Sistema de Compliance per prevenir infraccions ètiques i legals – Calvia 2000\n(+34) 971 699 200 / URGÈNCIES (+34) 971 690 116\nPlans i Normativa\nEl Cicle Integral de l’Aigua\nClavegueram i pluvials\nDepuració d’aigües residuals\nQuè no es pot tirar al vàter?\nGestió de la demanda energètica\nRecollida de residus Municipals\nRecollida de trastos i branques\nNeteja del municipi\nMapa Situació Contenidors\nRecollida a Zones P\nCom separar els meus residus?\nmaig 22, 2018\tNoticies, RSC\nSistema de Compliance per prevenir infraccions ètiques i legals\nCalvià 2000, única empresa pública de les Illes Balears que està certificada pel Sistema de Responsabilitat Social Corporativa SGE 21 (la primera norma europea que desplega i audita un sistema de gestió ètica i socialment responsable), acaba d’implantar el sistema de Compliance o compliment ètic i normatiu, desenvolupat i liderat pel departament d’Assessoria jurídica i contractació de l’empresa, amb l’objectiu de prevenir, detectar i gestionar incidents en el compliment del codi ètic de l’empresa, d’una banda, i de la legalitat, per l’altra. A més, pretén evitar pràctiques de corrupció i conflictes d’interessos.\nAquest conjunt de bones pràctiques, aprovat per Consell d’Administració de la societat municipal en la seva darrera reunió, estableix les següents obligacions ètiques pels empleats de Calvià 2000: no poden demanar ni acceptar per si mateixos, els seus familiars o tercers, presents o invitacions que excedeixin de 50 euros; no poden utilitzar el material de l’empresa per finalitats personals; no poden tenir un segon treball remunerat sense que Calvià 2000 ho hagi autoritzat prèviament, ni participar en una altra empresa, si existeix un conflicte d’interessos amb Calvià 2000. Tots els treballadors han rebut formació i també s’imparteix als empleats de nova incorporació.\nDenúncies a través de la Bústia Ètica.\nQuant a les pràctiques corruptes en el si de Calvià 2000, es defineixen com aquells delictes comesos tant en perjudici com en benefici de la mateixa empresa. De la seva banda, els conflictes d’interessos succeeixen quan els treballadors participen en procediments de contractació, de personal, financers, etc. en els quals tenen un interès personal que afecta la seva imparcialitat.\nEl sistema de Compliance de Calvià 2000 ha obert un canal de comunicació per treballadors i proveïdors de l’empresa denominat “Bústia Ètica”, a través del qual poden denunciar, sempre amb bona fe, a aquelles persones de l’empresa que no compleixin amb les seves obligacions ètiques o legals.\nLa Bústia és accessible a través del nou website www.calvia2000.es i, tot i que no es permeten denúncies anònimes, es garantitza la total confidencialitat de les dades del denunciant. Una vegada rebuda la denúncia, s’inicia una investigació interna, el resultat de la qual es comunica al Comitè del Sistema de Compliment Normatiu, i que pot desembocar en l’obertura d’un expedient disciplinari, una comunicació als Jutjats, o ben ser desestimada.\n270 contractes en la Plataforma del Sector Públic.\nTambé a l’àrea de bon govern, la transparència és un aspecte clau a la gestió de Calvià 2000. En aquest sentit, des de fa ja 18 mesos es vénen publicant totes les licitacions i els contractes menors a la Plataforma, i s’ha arribat als 270 contractes gestionats a través d’aquesta plataforma oberta (45 contractes de més de 50.000 euros i 225 inferiors a aquesta quantitat).\nTotes les empreses que entren en un procés de contractació accepten el Codi ètic per licitadors i contractistes de Calvià 2000, que suposa l’acceptació de principis ètics, de relacions laborals, de respecte als drets humans, al medi ambient i de lluita contra la corrupció.\nEl Mallorca Live Festival acull la decoració de contenidors per a vidre cedits per Calvià 2000\nLa Deixalleria registra un 30% més de nous usuaris entre gener i abril\nReorganitzem els Serveis i Desinfectem zones freqüentades\nAvís Important: Actualització de Serveis Calvià 2000\nAcotur, Restauració i Calvià 2000 signen un conveni per millorar la recollida selectiva en les zones turístiques del municipi\nLa recollida d’orgànica a Calvià puja un 10% l’any 2019\nL’alumnat de 6è del CEIP Son Caliu s’interessa per la gestió dels residus\nCalvià 2000 és l'empresa pública municipal encarregada dels serveis municipals de recollida de residus i neteja d'espais públics urbans, així com la recollida, tractament i reutilització d'aigües i control de la gestió del subministrament d'aigua potable a Calvià.\n- La nostra empresa\n- Responsabilitat Social\n- Manual d’Identitat Corporativa\n- Memòries de Gestió\n- El cicle del Aigua\n- Manteniment Medioambiental\nInformació al client: 971 699 200\nRecollida de trastos: 971 699 202\n(dilluns a divendres de 9 a 14h)


Relat "Una descoberta al carrer d'Espolsa-sacs "\nInici > detall del relat: Una descoberta al carrer d'Espolsa-sacs\nL'única cosa atractiva d'aquell lloc era, almenys a primer cop de vista, el nom del carrer. Un nom que deu tenir el seu origen en alguna feina pròpia d'una època en què la ciutat de Barcelona es limitava al clos de les muralles. Era un carreró estret, brut, sense sortida i mal il·luminat, cosa que vaig agrair d'entrada perquè em permetia passar més desapercebut.\nNo sé com vaig deixar-me enredar amb aquella juguesca que havíem fet entre la Carla, la Cris i el seu xicot, i jo mateix. Feia setmanes que ens trobàvem cada divendres al vespre, a sopar a casa nostra o a la seva. Passaven unes nits entretingudes a voltes fent-la petar fins a altes hores, i a voltes acabant cada parella en una habitació deixant anar les passions que uns moments abans havíem atiat amb converses pujades de to. La Cris i en Sergi són una parella encantadora amb qui tan aviat podem parlar de l'obra literària de l'Armand Obiols, dels problemes generats per la reintroducció de l'ós als Pirineus, com de les propostes més esbojarrades i picants.\nI aquell dia va ser la Cris la que va proposar fer una mena de joc de rol. Cada setmana un dels quatre hauria de portar a terme una acció que prèviament haurien planejat els altres tres. I, malastruc com sóc, em va tocar la sort d'encetar-lo. La proposta consistia passar unes hores de la tarda del divendres en una sauna masculina, per després comentar a l'hora del sopar com havia anat l'experiència. La veritat és que em va sorprendre, perquè imaginava que em farien fer qualsevol cosa en què ells hi intervinguessin d'alguna manera o altra. I segurament la Carla els devia comentar alguna anècdota passada en què involuntàriament m'havia vist involucrat en una relació de sexe en què havia intervingut un altre home.\nNo és que hi tingués cap mena de tabú ni prevenció especial, però tampoc em feia cap gràcia. I menys en un lloc com aquell que d'entrada se'm presentava com a molt lúgubre, tètric i depriment. Una porta metàl·lica, llisa, de color vermellós i amb un simple rètol, donava accés al local. Darrere d'un taulell, un home, que gaire bé no va aixecar el cap probablement per no intimidar el visitant, em va demanar com a primer déu-vos-guard el número que calçava. I tot seguit em va deixar sobre el mostrador, una tovallola, unes xancletes i un preservatiu. Vaig agrair que no hi hagués ningú més esperant per entrar, i val a dir que amb una certa prevenció vaig pujar cap al pis de dalt.\nAls vestidors, un home de mitjana edat s'estava canviant traient-se la roba amb tota naturalitat. De fet, vaig pensar, era com si em trobés en un vestuari d'una instal·lació esportiva. Vaig fer una mica de temps i, tan bon punt va ser fora, em vaig apressar a canviar-me o, millor dit, a despullar-me. Però encara no m'havia posat la tovallola a la cintura com a única vestimenta per a deambular pel local, ja havien entrar dos homes grans de panxes prominents i aspecte més aviat repulsiu.\nVaig agafar aire, potser per donar-me ànims i afrontar l'espectacle depriment que em queia al damunt, i vaig entrar cap a l'interior. L'aspecte del local era molt millor del que hom podia esperar, per la seva ubicació i porta d'entrada. Unes llums tènues, la majoria arran de terra, permetien orientar-te i moure't sense problemes, alhora que una certa penombra donava la impressió de poder-hi mantenir l'anonimat. Fàcilment podia distingir dos tipus d'usuaris d'aquell antre: d'una banda, uns homes més aviat grans que probablement eren allà com un darrer recurs per a desfogar-se, més que per inclinacions estrictament homosexuals, i una altra franja d'edat relativament més jove que realment estava interessada en el sexe masculí.\nLa veritat és que difícilment podia identificar-me amb cap. Em sentia com un peix fora de l'aigua, o com un gat dins una peixera. Em vaig proposar agafar-m'ho bé, posar la ment en blanc i deixar que les coses transcorreguessin per sí soles. Al capdavall, no tenia cap compromís de fer-hi res, llevat de restar allà dins un parell d'horetes.\nA les dutxes hi havia una nodrida concurrència, de manera que m'era impossible esquivar les mirades que ara em semblaven a milers. No crec que els cridés especialment l'atenció el meu sexe que mostrava impúdicament, com si per mi fos la cosa més natural del món, sinó més aviat el meu aspecte general que jo considerava del tot desavinent en un lloc com aquell. O potser tampoc era això perquè, per desil·lusió meva, vaig adonar-me que el fitament era constant i en totes direccions; jo havia esdevingut un cos més entre els altres.\nLa zona del bar era la més ben il·luminada, i per tant la que em feia més respecte d'entrar. En canvi, la sala de projecció era tot el contrari: una pantalla gran enfront d'una escalinata plena de coixins i algunes ombres escampades que es feien més perceptibles a mesura que els ulls s'acostumaven a la foscor. Sense adonar-me, m'havia col·locat al costat d'un home calb, més aviat corpulent i d'edat indefinida. L'interès pel que passava a la pantalla era més aviat escàs. Qui no tenia ningú al costat per a fer-hi córrer les mans perseguia amb la mirada qualsevol possible presa. I jo ho devia ser per a l'home de calba relluent. De seguida vaig tenir una mà damunt la cuixa intentant endinsar-se per sota la tovallola. Era evident que aquí tothom anava de dret al gra. Vaig fer un moviment instintiu de rebuig, i l'home es va retirar a l'acte.\nEm costava d'imaginar que jo estigués assegut en un cinema, si és que d'allò se'n podia dir així, i que un altre home intentés grapejar-me. Estava acostumat a les incursions de la mà de la Carla, mentre jo em mantenia impassible simulant veure la pel·lícula quan en realitat m'estava concentrant amb les carícies i el plaer que em proporcionava ella. Tampoc podia dir que la mà d'aquell home fos especialment tosca ni barroera. La meva reacció no havia obeït sinó a un prejudici, no sé si innat però com a mínim inconscient. Potser només era qüestió de no pensar en res i deixar fer, tret que realment em resultés desagradable del tot.\nVaig decidir acabar de veure les dependències del local: un munt de passadissos estrets amb petites reservats a banda i banda, amb un simple catre sense més, suposo que suficient per a la funció que hom podia esperar-ne; i al final del pis superior, una mena de cambra fosca. Enmig d'una fosca general un llum fosforescent ressaltava el blanc de les tovalloles, que es movien com fantasmes permetent intuir els jocs que s'hi amagaven. Vaig esperar-me discretament a un costat. Ben a prop, dues siluetes s'abraçaven inquietes, i al fons, en un catre de grans dimensions, un jove estirat de panxa enlaire esperant que algú li prestés atenció. No va tardar en aparèixer un home gran i rabassut que se li agenollà entre cames i vaig suposar que li feia una bona mamada. La parella que tenia al costat van apressar-se a buscar un reservat i continuar el joc en solitari. Un altre s'havia afegit el catre central, però aquest es limitava a masturbar-se mentre contemplava l'espectacle de l'home rabassut amorrat al sexe del qui jeia passiu, conscient de ser el centre de totes les mirades. Ara era un de més jove el qui semblava asseure's damunt la seva cara. A poc a poc s'anava conformant un quadre complex de cossos bavejants i suats, toquejant-se a tort i a dret. No era ben bé fàstic el que sentia, però. Fins i tot vaig imaginar-me ocupant el lloc del jove allí estirant, sense fer res ni oposar resistència, probablement també sense mirar amb qui se les havia.\nEstava distret amb l'espectacle, a una distància prudencial, quan unes mans van resseguir-me l'esquema amb suavitat. Una primera esgarrifança que vaig contenir al moment per restat immòbil, com si no me n'hagués adonat. Ho devia interpretar com un permís per continuar, perquè tot seguit vaig notar el contacte del seu pit sobre l'esquema alhora que les seves mans avançaven més fermes dels pectorals a l'abdomen. No sabia si havia de girar-me o deixar que continués en la seva recerca, tanmateix ben fàcil perquè de seguida va trobar l'escletxa per on agarbonar el meu sexe, que sense ni adonar-me'n havia pres prou consistència. Sentia el seu cos refregant-se al meu en un moviment més que insinuant. Algú s'havia ajupit al davant i li prenia la meva polla de les mans per posar-se-la de dret a la boca. Res a veure amb les carícies i la delicadesa de la Carla; eren unes succions dures i agressives que no deixaven d'excitar-me, mentre el que tenia al darrera seguia abraçant-me i em tenallava els mugrons amb les puntes dels dits. Em va empènyer el cos cap endavant fins a recolzar-me amb l'espatlla del que seguia engolint el meu sexe. Aleshores vaig notar com un dit prèviament humitejat maldava per penetrar-me. No vaig fer res sinó restar a l'expectativa per veure fins on volia arribar, cosa que no vaig tardar gaire en descobrir. El moviment d'aquell dit que ja havia aconseguit l'objectiu m'accelerava la respiració, i jo instintivament el compassava amb una lasciva oscil·lació de malucs.\n-Sense preservatiu, res! - vaig fer jo alçant la veu en veure que amb una agilitat prodigiosa intentava substituir el dit per la polla.\nVa parar en sec, tant ell com el qui tenia ajupit davant meu. Vaig sentir una mena de renec indesxifrable i van desaparèixer sense dir res més. Mentrestant, l'home rabassut havia alçat les cames del jove que restava passiu damunt el catre i li clavava unes envestides considerables davant la mirada expectant de dos més bocabadats tot fent-se una mà desaforadament.\nSi m'aturava a pensar, jo mateix em feia creus de trobar-me en un lloc com aquell, i em podien venir basques. Però estava decidit a completar el rol que havia assumit deixant per després qualsevol mena de raonament, i deixar-me portar en la mesura que em fos possible per l'ambient caldejat i enganxifós d'aquell antre.\nNo podia deixar la sauna sense haver passat pel lloc que devia donar nom i ser l'origen d'aquesta mena de locals: la sauna de vapor i la de calor\nseca. Aquí la foscor era gaire bé total. Només d'obrir les pesades portes que hi donaven accés pensava que no hi resistiria ni mig minut; la calor era asfixiant. Gaire bé a les palpentes vaig acostar-me fins a un banc, on va venir ben just com no m'assec damunt d'algú que es va limitar a palpar-me tot invitant-me a seure al seu costat. No sé per què vaig fugir de nou, per refugiar-me a la sauna de vapor. En el moment d'obrir vaig poder veure que hi havia un grup d'homes apinyats, a peu dret, al mig de la sala. Amb la porta tancada, les ombres tornaven a fer-se gaire bé imperceptibles però notava la presència d'aquells cossos suats que exhalaven una fortor considerable. Jo també suava de valent i sentia la necessitat de deixar-me anar, no sé si per satisfer un desig que havia anat acumulant o si per sortir el més aviat possible d'aquella cavorca. No em va caldre prendre cap mena de decisió perquè aviat em vaig trobar empès al magma tumultuós de mans frisoses i sexes desesperats. I aquesta vegada vaig ser jo qui, prenent les degudes precaucions, vaig abaixar el cos que tenia al davant fins que el seu cap va trobar-se a l'alçada dels fal·lus afamats, i vaig penetrar-lo sense demanar permís ni parar compte de quina mena d'home estava profanant. Cap queixa ni crit de dolor, només uns sospirs ofegats per la xardorosa humitat que ho impregnava tot. No vaig aturar-me ni tan sols quan algú furgava darrere meu en un assaig fallit d'acoblament impossible per la meva posició.\nVaig necessitar una bona dutxa per desempallegar-me d'aquella suor llardosa que pensava que no em trauria del damunt en tota la nit. I sobretot un llarga passejada per retornar en mi mateix, i no fer cap judici ni valoració del que havia viscut. No sabia amb qui havia estat i potser ni tan sols què havia arribat a fer, simplement havia lliurat el meu cos a una morbosa experiència de la qual no em penedia. I, perquè no dir-ho, que també havia gaudit a la meva manera. A casa, ja m'estaven esperant.\nsensualia | 29-11-2008\nTots aquests relats vénen a ser una mateixa història... la continuació la tens en el següent relat "Plaers remunerats"\nque vagin de gust\njOaneTa | 29-11-2008 | Valoració: 10\nperò que hi ha una continuació?\nm'ha fet falta saber que passa amb la Carla, li conta?\nqui té el torn ara de jugar?\nNatural com ...[Ofensiu]\nrnbonet | 22-11-2008\n...passejar-se pel carrer, anar al futbol diumenge o fer-ho dissabte - això sí, camisa nova per fer conjunt amb el 'sábado, sabadete'-.\nUn relat diferent, potser i tot fins massa seriós. A no ser que lleixeges entre línies-.


Rajoy alerta contra el "virus de la desunió" i contra qui enfronta als catalans\nEl president del Govern i president del PP, Mariano Rajoy, ha alertat aquest diumenge contra el "virus de la desunió", en al·lusió a les eleccions catalanes del 27 de setembre, i ha advertit que, quan en el passat s'ha deixat entrar aquest virus, als espanyols els ha anat malament.\nEn l'acte d'inici del curs polític, celebrat per novè any al Castell de Soutomaior (Pontevedra), Mariano Rajoy ha lamentat que les eleccions van ser "convocades per alguns embarcats en una delirant fugida a cap part", amb la finalitat de dividir a la gent, per enfrontar-la a Catalunya i en altres llocs, per enganyar a la societat catalana i generar frustració en el futur.\nPer això, ha apostat per "preservar la concòrdia" i defensar la unitat d'Espanya i la sobirania, perquè el que sigui Espanya ho decideixin tots els espanyols, no les Corts ni cap Parlament, sinó tots els espanyols.\n"Cada vegada que hem deixat entrar al llarg de la nostra història el virus de la desunió, a tots els espanyols ens ha anat malament. Per això no deixarem, de cap manera, que ningú converteixi als espanyols en estrangers al seu propi país", ha advertit.\n"JUNTS PER TRENCAR"\nSegons ha subratllat el president, convé recordar que Espanya no va néixer ni avui ni ahir i que, encara que hi ha coses que millorar els espanyols també tenen molts motius per sentir-se orgullosos.\n"Si algú creu que aquest no és un gran país, que es documenti i viatge una mica", ha incidit, i ha recordat l'increment de la renda per càpita dels últims 30 anys, la capacitat de mantenir els grans pilars de l'Estat de Benestar" malgrat la "crisi duríssima, o el desenvolupament d'infraestructures com a autopistes i alta velocitat ferroviària.\n"Alguns estan junts per trencar, però som més els que estem junts per unir", ha proclamat, al mateix temps que ha reiterat que el Govern no accepta ultimàtum de si o no, ni imposicions perquè els catalans renunciïn al que és seu, que és Espanya i Europa.\n"Són catalans, espanyols i europeus, i per què van a renunciar a alguna d'aquestes condicions?", ha preguntat.


▷ ⭐Definició de globalització⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de globalització\nA continuació pots veure La definició i diversos exemples de com utilitzar la paraula globalització, en aquesta selecció de correccions ortogràfiques pots descobrir com es pot utilitzar en un text Veritable aquesta paraula i utilitzar un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que trobaràs aquí a més veuràs la seva Definició perquè et sigui molt més simple comprendre què significa globalització.\nAcció de globalitzar; l’efecte.\n¿Cóm es diu globalització en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice globalización en catalán?\nSi vols aprendre com s’escriu en espanyol globalització has de entendre que la seva traducció és globalización pots veure en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en espanyol.\nExemples de com utilitzar globalització\nLes desigualtats i inseguretats […] producte de la globalització han soscavat […] els principis de la universalitat i la solidaritat social.\nAquesta assistència ajuda als països a ajudar-se a si mateixos, una responsabilitat social més urgent ara, en el […] context de la creixent globalització.\nCal que es posicioni, fomentant el desenvolupament de normes i estàndards de qualitat que inspirin normes de […] abast mundial i permetin als ciutadans i les empreses europees treure partit de les […] oportunitats de la globalització.\nM’agradaria dir […] alguna cosa sobre el Fons d’Adaptació a la Globalització.\nEls sociòlegs i els filòsofs ja havien advertit que la televisió havia […] contribuït a una globalització cultural i a una […] banalització.\nEn resum, la globalització neoliberal està lluny […] de ser un procés equilibrat.\nHem de dir-los que la globalització és irreversible, que […] passarà sense Europa si no adoptem una línia estricta.\nEl resultat és una societat que podem considerar moderna i adaptada a les exigències i als […] els nous reptes de la globalització.\nEs va observar que la volatilitat dels mercats havia fet difícil que aquests països […] es beneficiaran de la globalització.\nEfectivament, […] en una època de globalització accelerada, l’ensenyament […] tradicional de la filosofia a arribat certs límits.\nLa globalització tendeix a homogeneïtzar […] les cultures del món pel que constitueix una amenaça per a la diversitat.\nEn conseqüència, el debat sobre globalització i interdependència […] hauria de reflectir tots els aspectes del fenomen.\nPanell 1 – Els desafiaments per a la inserció […] dels països en desenvolupament en el flux global d’informació científica i […] tècnica enfront de la globalització de la salut\nLa Secretària General Adjunta va destacar els problemes amb què s’havia ensopegat en la consecució d’aquest objectiu, en el context d’un […] entorn econòmic mundial que s’havia vist afectat de […] forma negativa per la globalització i la liberalització […] del comerç.\nLa prestació de suport a les comunitats perquè es desenvolupin «des de dins», aprofitant les capacitats i els actius de què disposen, fa que les comunitats indígenes puguin convertir-se en agents del canvi i […] trobin estratègies adequades per respondre als problemes de […] la marginació, la globalització i el canvi climàtic.\nEls acords de llicència com una eina del […] màrqueting, i la globalització s’han convertit […] en la clau de l’èxit.\nLa globalització hauria de ser per […] tots i cada un de nosaltres i no només per als més aptes.\nNo obstant això, la globalització dels fluxos d’informació […] demana la inclusió activa del món en desenvolupament.\nCom a conseqüència de l'[…] fenomen de la globalització, en els últims […] anys la competència entre les empreses industrials es […] s’ha tornat cada vegada més dura i agressiva.\nDesprés d’haver treballat junts durant més de deu anys, van decidir crear a Pragma […] per aconsellar a persones físiques i a empreses […] en un context de globalització creixent de les relacions […] comercials.\nEl nou pla també ho en compte altres noves tendències i formes existents en la distribució de mercaderies […] falsificades perilloses per a la societat, que […] es deriven de la globalització del comerç mundial, […] i l’augment de la presència de la delinqüència organitzada.\nAquesta tendència obeeix a la globalització i la mobilitat creixents […] dels experts i dels recursos financers.\nDe seguida de la qual cosa van ser presentats dos […] panells de discussió sobre «Governança Global i […] regulació Social de la Globalització» i sobre «moviments […] fronterers».\nLa globalització per a alguns ha significat vida […] i creativitat, avanç i realització; i per a una gran majoria és egoisme […] i frustració, exclusió i mort.\nUn dels efectes […] més alarmants de la globalització.\nAmb aquests debats es pretenia […] que cristal·litzessin les idees sobre […] la forma en què la globalització podia ser utilitzada […] com a motor molt potent d’un desenvolupament incloent.\nDescriu breument els […] aspectes socials de la globalització.\nEncara que vivim […] en l’època de la globalització, l’entorn internacional […] no pot ignorar les particularitats dels contextos nacionals.\nEls recels dels seus […] dissidents cap a la globalització neixen de l’experiència, […] no de la ignorància.


- dijous, de juliol 28, 2011\nL’olla ja fa dies que vull tot i que encara no sabem quan seran. Parlo de les eleccions espanyoles. Malgrat no siguin les nostres, em vénen moltes reflexions sobre el tema. En primer lloc, cal anar-hi o no? Algunes fonts ja han apuntat que no cal que hi anem; no sóc d’aquest parer i crec que a totes les eleccions que estem convocats, hi hem d’anar. Una altra qüestió és què votar. I és aquí on la cosa se’m complica i no sé què és el millor per Catalunya.\nEn primer lloc un matís que els catalans i catalanes haurien d’entendre. Tant PP com PSOE, amb clau de país, és exactament el mateix pels interessos de Catalunya. Ambdós són enemics de la nostra pàtria. Una cosa a dir a favor del PP: donen la cara i no els fa res “quedar malament”; dit d’altra manera, amb el PP, saps amb qui te la jugues. Un exemple: l’estatut(et). El PP, a primeres de canvi s’hi oposa; quant al PSOE, tots coneixem l’”Apoyaré el Estatuto que salga del Parlamento de Cataluña”. Des del meu punt de vista, sempre és millor tenir les coses clares. Els catalans som experts en ser enganyats una vegada i altra. Ens ho creiem tot.\nPer altra banda, tenim els partits catalans / catalanistes / nacionalistes / independentistes... anomeneu-los com vulgueu. Tinc força clar que si es fes un front comú per anar tots junts a Madrid per intentar desestabilitzar la política espanyola, tindrien el meu vot. En aquest senti, E(RC) ja hi ha dit la seva i s'ha posicionat. Sona bé. Però coneixent els catalans no crec que passi. Quan dic desestabilitzar vull dir no salvar-los el darrera en cada votació compromesa com la dels pressupostos generals o en el sostre de despesa... és a dir, ells sempre ens han fet la guitza, no tenim nosaltres perquè ajudar-los. D’alguna manera, mostrar paquet.\nEn aquest sentit, us imagineu tenir la clau de la política espanyola? És a dir, tothom sap que Rodríguez Zapatero governa gràcies als 25 diputats atorgats per Catalunya (prèvia manifestació en contra de la ministra socialista de foment per les infraestructures). Us imagineu si ara, gràcies a 25 diputats aportats per Catalunya al PP féssim Rajoy president? Seria un toc d’alerta de dir: “senyors, el govern de Madrid depèn dels catalans, aneu en compte”; seria una altra forma de mostrar paquet i que si no ens donen el que volem (independència) els farem la guitza mentre formem part del seu país. Ambdós depenen dels diputats "catalans", de manera que, d'alguna manera, el seu poder depèn del que fem els catalans.\nQuant a CiU i el seu concert econòmic / pacte fiscal / engany. Francament, espero i desitjo que la clau de governabilitat no depengui d’ells. I dic clau de govern perquè és al màxim que aspira. Si això passa, hem begut oli. Catalunya ha begut oli. Possible baixada de pantalons a canvi d’un plat de llenties (o ministeri perquè Duran i Lleida pugui ser d’una vegada ministre del seu país) i endavant que no ha estat res. CiU ja ha picat l’ullet al PP en les darreres eleccions i cal anar en compte. No crec, i no desitjo, que un possible suport de CiU al PP sigui a canvi del concert econòmic / pacte fiscal / engany. Em sorprendria molt i seria una mala notícia per Catalunya; recordeu que sempre dic que el desig de tot independentista no és que ens robin menys, sinó que ens deixin de robar. Tenir un pacte fiscal suposaria apagar part de la flama independentista.\nFinalment, una cosa a recordar. L’època on l’independentisme ha tingut més representació parlamentària fou l’època de l’Aznar més salvatge. Conclusió fàcil: els catalans, parlant no ens entenem. Entenem a base de cops. Des d’aquest punt de vista i pensant sempre amb el millor per Catalunya, val a dir que un PP amb majoria absoluta, seria un pas enrere per fer-ne dos de cop cap endavant. L’escenari a mig termini semblaria perfecte: govern del PP amb majoria absoluta i sense el suport de CiU el qual no hauria pogut pactar res a canvi de res ni vendre la dignitat dels catalans per un plat de llenties. Tot plegat hauria de tornar a fer pujar l’independentisme a cotes molt superiors a les del 2003. I això seria una molt bona notícia.\nUna decisió complicada. Pel bé de Catalunya, o front comú o PP salvatge. Trist, però és així. Una cosa és per fer-la amb orgull, l’altra per fer-la tapant-se el nas. Evidentment, també sempre podem votar en blanc o nul que, també és una manera de mostrar el nostre descontentament.\nCiU Independència Política\nImma 28 de juliol de 2011, a les 23:36\nse'm fa difícil imaginar que la mateixa població a qui es procura fer "obrir els ulls" perquè vegin que formar part d'Espanya estar acabant amb Catalunya, siguin els mateixos, i entenguin, que el dia de demà podrien votar a les eleccions espanyoles per ajudar a Catalunya.\nBé, vist ràpid, em costa d'imaginar i entendre.\nNo és que sigui molt complex ni complicat el què intentes fer veure en l’article, la complexitat no vol dir complicació, però com bé saps, més que no pas jo, als catalans i catalanes sovint se’ns han d’explicar les coses una i altra vegada, no perquè costi d’entendre, sinó perquè estem molt ben acostumats/des. I tot i així, no vol dir que s’acabi entenent.\nSinó, com s’explica el tema del doblatge? Després dels referèndums, les manifestacions, les acampades... que s’han viscut i parlat tant últimament. Part d’aquest 46% de població segur que ha assistit algun acte d’aquests, i doncs? Què no han entès del missatge que es donava?\nEn fi, cal continuar amb el tema de “fer obrir els ulls” i referent a les eleccions, els resultats ho diran.\nCarles Costa i Muntadas 29 de juliol de 2011, a les 7:32\nTens raó, sovint sembla que piquem ferro fred. Però haurem d'insistir. Espero i desitjo que, a base de cops potser ho anirem veient.\nLa societat catalana és digne de ser estudiada a les facultats de sociologia. És una societat complexa i, sovint, difícil d'entendre.\nVeurem els resultats de les espanyoles. Tinc clar que els catalans em sorprendran d'alguna manera, però no sé de quina.


▷ ⭐Definició de etnogènia⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de etnogènia\nDefinició de etnogènia\nara pots descobrir La definició i uns quants exemples de com utilitzar la paraula etnogènia, en aquesta selecció de correccions ortogràfiques pots veure com es pot usar en un context real aquesta paraula i fer servir un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que pots trobar aquí a més veuràs la seva Definició perquè et sigui moltíssim més fàcil comprendre què significa etnogènia.\nDe la casa o que hi té relació.\nQue s’està molt a casa perquè li agrada la vida que s’hi fa.\n¿Cóm es diu etnogènia en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice etnogènia en catalán?\nSi tens ganes de saber com es diu en castellà etnogènia has de saber que la seva traducció és etnogènia pots veure en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en espanyol.\nExemples de com utilitzar etnogènia\nCrec que si jo hagués escrit […] el contingut de Ontogènia en prosa, hauria […] resultat tres vegades més extens que À la recherche de Proust.\nDe manera específica, es pretén caracteritzar el desenvolupament i la regulació de la immunitat del llop marí de Galápagos Lleó marí de les Galápagos, identificar […] els factors ecològics i evolutius […] relacionats amb la ontogènia i funcionament […] immune i identificar moments crítics […] en la immunitat de les cries en un context de conservació i maneig de l’espècie a l’arxipèlag.\nSi observem els processos de gestació d’una mare, podem […] evidenciar que la Ontogènia és una recapitulació […] de la Filogenia; la qual, al seu torn, […] és un estat d’evolució i transformació, pel qual ha passat la raça humana a través dels segles.\nLa ontogènia individual des dels […] inicis de la vida repeteix la filogènia de l’evolució, permetent així una compatibilitat general de la vida.\nL’organització particular d’aquests nivells està […] inspirada en la ontogènia i en la filogènia […] de la consciència en organismes biològics.\nQuè és la Ontogènia dins de l’Antropologia?\nAlguns tàxons […] són dividits en components per grandària del grup a causa de canvis considerables en la seva ontogènia tròfica, cosa que resulta en diferents components de presa del model durant la història […] de la seva vida.\ncreixement de pollastres, […] Ciconia ciconia, ontogènia i termoregulació\nOntogènia de la capacitat […] de termoregulació en la Cigonya Blanca Ciconia ciconia.\nEls investigadors implicats en el […] projecte tenen experiència en […] biologia larvària de peixos, ontogènia, morfologia, morfometria […] i osteologia, especialment en […] el paper de les condicions ambientals sobre l’expressió normal i anormal del fenotip de peixos en cultiu.\nLa Ontogènia és una recapitulació de la Filogènia.\nRepassa l’ontogènia, funció i comportament […] en gran varietat d’espècies, així com la seva interacció amb l’entorn.


La dieta equilibrada, composta d’aliments vegetals, naturals i sans, adaptats a les necessitats i circumstàncies de cada persona és una qüestió fonamental per a gaudir de bona salut durant molts anys. Si a més va acompanyada d’exercici físic i absència d’hàbits perniciosos, com el tabaquisme i l’alcoholisme, poden aconseguir-se grans beneficis.\nEls avantatges del menú vegetarià\nEncara que no és necessari ser vegetarià ni vegà per a menjar sa, un menú vegetarià aporta molts beneficis:\nT’ajuda a ser una persona més saludable, tant per dins com per fora i en el pla físic i mental. L’alimentació verda serveix per a aconseguir un equilibri físic i emocional, un bon estat de forma orgànic i psicològic que et permeti afrontar els reptes de la vida.\nEl menjar vegetarià t’ajuda a mantenir en un òptim estat el teu sistema immunològic, ja que assegures que estàs ingerint totes les vitamines i nutrients necessaris. Això t’ajuda a prevenir malalties tant passatgeres (com els refredats), com més greus, ajudant a millorar ostensiblement el teu estat físic i qualitat de vida.\nEstà demostrat que una dieta on predominin els vegetals preveu malalties potencialment molt perilloses com els accidents cardiovasculars (ja que ajuda a regular els nivells de colesterol i els triglicèrids) i alguns tipus de càncer.\nEls menús vegetarians t’ajuden a millorar a nivell estètic, ja que evita el sobrepès i l’obesitat i retarda els símptomes d’envelliment, com les arrugues. Amb un bon aspecte, segur que aconsegueixes pujar la teva confiança i autoestima.\nUn dels avantatges més notables d’una dieta equilibrada és l’energia. D’aquesta forma, rendiràs més tant en el pla físic com en l’intel·lectual, traient-li més profit en el teu dia a dia i ajudant-te a aconseguir els teus objectius. Les fruites, les verdures i llegums tenen una digestió lenta, la qual cosa assegura un subministrament constant dels nivells d’energia durant tot el dia, no només en moments puntuals com ocorre amb els aliments ensucrats.\nDiverses recerques han demostrat que les persones que segueixen una dieta amb predomini de vegetals pateixen en menor proporció malalties del cor, hipertensió, obesitat, diabetis, càncers diversos, diverticulitis, desordres intestinals, càlculs en la vesícula, càlculs en els ronyons i osteoporosis, entre moltes altres.\nCom planificar un menú vegetarià? Les 5 claus\nEsborra de la teva ment la idea que el menjar vegetarià és insípid i avorrit això és totalment fals.\nNo fa falta que siguis totalment estricte. La idea d’una dieta vegetariana és que les verdures, les fruites, les hortalisses o llegums siguin les protagonistes, però tampoc és necessari excloure totalment altres aliments.\nCombina diversos aliments en el mateix plat.\nSé acurat amb els ingredients per a garantir que aportin tots els nutrients necessaris.\nAlguns exemples de plats vegetarians sans i saborosos són: amanida verda amb cigrons, saltat de verdures, escalivada, truita amb espàrrecs, crema de verdures, mongetes saltades amb albergínia o una mica més atrevit: hamburgueses de mongetes i civada.\nAl Cerdanya EcoResort comptem amb un restaurant de màxima qualitat, el Restaurant ARÇ, on servim menús vegetarians i ecològics, així com bufets temàtics amb productes de proveïdors locals, perquè estem compromesos amb els ramaders i agricultors locals.


Hospitals en North western - Directori - Llistat - Guia - Hospital - Sri lanka - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Sri lanka › Hospitals en north western\nHospitals en north western Sri lanka\nSi ja no sap què fer quan truqueu Hospitals en North western i ningú escolta el telèfon ràpidament, us direm què heu de fer: proveu de trucar als telèfons que oferim aquí. Són els telèfons de cites i atenció a les 105821 persones que viuen a North western.\nEn moments en què se'ns insta a comunicar-vos amb el Hospitals en North western, és molt important que trobeu ràpidament tota la informació i l'adreça del telèfon d'aquest hospital. Per aquest motiu, demanem als nostres usuaris que en cas de trobar informació incorrecta, avísenos perquè puguem corregir-la immediatament.\nSi necessiteu atenció mèdica urgent perquè acaba d'haver estat víctima d'un accident domèstic, laboral o d'altre tipus, el trobareu aquí a la guia de l'hospital Sri lanka, tot Hospitals en North western ordenat per rellevància, de manera que podeu contactar-vos o personalitzar-lo i assistir-hi Ràpidament.\nHospitals en North western per categoria\nL'accés als serveis bàsics de salut és un dret de totes les persones. Si el vostre metge l'ha dirigit a un especialista, dirigiu-vos al sistema de salut pública i usareu els serveis als quals s'utilitza el vostre impost. Trobeu aquí tots els hospitals públics de North western (Sri lanka)\nIntroduïu per conèixer totes les dades de contacte, com ara el telèfon, el correu electrònic i la web de cada un dels hospitals privats North western (Sri lanka). No perdis temps i fes clic a l'enllaç just a sobre d'aquest text\nHospitals en North western per ciutat important\nQuan hi ha un problema de salut per fer front a això depèn de l'atenció hospitalària, el millor que pots fer és comprovar bé on estàs Puttalam, Sri Lanka l'hospital al qual has d'anar. Aquí a Hospitalsworldguide trobareu la ubicació exacta de cadascun d'aquests centres, de manera que no podeu arribar-hi sense perdre's en el camí.\nNo espereu més si necessiteu veure el vostre especialista avui mateix. La vostra salut hauria de ser la vostra prioritat i ha d'estar en bones mans. Consulteu aquí en aquesta base de dades d'hospitals, el vostre hospital més proper a Kurunegala, Sri Lanka.\nTenir la salut és el primer i més important per fer-nos sentir feliços i complerts. Si necessiteu un especialista en algun camp com medicina general, pediatria, geriatria, psiquiatria, psicologia, etc., busqueu-lo en aquest directori d'hospitals Chilaw, Sri Lanka.\nKuliyapitiya És una ciutat meravellosa, situada a Sri Lanka. Però és encara més meravellós gaudir-ne amb bona salut. Si no està bé i necessita veure un metge per reconèixer-lo, aquí trobareu el telèfon de tots els hospitals d'aquest lloc.\nHospitals en North western per província\nLlistat de hospitals pròxims a North western\nDurdans Hospital- (Situat a 100.30 km)\nCentral Hospital- (Situat a 97.89 km)\nNawaloka Hospitals Private Limited- (Situat a 98.33 km)


Imita Déu — Imita la seva manera amorosa d’utilitzar el poder | Apropa’t\n‘Sigues imitador de Déu’ a l’utilitzar el teu poder\n1. En quina trampa cauen fàcilment els humans?\n«DARRERE de tot poder sempre s’amaga una trampa.» Aquestes paraules escrites per una poetessa del segle XIX ens fan pensar en la trampa en què, per desgràcia, cauen els humans imperfectes: l’abús de poder. I això és el que ha passat al llarg de la història: l’home ha dominat l’home «per al seu propi mal» (Eclesiastès 8:9). Aquesta manera d’exercir el poder sense amor ha resultat en un patiment indescriptible.\n2, 3. (a) Què podem dir de la manera com Jehovà utilitza el poder? (b) Per què podem dir que tenim poder, i com l’hauríem d’utilitzar?\n2 En canvi, Jehovà, qui té poder iŀlimitat, no n’abusa mai. Com hem vist fins ara, sempre utilitza el poder, ja sigui creador, destructor, protector o restaurador, d’acord amb el seu propòsit amorós. Al contemplar la manera com exerceix el poder, ens sentim atrets a Ell, cosa que ens motiva a fer-nos «imitadors de Déu» quan utilitzem el nostre poder (Efesis 5:1). Però, és que tenim poder els humans?\n3 Recorda que Déu va crear l’home «a la seva imatge» (Gènesi 1:26, 27). Per tant, sí que tenim poder, si més no, fins a cert grau. Per exemple, tenim la capacitat de treballar; podem exercir control, autoritat i influència sobre els altres, en especial aquells qui ens estimen; i també tenim força física i béns materials. El salmista va dir de Jehovà: «En tu hi ha la font de la vida» (Salm 36:9). Ja sigui directament o indirectament, Déu és la font de qualsevol poder legítim que puguem tenir. Per tant, volem utilitzar-lo de manera que li agradi. Com ho podem fer?\nEl secret està en l’amor\n4, 5. (a) Quina és la clau per fer un bon ús del poder, i com ho demostra l’exemple de Déu? (b) Com ens ajudarà l’amor a utilitzar el poder correctament?\n4 Tal com ho demostra Déu amb el seu propi exemple, la clau per saber utilitzar el poder de la millor manera és l’amor. Recorda el que vam veure al capítol 1 sobre els quatre atributs cardinals de Déu, és a dir, el poder, la justícia, la saviesa i l’amor. Quin dels quatre predominava? L’amor, perquè, com diu 1 Joan 4:8, «Déu és amor». Sens dubte, Jehovà és amor, i aquest atribut impregna tot el que fa. Per això, quan utilitza el seu poder, ho fa motivat per l’amor i buscant el bé dels qui l’estimen.\n5 L’amor també ens ajudarà a utilitzar el poder correctament, ja que la Bíblia ens diu que l’amor és «bondadós» i «no cerca el propi interès» (1 Corintis 13:4, 5). Per tant, l’amor no permetrà que siguem cruels o durs amb aquells sobre qui tenim certa autoritat. Al contrari, farà que tractem amb dignitat les persones i que anteposem els seus sentiments i necessitats als nostres (Filipencs 2:3, 4).\n6, 7. (a) Què és el temor de Déu, i com ens ajudarà a no abusar del poder? (b) Iŀlustra la relació entre el temor a desagradar Déu i l’amor que sentim per Ell.\n6 L’amor està molt relacionat amb un altre sentiment que ens ajudarà a no abusar del poder: el temor de Déu. Però, quina importància té aquesta virtut? Proverbis 16:6 ens diu que «amb el temor de Jahveh l’home s’aparta del mal», i això inclou evitar l’abús de poder. El temor de Déu farà que no tractem malament aquells qui estan sota la nostra autoritat. Per què? Per començar, perquè tots sabem que som responsables davant de Déu (Nehemies 5:1-7, 15). Però aquest temor encara va més enllà. Les paraules de l’idioma original que es tradueixen «temor» sovint es refereixen a un respecte i una profunda admiració cap a Déu. La Bíblia associa el temor amb l’amor a Déu (Deuteronomi 10:12, 13). Aquesta admiració cap a ell inclou un temor sa de no fer res que li desagradi, no per por de les conseqüències, sinó perquè l’estimem de tot cor.\n7 Per entendre-ho, pensa en la relació que hi ha entre un pare i un nen petit. Encara que el nen sap que el pare l’estima, també és conscient que si es porta malament el renyarà. Tot i això, el nen no viu terroritzat pel pare; al contrari, se l’estima molt i s’esforça per tenir la seva aprovació. Doncs passa el mateix amb el temor que sentim cap a Déu, el nostre Pare celestial. Com que ens l’estimem molt, no volem fer res que li ‘dolgui en el seu cor’ (Gènesi 6:6). Al contrari, desitgem alegrar-lo (Proverbis 27:11). Per això volem fer un bon ús del poder. Analitzem ara com ho podem fer.\n8. (a) Quina autoritat té el marit en la família, i com l’ha d’exercir? (b) Com demostra el marit que honra la seva esposa?\n8 Parlem primer de la família. Efesis 5:23 ens diu que «el marit és el cap de la muller». Ara bé, com ha d’exercir el marit l’autoritat que Déu li ha donat? La Bíblia recorda als marits que exerceixin la seva autoritat «amb coneixement, donant honor a la dona com a un vas més fràgil» (1 Pere 3:7). La paraula grega que es tradueix «honor» significa «valor», «preu» i «respecte». El marit que respecta la seva dona no la maltracta físicament ni la humilia o la rebaixa, ja que això anuŀlaria la seva autoestima. Tot al contrari, reconeix la seva vàlua, la tracta amb respecte i li fa saber que és de gran valor als seus ulls. I això ho demostra amb el que diu i amb el que fa, tant en públic com en privat (Proverbis 31:28). Un marit com aquest no tan sols es guanya l’amor i el respecte de la seva dona, sinó el que és més important: l’aprovació de Déu.\nQuan el marit i la dona es tracten amb respecte i amor, estan utilitzant bé el seu poder\n9. (a) Quin poder té la dona en la família? (b) Què ajudarà la dona a usar les seves aptituds per cooperar amb el seu marit, i amb quin resultat?\n9 La dona també té cert grau de poder dins la família. La Bíblia parla de dones fidels que, encara que respectaven l’autoritat del marit, van prendre la iniciativa a influir positivament en ell o a evitar que prengués una mala decisió (Gènesi 21:9-12; 27:46-28:2). Pot ser que la dona tingui una ment més desperta o aptituds que ell no té, però mai ha d’oblidar que s’ha de ‘sotmetre al propi marit, com al Senyor’ (Efesis 5:22, 33). Tenir present el desig d’agradar Déu l’ajudarà a utilitzar les seves aptituds per coŀlaborar amb el seu marit en comptes de menysprear-lo o intentar dominar-lo. Una «dona sàvia» coopera amb el seu marit per edificar la família i, d’aquesta manera, manté la pau amb Déu (Proverbis 14:1).\n10. (a) Quina autoritat ha donat Déu als pares? (b) Què significa la paraula disciplina, i com s’hauria d’impartir? (Consulta també la nota.)\n10 Déu també ha donat autoritat als pares. La Bíblia adverteix: «Pares, no exaspereu els vostres fills, sinó crieu-los en la disciplina i l’amonestació del Senyor» (Efesis 6:4). A la Bíblia, la paraula disciplina pot significar «educació, instrucció, entrenament». Per tal que els nens creixin feliços i tinguin èxit a la vida, necessiten normes i límits que els donin guia clara i orientació. La Bíblia relaciona aquesta disciplina, o educació, amb l’amor (Proverbis 13:24). Per tant, «el bastó de la disciplina» no vol dir que se’ls hagi de maltractar emocionalment o físicament (Proverbis 22:15; 29:15). * Els pares que disciplinen el nen d’una manera rígida o dura en comptes de fer-ho amb amor, estan abusant de la seva autoritat i poden desanimar el fill (Colossencs 3:21). D’altra banda, si imparteixen la disciplina amb equilibri, el nen entendrà que els pares l’estimen i estan preocupats per ell i per la classe de persona que arribarà a ser.\n11. Com poden els fills usar el seu poder correctament?\n11 I què podem dir dels fills? Com poden fer un bon ús del seu poder? Proverbis 20:29 diu que «la glòria dels joves és llur força». Si ets jove, recorda que no hi ha millor manera d’utilitzar el teu temps i les teves forces que servint el «teu Creador» ara que pots (Eclesiastès 12:1). Els joves han de tenir en compte que les seves accions poden afectar els sentiments dels pares (Proverbis 23:24, 25). Quan els fills es porten bé i obeeixen els seus pares cristians, els fan molt feliços (Efesis 6:1). I això és «agradable al Senyor» (Colossencs 3:20).\nEn la congregació\n12, 13. (a) Com han de veure els ancians l’autoritat que tenen en la congregació? (b) Per què han de tractar el ramat amb tendresa? Iŀlustra-ho.\n12 Jehovà ha nomenat superintendents perquè s’ocupin de la congregació (Hebreus 13:17). Aquests germans han d’utilitzar l’autoritat que Déu els ha donat per vetllar per les necessitats i el benestar del ramat. Però, els dóna aquesta posició de responsabilitat el dret de dominar els germans? És clar que no! Els ancians han de tenir un punt de vista humil i equilibrat respecte la seva responsabilitat a la congregació (1 Pere 5:2, 3). La Bíblia els recorda que pasturin «l’església de Déu que ell adquirí amb la seva pròpia sang» (Fets [Actes] 20:28). Quina raó de pes per tractar cada membre del ramat amb tendresa!\n13 Ho podríem iŀlustrar d’aquesta manera: imagina’t que un bon amic et demana que li cuidis una cosa que s’estima molt i que li ha costat molts diners. Oi que en tindries molta cura? De la mateixa manera, Déu ha donat als ancians la responsabilitat de cuidar un bé molt preuat: la congregació, que es compara amb un ramat d’ovelles (Joan 21:16, 17). Jehovà estima tant les seves ovelletes que les ha comprat amb la preciosa sang del Seu Fill unigènit, Jesucrist. Déu no hauria pogut pagar un preu més alt. Per això, els ancians humils ho tenen sempre present i tracten les ovelles com Jehovà vol.\nEl «poder de la llengua»\n14. Quin poder té la llengua?\n14 La Bíblia diu: «Mort i vida estan en poder de la llengua» (Proverbis 18:21). Que certes són aquestes paraules! T’has sentit mai ferit per la bufetada d’unes paraules ofensives o irreflexives? La llengua pot fer molt de mal però també té el poder de fer molt de bé. Proverbis 12:18 diu que «la llengua dels savis és medicina», i amb raó, perquè les paraules positives i edificants poden ser com un bàlsam curatiu per al cor. Vegem-ne alguns exemples.\n15, 16. Com podem utilitzar la llengua per animar els altres?\n15 La Bíblia ens anima que ‘encoratgem els abatuts’ (1 Tessalonicencs 5:14, BEC). De vegades, fins i tot els servents fidels de Jehovà han de lluitar contra la depressió. Com pots ajudar-los? Dóna’ls encomi sincer i específic perquè s’adonin que són de gran valor als ulls de Jehovà, i comparteix amb ells versets de la Bíblia que mostrin que Jehovà estima i cuida els qui «tenen el cor trencat» i estan «contrits d’esperit» (Salm 34:18). Així, a l’utilitzar el poder de la llengua per consolar, demostraràs que estàs imitant el nostre Pare compassiu, qui «consola els deprimits» (2 Corintis 7:6, MM).\n16 Una altra manera com podem utilitzar el poder de la llengua és animant els altres. Per exemple, saps d’algú a la congregació a qui se li hagi mort algú estimat? Unes paraules que mostrin que et preocupes per ell poden fer molt per consolar el seu cor abatut. T’has adonat si hi ha algun germà o germana gran que pensi que ningú no el necessita? Busca paraules amables que li demostrin que l’estimes i que tots el necessiten. I què pots fer pels qui pateixen malalties cròniques? Una trucada telefònica o una visita els pot animar molt. No creus que Jehovà es deu posar molt content en veure que utilitzem el poder de la llengua «per a l’edificació»? (Efesis 4:29.)\nQuan prediquem, utilitzem el nostre poder de la millor manera\n17. Quina és la millor manera d’utilitzar la nostra llengua en benefici dels altres, i per què ho hem de fer?\n17 Ara bé, no oblidem que la millor manera d’utilitzar el poder de la llengua és predicant la bona nova del Regne de Déu. Proverbis 3:27 ens recorda: «No neguis el bé als qui se’l mereixen, quan tens en el poder de la teva mà de fer-lo». Tots tenim l’obligació de compartir amb els altres el missatge de la bona nova, ja que els pot salvar la vida. Jehovà ha estat molt generós al donar-nos aquest missatge tan urgent i, per tant, no estaria bé que ens els quedéssim només per a nosaltres (1 Corintis 9:16, 22). Però, fins a quin punt vol Jehovà que hi participem?\nServeix Jehovà «amb tota la teva força»\n18. Què espera Jehovà de nosaltres?\n18 L’amor que sentim per Jehovà ens mourà a participar plenament en l’obra de predicar. Independentment de quina sigui la nostra situació, què és el que Jehovà espera de tots nosaltres? La Bíblia diu: «En qualsevol tasca que emprengueu poseu-hi l’ànima, com si fos pel Senyor i no pels homes» (Colossencs 3:23, BEC). De fet, el manament més important que Jesús va donar és: «Estimaràs el Senyor el teu Déu amb tot el teu cor i amb tota la teva ànima i amb tota la teva ment i amb tota la teva força» (Marc 12:30). Per tant, Jehovà espera que cadascú de nosaltres l’estimi i el serveixi amb tota l’ànima.\n19, 20. (a) Si l’ànima engloba el cor, la ment i les forces, per què a Marc 12:30 es mencionen aquests tres elements per separat? (b) Què significa servir Jehovà amb tota l’ànima?\n19 Aleshores, què significa servir Déu amb tota l’ànima? Sabem que l’ànima és tota la persona, amb les seves facultats físiques i mentals. Llavors, si l’ànima ja engloba el cor, la ment i les forces, per què a Marc 12:30 es mencionen els tres elements per separat? Pensa en aquest exemple. En temps bíblics, una persona es podia vendre a si mateixa (la seva ànima) com a esclava. Però això no volia dir que servís l’amo de tot cor, o amb totes les seves forces o facultats mentals (Colossencs 3:22). En aquest verset, Jesús va fer referència a aquests elements per separat per recalcar que hem de donar-ho tot en el nostre servei a Jehovà. Al servir-lo amb tota l’ànima, ens hi entreguem amb totes les nostres forces i energies.\n20 Significa això que tots hem d’invertir la mateixa quantitat de temps i energies en el ministeri? Això seria del tot impossible, ja que les circumstàncies i habilitats de cadascú són diferents. Per exemple, una persona jove que gaudeix de bona salut i té molta energia podrà passar més temps en la predicació que un germà gran que ja no té tantes forces. De la mateixa manera, un solter que no té cap responsabilitat familiar tindrà més temps que no pas un germà que s’ha d’ocupar de la seva família. Bé, si la nostra situació personal ens permet dedicar més temps a la predicació, hauríem d’estar molt agraïts, però això no ens dóna el dret a criticar o comparar-nos amb els altres (Romans 14:10-12). Tot el contrari, volem utilitzar les nostres energies per animar els altres.\n21. Quina és la manera més important d’utilitzar el nostre poder?\n21 A l’utilitzar el poder correctament, Jehovà ens ha posat l’exemple perfecte. Tot i la nostra imperfecció, tots nosaltres desitgem imitar-lo el millor que puguem. Això es pot aconseguir tractant amb respecte aquells qui estan sota la nostra autoritat i participant amb tota l’ànima en la predicació, l’obra que Jehovà ens ha encarregat per salvar la vida de les persones (Romans 10:13, 14). Recorda que, quan dones el millor de tu a Jehovà, el fas molt feliç. No et sents mogut a fer tot el possible per un Déu tan amorós i tan comprensiu? Sens dubte, mai podràs utilitzar el teu poder d’una manera millor.\n^ § 10 En temps bíblics, la paraula hebrea per a «bastó» es referia a un pal o una vara, com la que utilitzaven els pastors per guiar les seves ovelles (Salm 23:4). Per això, parlant de l’autoritat que tenen els pares, el «bastó» no transmet la idea d’un càstig dur, sinó d’una guia impartida amb amor.\nProverbis 3:9, 10 Quines coses valuoses tenim, i com les podem utilitzar per honrar Jehovà?\nEclesiastès 9:5-10 Per què hauries d’utilitzar ara el teu poder de la manera que agrada a Jehovà?\nFets 8:9-24 Quin abús de poder es descriu en aquest relat, i com podem evitar aquest comportament?\nFets 20:29-38 Què poden aprendre de l’exemple de Pau els qui tenen responsabilitats a la congregació?\nAprèn com podem usar el nostre temps, els nostres diners, les nostres energies i les nostres destreses per donar suport al Regne de Déu.


Il·lusió i bon rotllo al «media day» del Baxi Manresa - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLes noves incorporacions sembla que s'estan adaptant bé amb els companys\npol rodríguez manresa 21.09.2018 | 00:02\nLa plantilla del Baxi Manresa va contagiar el seu bon rotllo i la seva il·lusió per afrontar la nova etapa a l'ACB en la tradicional trobada amb la premsa abans de l'inici de la temporada, el que es coneix a l'NBA com el media day, el dia dels mitjans.\nUn dia en què els jugadors i l'equip tècnic estan a plena disposició dels mitjans de comunicació per compartir impressions i opinions sobre l'actualitat de l'equip. Un dels més sol·licitats va ser el líder d'aquest nou projecte, Joan Peñarroya. Un home seriós però a la vegada divertit amb els seus jugadors en el moment de fer les fotografies conjuntes.\nEl bon ambient que respira la plantilla del tècnic egarenc és més que evident. Les noves incorporacions sembla que s'estan adaptant bé amb els companys. Això sí, mentre alguns, com Renfroe i Doellman, aprofitaven per seure i atendre els mitjans, altres no podien deixar de botar la pilota sobre el parquet del Nou Congost.


L'ancestral culte a la natura del dia de la Mare de Déu d'Agost - Manresa Informa!\nInici » Seccions » Articles i estudis » L’ancestral culte a la natura del dia de la Mare de Déu d’Agost\n15 Agost 2019 a 18:00\nMare de Déu d’Agost Festa Major de Gracia//Foto:http://barcelonawiths.wordpress.com\nEl dia 15 d’agost, el popular dia de la Mare de Déu d’Agost, és un dia festiu de la cristiandat en què l’Església Catòlica celebra l’Assumpció de la Mare de Déu, una festivitat una miqueta rara per tant que la Mare de Déu, en comptes de morir-se, quan li va arribar el seu moment, va ser pujada al cel en cos i ànima pels àngels. Així, sense més. Sigui com sigui, hores d’ara nombrosos pobles i ciutats s’omplen de fires i festes majors però… sap realment el que es celebra en aquest dia? La completa desconnexió amb el món que ens envolta ens ha fet perdre la perspectiva d’una celebració que es remunta fins i tot més enllà de l’època romana.\nAra, a causa del pesat teló que en forma de televisió i cultura anglosaxona tenim davant dels ulls, potser no ens adonem, però el particular clima de l’àrea mediterrània ha influenciat des d’antic a totes les cultures que han viscut a les seves ribes i, per extensió, a totes les cultures que en deriven d’aquelles primigènies. La cultura grega, la romana i el cristianisme, de fet, no són més que resultat de la síntesi de totes aquestes cultures que van ser fortament influenciades pel Mar Mediterrani.\nAl clima mediterrani la importància de les diverses estacions és substancialment diferent a la del clima centreeuropeu. Mentre que a Centreeuropa l’estació més dura és l’hivern i totes les festivitats més grosses es relacionen amb ell, a l’àrea mediterrània, l’estació més dura amb diferència per a tots els éssers vius que hi viuen és l’estiu.\nAquesta diferència climàtica, que a l’agost marca un punt d’inflexió que fa que fins i tot la vegetació autòctona tingui dues brotades anuals -una a la primavera i una altra a la tardor- i que la majoria no tinguin necessitat de tirar les seves fulles a l’hivern, ha marcat el ritme agrícola dels pobles que habiten el contorn del Mare Nostrum.\nEn aquesta situació, és sabut que, a partir de la segona quinzena d’agost, el clima comença a complicar-se. Els dies estables, secs i calorosos per efecte de la major insolació solar deixen pas a dies tempestuosos que refresquen l’ambient. La duríssima sega dels cereals, que es produeix al juliol (fins i tot el blat adapta el seu cicle vital al clima), ja ha acabat i, davant els dies més calorosos de l’any, en els quals és poc menys que impossible treballar, es prodiguen tot tipus de festivitats celebrant la collita i el nou cicle agrícola que comença. Sense oblidar donar gràcies als déus per la collita, evidentment.\nFruit d’aquestes tradicions ancestrals, els antics romans tenien dues festes a mitjans d’agost que celebraven aquest cap de cicle mediterrani: les Vinalia (dedicades a Júpiter i Venus, pregant per una bona verema) i les Consualia (dedicades a Consus, déu protector dels graners), les quals es feien el dia 19 i 21 d’agost respectivament.\nL’emperador August, que no era ximple, veient la gran afecció popular a aquestes celebracions i la potencialitat publicitària d’aquests esdeveniments, va decidir l’any 8 a.C. instaurar el Dia de l’Emperador (Feriae Augusti), el qual se celebraria el dia 15 d’agost amb gran pompa i ostentació. En aquests dies, que barrejaven les festivitats per les collites amb el culte a l’emperador, els cavalls, els ases i les mules tenien festa i se’ls lliurava de treballar, si bé s’organitzaven carreres de carros i de cavalls per a divertiment públic.\nAmb l’adveniment del cristianisme, i amb la tendència dels primers cristians a mimetitzar les seves pròpies celebracions amb les festes paganes que els envoltaven, la festivitat cristiana en record de la Mare de Déu va passar a celebrar-se d’amagat juntament amb les de l’emperador. Aquest esdeveniment en la clandestinitat va passar a ser oficialitzat com a festa cristiana per l’emperador bizantí Maurici cap a l’any 600 d.C., el qual va establir que es celebraria el dia 15 d’agost, festivitat i data que es conserven fins a l’actualitat.\nAvui en dia, aquest vincle amb la natura s’ha perdut de la memòria conscient de la gent, però tot i així es mantenen festivitats com les conegudes del Palio de l’Assumpció de Siena (Itàlia), les quals reviuen sense moltes deformacions les celebracions amb cavalls de les Consualia. Així mateix, també a Itàlia, al període de vacances al voltant del 15 d’agost se l’anomena “Ferragosto”, adaptació de les “Feriae Augusti” i que coincideixen amb la festivitat de la Mare de Déu d’Agost. Tot un món d’antigues tradicions ocultes pel pes del mantell de l’oportunisme polític i religiós que, malgrat tot, segueixen vives en la nostra cultura.\n#@ireneuc #Festa Major Gracia #MareDeDéud'Agost


Festa del lluert i la colla de timbals de Castellvell del Camp\nAra fa cinc anys un grup de mares i pares de l’escola Santa Anna de Castellvell del Camp es va plantejar de recuperar una sèrie d’elements populars que tenen lloc en les festes del poble. Això va comportar la creació del Lluert i la colla de Timbals de Castellvell.\nL’Ajuntament ha seguit aquesta proposta des de molt a prop i considera molt important col•laborar en aquesta iniciativa i poder consolidar una diada festiva entorn a aquesta bèstia ja creada i tant significativa per la zona.\n•Recuperar i dinamitzar la festa al poble com a espai d’unió i cohesió social de la comunitat i entre les diferents generacions.\n•Oferir una possibilitat de lleure i oci, procurant especialment per al jovent, que promogui les relacions positives i valors importants per a la vida: el compromís amb un/a mateix/a i amb els altres, la constància, la comunicació i participació, la cura de les relacions i de l’entorn natural, acollir i respectar les diferències, la pertinença a una comunitat i una cultura pròpia, les tradicions de la cultura catalana.\n•Implicar a tot el poble a través de la xarxa associativa en les diferents accions que es realitzen i col•laborar amb elles quan aquestes ho sol•licitin.


Ginecologia Control integral de la salut de la dona | Barahona Centre de Ginecologia i Medicina Reproductiva\nControl integral de la salut de la dona\nL’equip de Barahona Centre, oferim un servei complet d’atenció a la dona, amb les revisions ginecològiques periòdiques, en les que es realitzen tots els cribratges ginecològics, i un assessorament a la dona segons la seva etapa de la vida.\nPatologia cervical: cribatge, prevenció i detecció precoç del càncer de cèrvix (realització de citologia cervical, colposcòpia i detecció del Virus del papil•loma humà). Assessorament sobre vacunació del HPV.\nPatologia mamària: cribatge del càncer mama (exploració i valoració de mamografia i ecografia mamària). Control i tractament de la patologia benigna de la mama.\nPatologia úter-ovàrica: realització d’ecografia vaginal i abdominal, per detecció i valoració de patologia uterina (miomes, pòlips, alteracions de la menstruació…) i ovàrica (alteracions funcional, síndrome d’ovari poliquísitic, endometriosis…)\nAtenció a la pacient en edat fèrtil: planificació familiar, assessorament de mètodes anticonceptius (anticoncepció hormonal, dispositius intrauterins, esterilització definitiva).\nAtenció de la pacient en edat madura: tractament dels símptomes de la menopausa, (sufocacions, sequedat vaginal, disminució de la líbido…) prevenció de la patologia del sòl pelvià.


Campana de busseig - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Campana subaquàtica)\nCampana de busseig primitiva\nUna campana de busseig és una cambra rígida utilitzada per al transport dels bussejadors a una certa profunditat dins l'oceà. Els tipus més comuns són la campana humida i la campana tancada.\nLa campana humida és una cambra d'aire tipus campana, penjada d'un cable, oberta per la part inferior, que es baixa sota l'aigua per a operar com una base o un mitjà de transport per a un o dos bussos, de l'estil de l'emprada després del setge de Cadaqués l'any 1655 com ens relata el "Journal des Sçavants" de l'any 1678. La pressió de l'aigua manté l'aire atrapat a l'interior. Va ser el primer tipus de cambra de busseig. A diferència d'un submarí la campana de busseig no està dissenyada per moure's sota el control dels seus ocupants, ni per a operar independentment del seu lligam. El "modus operandi" dels bussos es semblant al que passa amb alguns dels tipus d'escotilla submergida.\nLa campana tancada és una cambra segellada, que pot ser utilitzada per al busseig de barreja de gasos i per busseig de saturació. Aquesta forma de campana es pot bloquejar i fora de la cambra en la qual viuen els bussos, a través d'una porta tancada al segellat dels bussejadors a la pressió. Un cop a la superfície, la campana està acoblat amb el sistema de cambra i l'espai que hi ha entremig és pressuritzat per permetre als bussos per fer un segell i transferir a través de la cambra que és a la mateixa pressió. En el busseig de saturació de la campana és més que anar i venir de la feina, i la cambra és l'habitatge. Si la immersió és relativament curta (immersió d'anar i tornar), la descompressió es pot fer a la campana exactament de la mateixa manera que es duria a terme a la cambra.\n1.1 Campana humida\n1.2 Implements complexos\nPintura del s. XVI, amb Alexandre Magne que submergeix en una campana de vidre\nIl·lustració d'una campana de busseig\nCampana de busseig a una escola d'immersió\nLa campana de busseig és una mostra de la constància humana per desenvolupar tot tipus d'artefactes per satisfer un dels més antics anhels de l'home: poder desplaçar-se pel fons de les aigües.\nEconòmics: obtenció i aprofitament dels recursos que es desenvolupen al medi aquàtic per al consum propi o per la seva comercialització.\nMilitars: mitjà de defensa o atac.\nRescat: recuperació dels elements enfonsats amb valor comercial o arqueològic.\nLa campana humida constitueix un dels artefactes més eficaços que van ser emprats des de l'època antiga per a reconeixement del fons de mars i rius, i la recuperació dels objectes interessants que s'hi poguessin trobar.\nAtès que el seu funcionament es basava en un principi elemental de la física (l'alçada de la columna d'aigua a l'interior de la campana serà proporcional a la pressió exercida per l'aire comprimit del seu interior), aquest enginy sostingut des d'una embarcació permetia l'observació directa del fons des d'una altura prudencial i la sortida dels bussejadors del seu interior pel temps que els permetés l'aire dels seus pulmons, per tornar novament a respirar a l'interior de la campana fins que aquest es viciés.\nLes campanes podien ser construïdes en fusta, en aquest cas requerien gran quantitat de llast perquè poguessin enfonsar, o metàl·liques, el que els permetia aconseguir fàcilment la profunditat desitjada. En el primer dels casos l'estructura podia estar recoberta de cuir per tal d'impermeabilitzar l'interior. En general eren transportades per una embarcació des de la qual arribaven o hissaven a través d'un conjunt d'aparells i politges, el que permetia posicionar-les en un punt determinat o efectuaven per arrossegament les inspeccions del llit, encara que alguns models van presentar enginys per resoldre el problema del desplaçament horitzontal sota l'aigua (per exemple la campana de Santander).\nLebeta grega. Les primeres referències a l'ús d'aquest enginy es remunten al segle IV aC quan el filòsof grec Aristòtil (284-322 aC) recull en la seva obra Problemata (360 aC) la gesta protagonitzada per Alexandre el Gran en submergir-se a la Mediterrània durant el setge de Tir (332 aC).\nCampana de Guillem de Lorena (1531). Descrita a la Architectura milités de Francisco de Marchi, qui la va emprar per intentar rescatar els vaixells de l'emperador romà Calígula del llac Nemi.\nCampana de José Bono (1582). Disseny de campana en bronze amb la qual el sicilià va obtenir el 1582 la llicència real del monarca espanyol Felip II per a bussejar les costes dels seus regnes (incloses les Índies), a canvi de la desena part de l'extret.\nCampana de Buonaiuto Lorini (1597) de reduïdes dimensions amb forma rectangular i realitzada en fusta amb reforços metàl·lics que convenientment llastrada permetia al bus visualitzar el fons a través d'unes finestres rectangulars amb vidres reforçats.\nCampana de Nicolás de Cardona (1610)\nCampana de Francisco Núñez Melian (1626) campana de bronze fosa a l'Havana emprada el 1626 per a la recuperació dels tresors perduts amb l'enfonsament dels gal·lions Nuestra Señora de Atocha i Santa Margarita, ocorreguts a la península de la Florida el 1622. El seu disseny permetia que el rescatista fos assegut a l'interior mentre la campana era arrossegada des de la superfície per un vaixell de suport, de manera que el bus podia reconèixer el fons sense cap esforç.\nCampana de Francisco Koslero (1644) estructura recoberta de pell de vaca impermeabilitzada.\nCampana de Cadaquès (1655) campana de bronze emprada per a recuperar monedes a Cadaquès.\nCampana d'Edmund Halley (1690). Campana de fusta folrada de plom convenientment distribuït per permetre el seu enfonsament i evitar possibles bolcaments durant la immersió. Amb forma troncocònica. A la part superior disposava d'un vidre per facilitar l'accés de llum a l'interior, mentre que a la part inferior una plataforma, separada un metre de l'accés a la campana, quedava suspesa de tres cordes amb un pes a cada extrem de cinquanta quilos per mantenir fixa en el fons o suspesa d'aquest. La seva innovació enfront d'anteriors campanes va estar a dotar d'un sistema rudimentari d'alimentació d'aire a l'interior d'aquesta.\nSegle XVII Amb posterioritat a Halley, les campanes emprades no van suposar més que una continuïtat en construcció.\nSegle XIX A partir de 1812 James Rennie, prenent com a base la campana de Smeaton, estén el concepte actual de campana de busseig per a treballs d'enginyeria. La seva campana de ferro fos i gran dimensió suspesa des d'una estructura metàl·lica mòbil estava connectada a través d'una mànega a una bomba de pressió que omplia l'estructura d'aire fins al punt en què els bussos en el seu interior treballava en sec. L'aire sobrant s'escapava per la faldilla de la campana i al seu interior sempre es comptava amb aire fresc. És el que s'ha mantingut vigent fins a l'actualitat.\nRèplica de la màquina d'immersió Lethbridge a la Cité de la Mer, Cherbourg, França.\nCàpsula de transferència de personal\nCampana de busseig moderna\nSeguint la definició donada per Rodríguez-Ivars (1987) es poden considerar dins d'aquest ampli grup els equips no propulsats, estancs, capaços d'aconseguir certes profunditats sense veure afectats per la pressió exterior de l'aigua i mantenint la pressió atmosfèrica al seu interior.\nVestits articulats o rígids, equips capaços d'albergar a l'operador mantenint-lo en el seu interior a pressió atmosfèrica. Les seves característiques estructurals dotessin de cert dinamisme a l'ocupant, de manera que aquest pugui manipular objectes sota l'aigua. El desenvolupament i la implementació tecnològica a l'interior, permetés amb el temps major eficàcia en les seves funcions i comoditat de l'operador.\nEquip de Lethbridge (1715), constitueix la primera referència a aquest tipus d'implements aquàtics. Es tracta d'un enginyós sistema dissenyat per aquest fuster britànic, conformat per un contenidor de fusta d'1,80 m de longitud jo, 0,75 m de diàmetre a la part superior i la meitat a la part inferior, el que conferia un aspecte troncocònic a l'equip. Dos orificis permetien la sortida dels braços per tal que aquests poguessin operar sota l'aigua.\nL'equip s'operava des d'una embarcació en superfície penjant d'un cap o cadena que ancorat en aquella, i el seu inventor afirma haver aconseguit amb dificultat els 22 m de profunditat emprant l'equip per rescatar naufragis en Plymouth, illes fustes, les índies i al cap de bona esperança. La seva limitant era la renovació de l'aire respirable, a qui obligava a realitzar ascensions obligades cada mitja hora.\nEquip de Rowe (1727), de característica molt semblants al de Lethbridge, ja que es tracta d'un contenidor troncocònic de fusta amb orificis per a cames i braços, i un espiell de vidre per observar sota l'aigua, constitueix juntament amb aquell els dos exemples més importants del segle xviii. Igual que l'original, no disposava de cap sistema que permetés la renovació d'aire. No va haver de ser molt eficaç contra la pressió.\nEquip de Jules li Batteaux (1853), senzill prototip d'una bóta de fusta amb orificis perforats per a les extremitats superiors que es cobrien amb maniguets de cuir, o lluernes que feien possible la visibilitat sota l'aigua. Igual que als casos anteriors, s'operava suspenent des d'una embarcació en superfície mitjançant cordes o cadenes.\nEquip de Philips (1856), equip articulat d'origen americà que suposa un avenç pel que fa als models predecessors: si bé encara conserva una línia estructural cilíndrica, per primera vegada s'incorporen característiques per adaptar-se a la configuració del cos. Disposa d'un sistema independent d'ajust o control de la flotabilitat mitjançant un globus. Incorpora una doble mànega per proveir d'aire a pressió atmosfèrica a l'ocupant. Opera suspès des d'una embarcació en superfície mitjançant una cadena.\nEquip de Lafayette (1875), model metàl·lic d'origen americà que pren com a referència l'equip de busseig de Siebe Gorman. Igual que el del seu compatriota precursor Philips, disposa d'un sistema per a renovació d'aire (dues canonades rígides que permeten l'entrada i sortida del mateix), el que permetia major temps de permanència. No obstant això, la seva estructura rígida, que aguantava bé la pressió de l'aigua a més profunditat que els anteriors dissenys, no articulada li restava eficàcia al sistema que finalment quedava relegat a una simple càmera d'observació.\nEquip dels germans Carmagnole (1882), la proposta d'aquests germans marsellesos constitueix un dels primers equips atmosfèrics d'operació submarina. El seu disseny incloïa un sistema d'articulació basat en el principi de les juntes d'amortiment per aire. L'únic prototip fabricat, conservat al museu de la Marina a París, no va superar les proves d'impermeabilitat, l'aigua va entrar a l'interior i el projecte va ser abandonat.\nEquip d'Alexander Gordon (1896), l'equip d'aquest inventor australià, patentat a Espanya, va prendre com a referència l'escafandre de busseig. Estava compost d'una part rígida, el tronc, i la mobilitat era possible gràcies al fet que les extremitats eren flexibles. Portava comunicació amb la superfície.\nEquip de J.S. Peress (1924), el model ideat per aquest enginyer anglès s'erigeix en el precursor dels sistemes actuals d'equips cuirassats de busseig atmosfèric. Va ser creat després de la Primera Guerra Mundial utilitzant el sistema de juntes a base de boles i caixera per als apèndixs. Amb posterioritat, aquest disseny va ser millorat en una segona versió creada el 1930 a petició d'unes empreses de salvament marítim i el seu funcionament va ser tan bo que pas a conèixer-se com JIM. Amb ell es va realitzar el reconeixement i la identificació del vaixell Lusitania en 1935, enfonsat a Irlanda, arribant fins als 150 metres de profunditat. Després de la Segona Guerra Mundial es va recuperar per a ser usat en plataformes petrolieres.\nCambres d'observació submarina, equip d'immersió que, igual que l'anterior, manté a l'operador a la mateixa pressió atmosfèrica independent de la profunditat a què es trobi.\nCambra de Davis (1912), sobre la base dels dissenys rudimentaris de Lethbridge i Le Batteaux, Hr. Davis va crear la primera de les càmeres d'observació: consistent en un receptacle cilíndric d'acer, en l'interior l'ocupant pot romandre dret o assegut respirant aire alimentat des de la superfície mitjançant mangueres o per un sistema tancat d'aire.\nBatisferes i bentoscopios, equip submergible en forma d'esfera, fabricada en acer, dotada d'un espiell de vidre reforçat que una vegada tancada queda segellada perfectament i permet aconseguir grans profunditats. Igual que la càmera o torres d'observació, només pot emprar per al reconeixement del fons.\nBatisfera de William Beebe i Otis Barton (1912), equip submergible en forma d'esfera, fabricada en acer d'1,44 m de diàmetre i parets de 38 mm. de gruix, dotada d'un espiell.\nCambres de rescat per a dotacions de submarins enfonsats, creades únicament amb fins de rescat de tripulacions de submarins enfonsats. El precedent es troba en el prototip d'Allen McCan (armada nord-americana)\n↑ 1,0 1,1 Journal des savants. Librairie Klincksieck, 1678, p. 1–.\nLuis Àvila Recatero, Per sota de la cota zero, Editorial Hispano Europea, Barcelona, 1989.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Campana de busseig\nHistorical Diving Society: The History of the Diving Bell Arxivat 2005-06-15 a Wayback Machine.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Campana_de_busseig&oldid=26094578»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 gen 2021 a les 15:50.


Aprendre a conduir amb una experiència lúdica - MARINVA | (Trans)formación a través del juego\nPortada » Aprendre a conduir amb una experiència lúdica\nSoy18 tenia un somni: aconseguir que el seu alumnat aprengués a conduir passant-s’ho bé. Que fos una experiència única. Per això hem treballat amb ells en diferents fronts: gamificant l’aprenentatge a través d’una narrativa futurista i formant a tot el personal per descobrir i potenciar la seva pròpia actitud lúdica i, en conseqüència, ser capaç de transmetre-la a tot l’alumnat de Sóc18.\nEs tracta d’un joc en el qual els alumnes hauran de desbloquejar una sèrie de codis mitjançant la realització de determinades conductes que han estat identificades per Sóc18 com a claus per a la consecució d’objectius. Dotem a l’experiència de sentit èpic i transformador (a nivell individual i col·lectiu) en un to d’humor per generar aquesta actitud lúdica que estarà present en tot el procés.


Recursos i eines - Observatori de Neologia (OBNEO) (UPF)\nL’OBNEO posa a disposició de la societat una sèrie de recursos lingüístics: cercadors de bases de dades, plataforma de treball, lèxics i bústies neològiques. Alguns d'aquests recursos són fruit de la col·laboració de l’OBNEO amb les xarxes de neologia.\nConsulta de la base de dades de neologismes de l'Observatori de Neologia i de les xarxes Antenas Neológicas, NEOROC i NEOXOC, que recull els neologismes lèxics procedents dels mitjans de comunicació, escrits i orals, en català i en castellà, recollits des del 1988.\nAccés accés online restringit\nPlataforma de treball d'accés restringit als membres de l'Observatori de Neologia i de les xarxes Antenas Neológicas, NEOROC i NEOXOC. Permet introduir i consultar les dades dels neologismes que s'han recollit en el buidatge de cada grup.\nBlog dedicat a la presentació de neologismes del català extrets de la base de dades de l'Observatori de Neologia. Les entrades del blog es publiquen diàriament i inclouen el tipus de neologisme de què es tracta, contextos que n'exemplifiquen l'ús, i observacions i comentaris d'interès\nBlog dedicat a la presentació de neologismes del castellà extrets de la base de dades de l'Observatori de Neologia. Les entrades del blog es publiquen cada dimarts i inclouen informació gramatical (categoria, tipus de formació), semàntica (exemples d’ús, explicació del significat) i d’altres tipus (origen etimològic, freqüència d’aparició, presència en obres lexicogràfiques, etc.).\nBlog en forma de diccionari de neologismes de les varietats en espanyol. A cada entrada es mostren contextos d'ús, s'indiquen els països on s'ha documentat i es proposa una definició, a més d'altres informacions lingüístiques.\nDescripció Extractor de neologia formal que treballa amb textos d'internet. Funciona amb un gestor de diccionaris que permet treballar amb textos de diverses llengües amb objectius diferents. El programa està integrat a la Plataforma OBNEO i al Cercador OBNEO.\nInterfície oberta a qualsevol persona externa de l'OBNEO que permet introduir en una base de dades els neologismes recollits de manera espontània i no sistemàtica per qualsevol persona.\nDescripció Programa que permet gestionar diccionaris diferents i crear lemaris nous desplegats morfològicament. El programa està integrat a la Plataforma OBNEO.\nConsulta de la base de dades de neologismes de la xarxa NEOROM procedents de la premsa diària escrita en totes les llengües romàniques recollits des del 2005. Es poden trobar neologismes en català, castellà, gallec, italià, francès (França, Bèlgica i Quebec), portuguès (Portugal i Brasil) i romanès.\nPlataforma de treball d'accés restringit als membres de la xarxa NEOROM. Permet introduir i consultar les dades dels neologismes recollits en el buidatge de cada grup.\nInterfície que permet consultar els neologismes documentats en els mitjans de comunicació des de 2004. En català es recullen tots els neologismes procedents de l'OBNEO i, en castellà, tots els neologismes de l'OBNEO, Antenas Neológicas i NEOROC.\nVersió per a nens i nenes de la Bústia Neològica.\nObra lexicogràfica que permet consultar neologismes en castellà documentats des de l'any 1989 fins el 2007, majoritàriament en premsa escrita. També s'hi inclouen les informacions de categoria gramatical, variants (ortogràfiques, morfològiques, sinònimes, sintàctiques, etc.), definició, contextos, font on s'ha documentat el neologisme i, en alguns casos, etimologia i usos.\nInterfície que permet consultar neologismes econòmics en català, castellà, gallec, italià, francès, portuguès i romanès documentats en premsa l'any 2001. Aquest projecte s'ha desenvolupat en el si de REALITER, Red Panlatina de Terminología.


Obrir llistes per airejar la pol�tica - Josep Maria Pelegri - Els blogs d'e-noticies\nÉs evident que la política i els polítics han de donar exemple. Com a portaveu i gestora de la societat, l’acció política només es pot oferir des de la transparència i des de l’estricte control de les actuacions públiques. Quan es detecta que els controls han fallat i que hi ha pogut haver un clar abús en la gestió pública, és inevitable pensar que potser hi ha més casos. És el moment d’actuar, de revisar les possibles errades i, sobretot, de modificar el que calgui per recuperar la confiança en les institucions.\nFets com els de Santa Coloma alimenten la desafecció i correm el perill de allunyar irreparablement la política dels ciutadans. Per evitar-ho, una de les mesures que cal prendre amb immediatesa és reformar la llei electoral perquè els ciutadans és puguin sentir millor representats i tenir una relació més directe en l’elecció dels seus polítics. No cal inventar rés. Unió Democràtica de Catalunya proposa l’obertura de les llistes electorals per tal de no fer tan tancat i endogàmic el nostre sistema. Aquesta proposta funciona amb èxit en una sistema democràtic tan consolidat com l’alemany.\nEn els moments difícils, cal donar respostes I ara en vivim un que és molt complicat pels casos de presumpta corrupció en mig d’una crisi econòmica que reclama propostes noves a la política i als dirigents dels governs.\nCal reaccionar i cal fer-ho ràpid, cal retornar la salut al nostre sistema democràtic. Patim una malaltia, és cert, però tenim també la capacitat de tractar-la i de curar-la. No caiguem en la irresponsabilitat de deixar que empitjori per la manca de coratge d’actuar decididament i d’obrir les finestres per airejar el que ha estat massa temps tancat.\nFrancesc (Barcelona) 03-11-2009 - 19:51\nignasi Garrido (La Seu d'Urgell - Barna) 03-11-2009 - 18:44\nMolt b�! volem llistes obertes ja! per� ser� prou valenta Uni� per afegir-ho al seu programa?\nEls blogs d'e-noticies - Josep Maria Pelegri - Obrir llistes per airejar la pol�tica


febr. 1 tot el dia\n1 FEBRER 10 h Junta de Compensació de l’Empresa Municipal d’Urbanisme (EMU). Telemàtica 13 h L’alcalde de Lleida, Miquel Pueyo, presidirà la reunió del Cecopal. Telemàtica 13 h Reunió amb l’Associació Professional de Teatre per ... Llegiu més\nDIMARTS 2 10 h Reunió amb Íntegra Lleida. Lloc: Regidoria d’Educació, Cooperació, Drets Civils i Feminismes. Hi assistirà la tinent d’alcalde Sandra Castro. 11 h Comissió Especial de Transparència. Telemàtica 12 h Comissió de seguiment ... Llegiu més\nfebr. 3 tot el dia\n8.45 h L’alcalde, Miquel Pueyo, assistirà a la reunió de coordinació territorial sobre la Covid19. Telemàtica. Hi assistirà la tinent d’alcalde Montse Pifarré. 10 h Comissió informativa de Seguretat i Civisme. Telemàtica. 11.45 h L’alcalde, ... Llegiu més\nfebr. 4 tot el dia\n4 DE FEBRER 9h Comitè de Seguretat i Salut. Telemàtic Hi assistiran les tinents d’alcalde Jordina Freixanet i Montse Pifarré 10 h Comissió Informativa de Polítiques de Gestió de la Promoció de la Ciutat.Telemàtica 16.30 ... Llegiu més\nfebr. 5 tot el dia\nDIA 5 DE FEBRER 8.45 h L’alcalde, Miquel Pueyo, assistirà a la reunió de coordinació territorial de la Covid19. Telemàtica. Hi assistirà la tinent d’alcalde Montse Pifarré. 9.30 h Comissió extraordinària per les polítiques de ... Llegiu més\nfebr. 8 tot el dia\n8 FEBRER 10 h L’alcalde de Lleida, Miquel Pueyo, visitarà l’Espai Teatral Marvi. Lloc: Antiga fàbrica Marvi, partida de Montcada. Hi assistiran els regidors Jaume Rutllant i Ignasi Amor. 10 h Obertura dels treballs que ... Llegiu més\nAgenda de l’Equip d Govern\nfebr. 9 tot el dia\nDIA 9 DE FEBRER 10 h L’alcalde, Miquel Pueyo, assistirà al Consell d’Administració del Consorci del Parc Científic. Telemàtic. 12.45 h Consell Escolar CFA Joan Carles I. Telemàtic. Hi assistirà la tinent d’alcalde Sandra Castro. ... Llegiu més\nfebr. 10 tot el dia\nDIA 10 DE FEBRER 08.45 h L’alcalde, Miquel Pueyo, participarà en la reunió territorial de la Covid-19. Telemàtica. Hi assistirà la tinent d’alcalde Montse Pifarré. 09.15 h L’alcalde, Miquel Pueyo, visitarà Llívia. Hi assistirà el ... Llegiu més\nfebr. 12 tot el dia\nDIA 12 DE FEBRER 8.45 h L’alcalde, Miquel Pueyo, participa en la reunió territorial de la Covid-19. Telemàtica. Hi assistirà la tinent d’alcalde Montse Pifarré. 9.30 h L’alcalde, Miquel Pueyo, visita a l’Estació Depuradora d’Aigües ... Llegiu més\nfebr. 15 tot el dia\n15 FEBRER 10.00 h Reunió amb la direcció del Col·legi Episcopal. Telemàtica Hi assistirà la tinent d’alcalde Sandra Castro. 10.30 h Reunió amb el Col·lectiu Bordeta.net. Telemàtica Hi assistiran els tinents d’alcalde Toni Postius i ... Llegiu més\nfebr. 17 tot el dia\n8.45h L’alcalde de Lleida, Miquel Pueyo, assistirà a la reunió territorial de la Covid-19. Telemàtica 10 h Comissió informativa per a les polítiques de Gestió Urbanística i Mobilitat. Telemàtica A les 12 h, el tinent ... Llegiu més\nDIA 18 DE FEBRER 08 h Reunió amb l’Associació de Veïns de Ciutat Jardí. Telemàtica. Hi assistirà la tinent d’alcalde Sandra Castro. 10.30 h Reunió del Patronat de la Fundació del Paisatge de Lleida. Telemàtica. ... Llegiu més\nDIA 19 DE FEBRER 8.45 h L’alcalde, Miquel Pueyo, assistirà a la reunió territorial sobre la Covid-19. Telemàtica. Hi assistirà la tinent d’alcalde Montse Pifarré. 9 h Comissió Extraordinària de la Transparència. Telemàtica. 10.30 h ... Llegiu més\nfebr. 22 tot el dia\n22 DE FEBRER 9.30 h L’alcalde de Lleida, Miquel Pueyo, presidirà la Junta de Portaveus. Sala Rosa. Palau de la Paeria. 11.00 h L’alcalde de Lleida, Miquel Pueyo, presentarà el nou contracte de manteniment amb ... Llegiu més\nfebr. 23 tot el dia\nDIMARTS 23 9.30 h Sessió de disseminació + workshop. “La tecnologia 5G, oportunitats per a l’agricultura”, organitzat per Àrea 5G Ponent. Telemàtica Hi assistirà la tinent d’alcalde Jordina Freixanet. 10.00 h Acte fundacional de l’Associació ... Llegiu més\nfebr. 24 tot el dia\n24 DE FEBRER 8.45 h L’alcalde de Lleida, Miquel Pueyo, participarà en la reunió territorial Covid-19. Telemàtica 10h L’alcalde Miquel Pueyo presidirà la reunió del Patronat de la Fundació Fira de Lleida. Telemàtica Hi assistirà ... Llegiu més


Curiosa forma de vendre pantalons - Japalanet: Un catalanet al Japó\nA Nagasaki, però també a d'altres llocs, vaig veure establiment on tenien una forma ben curiosa de vendre pantalons femenins. És curiós com el marketing s'adapta a cada territori, vaja, pensa globalment i actua localment diu una màxima del marketing.\nI posats a analitzar el maniquí, està clar que les japoneses deuren valorar quin forma els deus deixar els pantalons. És conegut que no tenen un cos massa espectacular, vaja, per no dir gens espectacular i d'aquí que la roba els ajudi a dissimular les seves carències o augmentar les seves petites virtuts.\nEls pantalons són de la marca b-three. Fit better, feel better i look better, vaja que ho tenen tot, són còmodes, agradables i macos.\nantonia.torras 29 de setembre de 2010, a les 4:17\nhola¡¡¡¡¡í no será que estan cansadas de que quan s'ha jupan per recullir algo de terra,sels veu fins i tot la regatera¡¡¡per culpa dels pantalons que tenen el tiro curt,l'incomodes que son,o no?


150 persones donen la benvinguda a Ona Bages i Ona Moianès a Sant Benet — Ajuntament de Sant Fruitós de Bages\n150 persones donen la benvinguda a Ona Bages i Ona Moianès a Sant Benet\n150 persones donen la benvinguda a Ona Bages i Ona Moianès a Sant Benet Sant Fruitós de Bages s’ha implicat en aquest projecte juntament amb els consistoris de Sallent, Santpedor i Santa Maria d’Oló
 Es tracta d’una cooperativa sense ànim de lucre formada per professionals i col·laboradors de quatre emissores de ràdio municipals https://www.santfruitos.cat/actualitat/noticies/150-persones-donen-la-benvinguda-a-ona-bages-i-ona-moianes-a-sant-benet https://www.santfruitos.cat/actualitat/noticies/150-persones-donen-la-benvinguda-a-ona-bages-i-ona-moianes-a-sant-benet/@@download/image/2204151008_onabages.jpg.jpg\nSant Fruitós de Bages s’ha implicat en aquest projecte juntament amb els consistoris de Sallent, Santpedor i Santa Maria d’Oló
 Es tracta d’una cooperativa sense ànim de lucre formada per professionals i col·laboradors de quatre emissores de ràdio municipals\nUn centenar i mig de persones van assistir dissabte, 18 d’abril, al monestir de Sant Benet de Bages a l’estrena d’Ona Bages i Ona Moianès, les noves marques que des d’aquest cap de setmana agrupen les programacions de Ràdio Sant Fruitós (107.5 FM), Ràdio Santpedor (90.0 FM) i Ràdio Sallent (107.6 FM) i de Ràdio 010 (107.2 FM), de Santa Maria d’Oló. La iniciativa la impulsen tretze professionals i col·laboradors d’aquestes emissores municipals, que han format una cooperativa de treball sense ànim de lucre per professionalitzar-ne els informatius i promocionar la cultura i la música de la zona.\nA l’acte hi van assistir el secretari de Comunicació del govern de la Generalitat, Josep Martí; els alcaldes dels municipis que estan integrats al projecte, entre ells el de Sant Fruitós de Bages, Joan Carles Batanés; el conseller delegat de la Xarxa Audiovisual Local, Francesc Pena; el president de la Federació de Ràdios Locals de Catalunya, Manel Ramon; i el president de la Delegació del Col·legi de Periodistes a la Catalunya Central, Gonçal Mazcuñán; a més d’una nodrida representació de regidors, autoritats locals i voluntaris de les ràdios locals del territori.\nDurant la presentació van exposar-se els nous continguts que ja s’emeten des de dissabte a les emissores municipals, sota la marca conjunta d’Ona Bages i Ona Moianès. També hi van haver els parlaments del president de la delegació del Col·legi de Periodistes a la Catalunya Central, els quatre alcaldes dels municipis que engeguen, i el del secretari de Comunicació del govern de la Generalitat. També hi van intervenir el director de RAC1, Eduard Pujol, i el president de la cooperativa, Marc Martínez Amat. Aquest últim va explicar que després de parlar amb els ajuntaments de la comarca “tots érem conscients que tenim una assignatura pendent amb les emissores municipals” perquè “el temps les ha anat arraconant com a mitjans de comunicació per a la gran població i com a eines informatives. Amb Ona Bages i Ona Moianès el que volem és donar una oportunitat a les emissores per convertir-se en mitjans abocats a la missió de servei públic, que aportin informació i productes atractius, també és una oportunitat per a joves professionals que ha acabat la carrera i tenen dificultats per trobar feina en un sector en una situació delicada per la crisi, i és una oportunitat per a la comarca, per fomentar els valors col·lectius”.\nEls alcaldes de les poblacions implicades també van participar en els parlaments. Al seu torn, l’alcalde de Sant Fruitós de Bages, Joan Carles Batanés, va pronosticar que “molts municipis s’hi ajuntaran, avui hi ha aquí presents molts alcaldes que encara no han fet el pas. Han de ser-hi. El fet de ser aquí presents vol dir que estan pel que estem fent”.\nL’acte va durar un parell d’hores i va incloure també amb les actuacions d’Anaïs Vila i de Damià Olivella. Va acabar amb un berenar en què es va poder celebrar l’estrena de la nova activitat amb vi i dolços..


L'òpera La Maternitat d'Elna emociona i fa petit el TAP de Bigues\nLa Maternitat d'Elna al TAP de Bigues\nUna de les dates que quedarà ressaltada en la història de la Coral l'Amarant serà la del proppassat 11 de maig, no perquè s'hagi fet una actuació en un gran escenari com pot ser el Palau de la Música Catalana, no perquè haguem actuat en algun important lloc a l'estranger, sinó perquè, per fi, hem pogut portar i representar a Bigues, a casa nostra, un dels grans projectes en els que, de tant en tant, la direcció de la coral ens proposa, fita que ens permet el Teatre Auditori Polivalent, aquest equipament tant desitjat i que enguany s'ha fet realitat.\nLa representació de "La Maternitat d'Elna", de l'ametllatà Martí Carreras Almar, a Bigues ja va generar molta expectació arran d'haver sortit per Televisió de Catalunya l'endemà de la seva pre-estrena a Granollers el 26 de gener, i les previsions van complir-se amb escreix. En un TAP ple fins la bandera -les entrades es van esgotar pràcticament en només tres dies-, podem dir que l'obra no va defraudar als espectadors i més d'un i de dos i de tres van plorar d'emoció i van quedar gratament sorpresos de l'espectacle que van veure, fet que, evidentment, ens omple d'orgull i de satisfacció.\nEl muntatge de "La Maternitat d'Elna" compta amb més de 100 persones. Alfons Reverté Casas n'és el director, els solistes Laura Brasó, Anna Farrés, Ainhoa Aguilar i Joël Ruiz en els papers protagonistes de Laura, Niselle, Elizabet i Abel respectivament, l'orquestra de cambra de la Garriga i els cors Americantus de la Garriga, Santa Eulàlia de Santa Eulàlia de Ronçana, Encoralats de l'Escola Mallorca de Barcelona. En la representació de Bigues no va participar el cor infantil de l'escola municipal de música Josep Aymerich de la Garriga, que sí ha participat en les altres representacions, la darrera al Teatre Josep Maria de Segarra de Santa Coloma de Gramenet la setmana anterior.\nLa propera representació de "La Maternitat d'Elna" tindrà lloc el dimarts 18 de juny a les 20 hores a les Drassanes de Barcelona.\nEtiquetes de comentaris: Bigues Col·laboracions La Maternitat d'Elna Òpera\nL'òpera La Maternitat d'Elna emociona i fa petit e...\nSetmana Santa, temps de caramelles