n"Avui tornem a sortir al carrer perquè volem seguir visibles i que se'ns escolti", ha dit el president del comitè d'empresa d'Acciona, Manuel Núñez. Per aquest representant sindical, el conflicte a l'automobilística "no s'acaba amb l'acord de Nissan" i apunta que, després d'Acciona, la resta de subcontractades també tindran problemes. De nou, els sindicats han reclamat la retirada de l'ERO i que treballadors i empresa arribin a un acord igual que el de Nissan.\nTreballadors d'Acciona protestant davant la planta de Nissan de la Zona Franca. Foto: ACN.\nA banda de la mobilització d'aquest dimarts, els treballadors d'Acciona mantenen sobre la taula l'opció d'iniciar una vaga indefinida. Els sindicats, que van registrar la vaga la setmana passada, afirmen que de moment es tracta d'una acció estratègica. "Vam registrar-la per cobrir-nos en cas que ens cridessin als nostres llocs de treball; ara mateix no podem anar a les plantes si no hi ha una solució laboral", explica Núñez.\nDe moment, els empleats d'Acciona mantenen el seu permís retribuït i les plantes de Nissan treballen sota mínims (segons l'automobilística, la producció no arrencarà almenys fins al pròxim dilluns 31 d'agost), per tant, la vaga no s'ha activat. "Nosaltres creiem que tenim fonaments jurídics i legals per tombar l'ERO, i per això intentarem lluitar", conclou Núñez.\nInicialment, estava previst que durant la concentració d'aquest dimarts els treballadors d'Acciona es desplacessin de l'entrada de la planta de Nissan de la Zona Franca fins a la ronda litoral, punt on es tallaria la circulació de vehicles.A causa dels diferents rebrots de la covid-19 al territori català, però, les autoritats han desaconsellat la mobilització i han demanat a la plantilla que les protestes es limitessin a una concentració.\nLa pròxima protesta dels treballadors d'Acciona, de fet, seguirà en la mateixa línia. El dimarts 1 de setembre, els empleats es concentraran a la plaça Sant Jaume per exigir a la Generalitat i a l'Ajuntament de Barcelona que s'impliquin en el conflicte "tal com van fer amb Nissan", segons ha informat el comitè d'empresa en un comunicat.


Funcions del NIRS | NIRS Research\nQuè és l’Espectroscòpia d’Infraroig Proper?\nL’Espectroscòpia d’Infraroig Proper o NIRS es basa principalment en dues característiques del teixit humà: la relativa transparència del teixit a la llum en el rang NIR i, segon, les característiques absorbents de la llum de l’hemoglobina. Mitjançant l’ús de diverses longituds d’ona diferents, es poden mostrar de manera contínua els canvis relatius a la concentració d’hemoglobina.\nUtilitzant el principi NIRS, es pot monitoritzar el comportament de la hemoglobina total, oxihemoglobina i deoxihemoglobina de manera:\nAl laboratori, o fora\nSense necessitat d’infraestructures especials\nPer què el NIRS?\nTotes les cèl·lules dels òrgans corporals tenen una necessitat constant i variable d’oxigen. Tot i això, els magatzems d’oxigen del cos són mínims. És essencial un subministrament constant i adequat d’oxigen als teixits a través de la circulació en venes i artèries. Qualsevol interferència amb l’oxigenació dels teixits portarà molt ràpidament a danys irreversibles.\nL’oximetria òptica i, en particular, l’espectroscòpia d’infrarojos (NIRS), especialment, és una eina per avaluar l’estat d’oxigenació i l’hemodinàmica de diversos òrgans, per exemple el múscul i el cervell.


Festa Major de Mura 2018\n21:51 | 15/12/2019\nComencem a gaudir, comencem la disbauxa, mirem-nos als ulls i reconeguem-nos totes i tots donant el millor de nosaltres mateixos per tal de construir amb la millor ALEGRIA que és FESTA MAJOR. A partir del 6 fins el 12 de novembre.\nMura, és un poble preciós i que tots considerem que és nostre i per tant l'hem de cuidar tots els dies de l'any, segurament des de diverses visions perquè la diversitat forma part segurament més que mai, del nostre actual context de poble.\nA tots els membres de la Comissió de Festes, a les Entitats, els Voluntaris i als Regidors i Personal de l'Ajuntament, gràcies a totes les persones que en aquesta festa Major i les de tots els anys, heu col·laborat, moltes gràcies per la vostra tasca.\nMuratans, veïns i visitants... GAUDIU de la nostra FESTA MAJOR!!!\nAlcalde de Mura\nData de l'última actualització: 31/10/2018 15:50\nPrograma Festa Major de Mura 2018 Fitxer [pdf - 4755KB]


Cinc restaurants amb estrella que no us deixaran del tot escurats | Actualidad | EL PAÍS Catalunya\nBarcelona té més d’una vintena de restaurants reconeguts per la prestigiosa Guia Michelin\nBarcelona 22 GEN 2016 - 00:48\tCET\nUn dels plats del restaurant Caelis. Caelis\nEls nens ja no volen ser futbolistes, ara volen ser xefs i dirigir la cuina dels grans restaurants que pertanyen al firmament de la Guia Michelin. Durant els últims anys la cultura gastronòmica ha passat de ser un plaer reservat a uns pocs per arribar a més paladars. Esferificar, liofilitzar o reduir han passat a formar part del vocabulari de la gent del carrer gràcies, sobretot, als programes de cuina que podem veure a la televisió. Però, quin gust tenen tots aquests plats que veiem a través de les nostres pantalles? Hem buscat cinc restaurants de Barcelona amb estrella que no us deixaran del tot escurats.\nTempura de xanguet amb shiso. Dos Palillos\nA pocs metres de la Rambla de Barcelona hi ha aquest petit restaurant dirigit pel xef Albert Raulich. La seva manera d'entendre la gastronomia va néixer de les entranyes d'El Bulli, on els seus cuiners van aprendre la manera de “pensar i entendre la cuina”. Aquest restaurant, que té una estrella, ha aconseguit maridar el plat més clàssic de la cuina espanyola, les tapes, amb la tradició de la cuina oriental. Entre els seus plats hi ha interessants mescles com la tempura de xanguets amb shiso i la costella de porc ibèric a la cantonesa; els millors productes nacionals amb tocs asiàtics per ressaltar-ne el sabor. El restaurant està dividit en dos espais. D'una banda, hi ha la barra asiàtica, on el comensal podrà gaudir del menú degustació (85-90 euros) mentre observa els cuiners com treballen; de l'altra, hi ha el bar de tapes, una zona més informal on el menú oscil·la entre els 35 i els 45 euros. Dos Palillos també té un menú de migdia per 22 euros que consta de tres plats (sense beguda). Carrer d'Elisabets, 9\nMenjador del restaurant Caelis. Caelis\nSituat a l'hotel Palace de Barcelona, el restaurant Caelis, regentat pel xef francès Romain Fornell, és una altra de les parades per conèixer la constel·lació Michelin a Barcelona. Premiat amb una estrella, aquest restaurant té un menjador vuitcentista. De la cuina de Fornell destaca la manera d'entendre el producte i de barrejar-lo per descobrir noves sensacions, com passa per exemple amb el torró de foie, l'eriçó de mar, les algues i el caviar amb popet fregit al safrà. Els menús degustació van dels 39 als 130 euros, i la carta costa entre 85 i 105 euros, segons la Guia Michelin. Gran Via de les Corts Catalanes, 668\nXapata d'anguila fumada amb un vel de soja. Tickets\nAquest projecte dels germans Adrià, Ferran i Albert, dirigit pel segon, recupera un clàssic de la cuina espanyola: les tapes. La manera d'entendre la gastronomia d'Albert Adrià ha portat el restaurant Tickets a obtenir una estrella Michelin oferint al comensal un menú assequible per a la majoria de les butxaques. La mitjana d'un àpat a Tickets és d'un mínim d'uns 40 euros. Hi ha opcions per a tots els gustos, com les olives del Tickets (esferificacions d'olives) o xurros de grosella negra i crema de raifort. El xef Adrià també convida els que ho vulguin a fer una volta al món en 14 ostres que poden transportar a llocs tan llunyans com Tòquio o Moscou, o apropar a ciutats espanyoles com Sevilla. Paral·lel, 164\nCoca de sardines. Hofmann\nÉs el restaurant de l'escola de cuina Hofmann, i beu de la gastronomia tradicional catalana però barrejada amb l'avantguarda tècnica, una fusió que resulta espectacular en plats com les làmines d'alvocat amb caneló farcit de còctel de llamàntol, on un dels plats més típics de la cuina catalana es reinventa. Les opcions de menú són tres: les propostes del dia (46 euros), el menú degustació (68 euros) o la carta, que segons la Guia Michelin varia entre els 44 els 63 euros per comensal. Dirigit per la cuinera Mey Hofmann, el restaurant va aconseguir l'estrella el 2004 perquè “reflecteix la filosofia gastronòmica contemporània, amb elaboracions de caràcter creatiu i postres exquisides”. Argenteria, 74-78\nL'equip de cuina d'Oriol Hivern treballant. Hisop\nSituat a la part alta de Barcelona, aquest acollidor restaurant regentat pel xef Oriol Hivern Bondia ofereix una reinterpretació contemporània de la cuina catalana tradicional. S'aprecia especialement en plats com les gambes de Vilanova amb xocolata: l'equilibri perfecte entre l'avantguarda culinària i el producte autòcton. Entre els plats d'hivern també destaquen les combinacions de sabors, que aporten potència al producte tradicional, com passa amb l'ànec del Delta rostit amb col a la brasa i masala. La carta de l'Hisop canvia quatre vegades a l'any segons l'estació per utilitzar sempre productes de temporada, i ofereix dues opcions: el menú degustació per 61 euros –sense maridatge– i la carta, que segons la Guia Michelin suposa entre 55 i 75 euros per comensal. Passatge Marimon, 9


El Sóller, rival del Formentera aquest diumenge | RadioIlla Notícies Formentera\nEts a:Home»Esports»El Sóller, rival del Formentera aquest diumenge\nEl Sóller, rival del Formentera aquest diumenge\nBy Radioilla\t 15 febrero, 2020 No hay comentarios\nEl Formentera vol encadenar la quarta victòria consecutiva contra en la visita del Sóller, dotzè a la taula classificatòria, que arriba al Municipal després d’imposar-se 3 a 0 en el darrer encontre davant el Santa Catalina.\nA priori, tant per situació a la taula, com per victòries i gols, el de diumenge hauria de ser un partit propici per als al·lots d’Iván Gómez Roa, encara que en el món del futbol mai s’han de descartar les sorpreses, i els roig i negres faran bé de lligar en curt a Marc V Esteve, màxim golejador del conjunt de la Serra de Tramuntana. Roa no podrà comptar amb els lesionats Elio Moya, Iván García i Adri Gimeno, si bé no tindrà cap baixa per sanció.\nEl Formentera Sóller de la 24 jornada de Lliga es disputarà aquest diumenge a les 12.30 h al Municipal de Sant Francesc. Com sempre, a partir de les 12.15 h començarà la transmissió amb en Xavi Guasch.


El neoconservadorisme. Els clàssics i les ideologies – El neoconservadorisme. Els clàssics i les ideologies –\nEl neoconservadorisme. Els clàssics i les ideologies\n12/02/2020 - 26/02/2020 AL Institut d'Humanitats de Barcelona - CCCB\nNi tots els straussians són neoconservadors ni tots els neoconservadors són straussians, però Leo Strauss va obrir el camí a una manera d’acostar-se als clàssics que ha esdevingut característica del neoconservadorisme. D’acord amb els seus plantejaments, a diferència de les ciències socials contemporànies, que pretenen centrar-se en els fets i deixar de banda els valors, els textos clàssics ens situen davant de les alternatives fonamentals en l’orientació de la vida política, on allò rellevant són els conflictes entre persones que mantenen opinions diverses sobre el que és convenient o el que és just. Tot i que la vida política actual sigui en molts aspectes diferent de la de l’Antiguitat, els neoconservadors defensen la necessitat de recuperar aquesta mirada. En les sessions d’aquest seminari es comentaran textos que il·lustren com es concreta aquesta recuperació i la manera peculiar en què els neoconservadors proposen llegir els antics.\nA càrrec de: Josep Maria Ruiz Simon


Notícies: Llistats teòrics (Tarragona / Reus) INFORMACIÓ\nLlistats teòrics (Tarragona / Reus) INFORMACIÓ\n_Actualització!_ En el cas de trobar-vos que presenteu la següent carpeta abans de saber els resultats, s'haurà de:\n1. Presentar la carpeta al dia indicat incloent el llistat normal pel pròxim examen.\n2. Un cop sapigueu els resultats s'haurà d'enviar el llistat només amb els repetidors PER EMAIL a conductores.jptt@dgt.es.\nDegut a que hi han hagut malentesos sobre els horaris, recordem la forma correcta de mirar l'horari i tots els temes relacionats amb l'examen de teòrica:\nGRUP 1 - TARRAGONA GRUP 3 - REUS:\n• Llista teòric\nTORNS DEL LLISTAT TEÒRIC: L'hora general de l'examen comú de l'alumne (i de tots els alumnes de cada pàgina) estan indicades a la part mitjana/inferior de cada pàgina (imatge d'exemple).\nIMPORTANT! Mirar totes les pàgines! no sempre van junts els alumnes d'una mateixa autoescola!\nSi l'alumne té comú i específic: A part d'anar a l'hora general, també haurà d'anar a l'hora especificada al costat del nº d'autoescola (imatge d'exemple). Aquesta hora fa referència a l'horari per l'específic. A qui no li quedi clar, que ens truqui.\nDOCUMENTACIÓ: Tingueu en compte que qualsevol documentació presentada erròniament no es podrà arreglar (documentació incompleta, DNI/Passaport/NIE caducats o no presentats, falta de solicitud, etc). Reviseu-ho bé abans de presentar la carpeta.\nTambé recordem que no deixen tenir diccionari durant l'examen.\nJUSTIFICANTS DE TEÒRCIA: Es presentarà el justificant ORIGINAL dins la següent carpeta de teòrica (ni per email, ni portar-lo "suelto" a la JPTT). S'ha de tenir en compte que després de 5 dies naturals el sistema dóna la convocatòria per perduda. En cas de no portar a ningú de teòrica al següent examen, s'ha de portar igualment la carpeta amb el justificant dins.\nRESULTATS TEÒRICS - ONLINE a la web: https://sedeapl.dgt.gob.es/notasexamen/\n(24h després de l'últim torn de l'examen aprox. - a partir de les 12:30h del dia següent)\nQuan no pugueu accedir als resultats: tingueu paciència i en cas de no poder obtenir el resultat a través de la pàgina web, truqueu al 060 o a la JPTT: 977 22 11 96 - 977 22 13 97 (extensió 20).\nEXAMENS ADR: (Nota sobre presentació de carpetes i examens).\nL'horari el rebreu per correu electrònic des de la JPTT.\nSi teniu cap dubte, truqueu a l'associació!


“Algú com tu” de Xavier Bosch | La Finestra Digital\nHaver-se proclamat llibre de ficció més venut en català el darrer Sant Jordi i comptar amb el premi Ramon Llull 2015 fan d’”Algú com tu” una novel·la d’èxit. Xavier Bosch ha canviat completament de registre, deixant enrere el gènere negre del seu personatge Dani Santana, i sembla que ha encertat de ple.\nLa Gina Homs, als 9 anys queda òrfena de mare; té alguns records d’ella però sempre ha sentit la necessitat de saber-ne més de la Paulina, què li agradava, com era, què pensava… Quan la Gina ja és adulta, a partir d’una sèrie de coincidències i unes cartes, enceta una petita investigació on descobreix el gran amor secret de la seva mare. Pel casament de la seva cosina, la Paulina va viatjar sola a Paris i va conèixer al Jean-Pierre Zanardi, un galerista d’art. La seva relació només va durar 4 dies però els hi va canviar la vida a tots dos.\nLa història que ens explica el Xavier Bosch té una estructura complexa amb diferents narradors i salts en l’espai i el temps, però l’autor domina molt bé la tècnica i aconsegueix que la narració flueixi i el lector no es perdi. Els personatges actuals no estan molt treballats, no els arribem a conèixer tant com a la Paulina i el Jean-Pierre, els veritables protagonistes d’aquesta novel·la, als que arribem a estimar, entendre fins al punt de poder justificar les seves accions.\nEl punt fort de la novel·la són els diàlegs, sobretot entre els dos amants, són diàlegs intel·ligents, cultes i plens de cites i de frases colpidores que ens fan reflexionar sobre els tipus d’amor i de relacions sentimentals. Com a homenatge al Jean-Pierre que parla sempre amb cites de celebritats, em quedo amb la del filòsof grec Plató: ’La més gran declaració d’amor és la que no es fa; l’home que sent molt, parla poc’.\nA banda de la parella d’amants i la seva història d’amor, trobem altres elements importants que particularment m’han agradat molt i es converteixen també en personatges de la novel·la: la ciutat de Paris, les arts plàstiques i les llibreries més importants de diferents ciutats del món. Així la novel·la a part de ser un homenatge a l’amor també ho és a l’art i als llibres.\nDefinitivament, “Algú com tu” es mereix tot l’èxit que ha aconseguit aquest any. El Xavier Bosch ha sabut explicar-nos una història d’amor, d’AMOR en majúscules, d’aquell que tots anhelem però no estem segurs que existeixi fora de Hollywood, d’una passió intensa que el temps no és capaç d’esborrar, sense entrar en cursileries i escrit deliciosament.


Google Chrome: el futur pinta bé - Informatica.CAT\n« Juga a poker online amb Bwin\nNexus One, el Google Phone »\nFinalment, i també la clau per entendre aquest salt de Chrome per davant d’Apple, han estat les recentment presentades versions beta per a GNU/Linux i Mac OS X. El 0,75% del total dels internautes naveguen amb un programa que s’identifica com a Chrome 4.0, precisament el nombre de versió que gasten aquestes dues betes.\nTambé estic segur que la irrupció a l’escenari del Chrome OS, el sistema operatiu basat en el navegador, ha esperonat als usuaris, que veuen en Internet el futur dels sistemes informàtics, i en Google el futur de la Xarxa. I és que l’època de la concepció que Microsoft i Windows van popularitzar i on tot s’emmagatzemava en local (programes i dades) sembla que ha de passar a millor vida a llarg termini. D’aquí que el navegador s’hagi convertit en una peça clau del conglomerat de programari actual, ja que a més de desenvolupar la seva funció ha de ser una plataforma per a l’execució d’altres programes.\nSafari passa a la quarta posició de la llista de navegadors web, mentre que el cinquè continua sent un Opera molt menystingut per un públic que massa sovint no en coneix les bondats. Hi haurà resposta de la companyia de Steve Jobs en forma d’una versió més optimitzada?\nThemes: chrome os, chrome seguretat, futur de google, Google Chrome, html, navegador, Safari, SAFARI EN ESPANYOL, virtualització\nComments of “Google Chrome: el futur pinta bé”


Troben mort un home que hauria estat arrossegat per una riera a Vic arran de les pluges\nLa nit de dimarts a dimecres els bombers han rescatat dos conductors i han evacuat tres famílies de casa seva\nRedacció 22/04/2020 - 10.57 Actualitzat 22/04/2020 - 23.36\nEfectius de Protecció Civil i de la policia local de Vic han trobat el cos sense vida d'home que aquest dimecres al matí ha estat arrossegat per una riera durant l'episodi de pluges que fa dies que afecta Catalunya i que ha fet augmentar el cabal de rius i rieres.\nSembla que quan ha estat arrossegat per l'aigua l'home anava amb bicicleta; un testimoni dels fets és qui ha avisat la policia a les 9 del matí. L'home l'han trobat a primera hora de la tarda, a tres quilòmetres d'on havia desaparegut.\nIntegrant de l'equip de cerca de l'home desaparegut a Vic (ACN/Laura Busquets)\nSegons han informat els Bombers de la Generalitat, deu dotacions han buscat l'home, al riu Gurri, a la zona del Camí Vell de Taradell, entre les quals unitats dels Mossos d'Esquadra, de la policia local i de Protecció Civil.\nEn la cerca de l'home hi han participat l'helicòpter de Mossos d'Esquadra i les unitats aquàtica, de subsòl, canina i de muntanya de la policia catalana.\nBusquen una segona persona\nEls cossos d'emergències no descarten una segona desaparició a la mateixa zona, perquè, mentre buscaven la víctima, han trobat documentació d'una segona persona.\nEls Mossos d'Esquadra han obert diligències i, a les 7 de la tarda, continuava actiu el dispositiu de recerca, amb els bombers inspeccionant el tram del riu Gurri a Santa Eugènia de Verga, Vic i Roda de Ter.\nA la nit s'ha suspés l'operatiu que es rependrà aquest dijous al matí.\nPrecisament, l'Ajuntament de Vic ha admès que a la tarda encara s'han vist treballadors caminant per zones inundables a l'entorn del Gurri, per on van fins al polígon de Santa Eugènia de Berga. L'alcaldessa de Vic, Anna Erra, ha explicat que el camí està tancat i ha demanat que s'eviti passar per la zona.\nEl sindicat CCOO ha demanat millores per accedir a peu o en bicicleta al polígon on hi ha Le Porc Gourmet, l'escorxador on treballava l'home trobat mort. Erra ha dit que es plantegen que un bus urbà hi pari i ha dit que estan "collant" les empreses perquè hi donin una solució.\nMés de 1.500 trucades al 112 en les últimes hores per les pluges\nEl 112, el telèfon d'emergències, ha rebut, fins a les 11 del matí, un total de 1.517 trucades, alertant sobre 1.091 incidents relacionats amb l'episodi de pluges dels últimes dies, que han convertit aquest abril en el més plujós dels últims cent anys a Barcelona.\nPrecisament, gairebé una tercera part de les comunicacions telefòniques s'han fet des de la comarca del Barcelonès (475), que amb el Baix Llobregat i el Vallès Occidental en concentren gairebé dues terceres parts (926).\nEls municipis des d'on s'han fet més trucades al 112 són la ciutat de Barcelona, Castelldefels (Baix Llobregat) i Sant Cugat del Vallès (Vallès Occidental).\nAquest dimecres al vespre encara es manté en fase d'alerta el pla Inuncat per l'onatge al litoral, un cop ha passat el front de pluja.\nHelicòpter que ha participat en la cerca d'un home desaparegut a Vic (ACN/Laura Busquets)\nEntre les 11 de la nit de dimarts i les 7 del matí de dimecres, els Bombers de la Generalitat han atès 156 serveis. I entre les 7 i les 9 del matí, fins a 63 més.\nEntre aquestes actuacions hi ha dos rescats de persones atrapades en vehicles.\nEn un cas la conductora era una noia que aquesta nit ha quedat colgada sota un pi de grans dimensions que ha caigut a la carretera N-2 entre Sant Pol i Calella, al Maresme. Els bombers han hagut d'excarcerar-la.\n Bombers (@bomberscat) April 22, 2020\nEn l'altre, dos cotxes han quedat atrapats per la crescuda del riu Ter, entre Verges i Ultramort, al Baix Empordà. Un dels conductors ha aconseguit sortir-ne pel seu propi peu, il·lès, però l'altre l'han hagut de rescatar els bombers. Estava sobre el capó del cotxe, que estava inundat, i presentava signes d'hipotèrmia lleu. Hi han intervingut set dotacions.\nEls bombers també han hagut de rescatar una persona, a Font Rubí, a l'Alt Penedès, que havia quedat aïllada en un camí a causa d'una esllavissada.\nTres famílies evacuades\nAquesta nit, a més, els bombers han hagut d'evacuar de casa seva tres famílies, a Vilanova i la Geltrú i a Vallirana.\nA la capital del Garraf l'evacuació s'ha fet perquè s'ha obert un esvoranc en el jardí de l'habitatge, una casa unifamiliar.\nAquest esvoranc en una casa de Vallirana ha obligat a desallotjar-ne la família que hi viu (Bombers)\nUn esvoranc també ha estat la causa d'una de les dues evacuacions que s'han fet a Vallirana, al Baix Llobregat, que amenaçava l'estructura d'una casa. L'altra s'ha fet per la caiguda d'un mur que separava la terrassa del menjador d'un pis.\nEn total, des de dimarts, els Bombers de la Generalitat han fet 686 sortides, la majoria per caiguda d'arbres i objectes a la via o per inundacions de baixos.\nEl temporal no s'ha acabat\nL'episodi de pluges i vent encara no ha passat, i Protecció Civil demana molta precaució per la crescuda del cabal dels rius.\nA Girona, l'Onyar ha superat els 420 metres cúbics per segon i es considera en risc extrem. Preocupa també l'augment de cabal del riu Daró, al Baix Empordà.\nTant l'Onyar com el Daró desemboquen al Ter, que registra més de 300 metres cúbics per segon. A Santa Coloma de Farners i a Dosrius ja han sobrepassat els 100 litres per metre quadrat.\nA les comarques de Tarragona, el Gaià ha sortit de mare i ha afectat algunes carreteres.\nLa Tordera, desbordada\nL'episodi de pluges ha fet que la Tordera es torni a desbordar just quan fa tres mesos del pas del temporal Gloria, que va causar molts danys a la desembocadura del riu.\nAquesta nit, el cabal ha arribat als 270 metres cúbics per segon, quan en condicions normals és de 32.\nL'aigua ha inundat els camps pròxims al riu, que tot just estaven començant a recuperar-se del Glòria.\nLa Tordera s'ha tornat a desbordar, en el seu curs baix, just tres mesos després del Gloria (TV3)\nAquesta vegada, però, el desbordament ha fet mal, sobretot, a les obres de reconstrucció dels ponts de la carretera i de la línia ferroviària que van quedar seriosament danyats pel Gloria.\nAl municipi de Tordera també han quedat afectades les obres que es feien per buidar la llera i reforçar el pont.\nTroben el cos d'un home arrosssegat pel riu Gurri a Vic\nLa Tordera es torna a desbordar i el temporal afecta obres en marxa\nAlmenys dos morts a Niça en un atac amb ganivet


Mercè Rodoreda al camp de batalla (27/05/15) | Cafès Literaris de Casa Orlandai\nMercè Rodoreda al camp de batalla (27/05/15)\nPublicat el Juny 19, 2015 per orlandailiteraris\nA Quanta, quanta guerra… no hi vam trobar la Mercè Rodoreda a la que estem acostumats. Ens va sorprendre aquest vagar entre el món real i el somni en ple camp de batalla: la cruesa habitual de Rodoreda però sense el vel de la vida de ciutat.\nMarta Nadal, gran coneixedora de Rodoreda, ens va acompanyar al Cafè del dimecres 27 de maig on vam comentar aquesta curiosa novel·la. Va fer-nos una bona immersió al món de l’escriptora i vam sortir de Casa Orlandai amb la sensació d’haver descobert tot allò que encara no en sabíem.\nLa Marta ens va dur l’àlbum biogràfic de Mercè Rodoreda, obra seva, i la vam poder fullejar. Els que en vau quedar emprendats i volgueu llegir-lo amb calma, el trobareu a les biblioteques de la diputació i a les llibreries (Ref: NADAL, Marta, De foc i de seda. Àlbum biogràfic de Mercè Rodoreda, Barcelona: Edicions 62, Fundació Mercè Rodoreda, Institut d’Estudis Catalans, 2000).