RESERVA DOCUMENT DESCONFINAMENT — Biblioteca Pública de Cervià de les Garrigues\nEn un inici NO hi haurà accés lliure a les instal·lacions de la biblioteca per part dels usuaris i només es posarà en marxa el servei de préstec i de devolució de documents.\nEls passos que heu de seguir per efectuar la vostra reserva son:\n1. Cerqueu el document (del nostre fons) que us interessa. Ho podeu fer mitjançant:\n- El catàleg Argus (cliqueu per veure enllaç). Si el tenim a Cervià us apareixerà a la llista. (només susceptibles de préstec els d'estat "disponible")\n- O bé us poseu en contacte amb nosaltres a través del telèfon 973 178 273 (els dilluns i dijous de 17:30h a 20:00h i els dimarts, dimecres i divendres de 10:00h a 12:00h) i us informarem dels documents i del seu estat.\n- O per correu electrònic a l'adreça: biblioteca@cerviadelesgarrigues.cat\n* No hi haurà limit de documents per préstec.\n2. Un cop escollits els títols que us interessen heu d'omplir el següent formulari amb les dades sol·licitades a continuació.\n3. Ens posarem en contacte amb vosaltres a través del telèfon que ens heu facilitat per concretar el dia i hora de la recollida del material sol·licitat, el qual ja el tindreu preparat en una bossa personal.\nPer qualsevol dubte no dubteu en posar-vos en contacte amb la vostra biblioteca per telèfon / correu electrònic o al portal web.\nNúmero de carnet Codi de barres del carnet de la biblioteca\nTelèfon de contacte Telèfon fix o mòbil\nDocument/s sol·licitat/s per préstec Indiqueu el títol i autor/a o bé director/a del document sol·licitat\n*Les dades personals que conté el formulari podran ser incloses en un fitxer per al seu tractament per la Biblioteca Pública de Cervià, en l’ús de les funcions pròpies que té atribuïdes, i es podrà dirigir a la mateixa Biblioteca per a exercir els seus drets d’accés, rectificació, cancel·lació i oposició, segons disposa la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre , de Protecció de Dades de Caràcter Personal (BOE Núm. 298, de 14/12/99).


L'Informatiu 12/10/2017 - RTVE.es\nEls reis presideixen avui els actes de la Festa Nacional a Madrid amb la presència de les màximes autoritats de l'estat. Una festa marcada per la tensió provocada per la situació política a Catalunya. El passeig de la Castellana ha acollit la desfilada militar a la que hi han participat per primera vegada efectius de la Policia Nacional i s'ha recordat a les víctimes del terrorisme, entre elles les dels atemptats de Barcelona i Cambrils.\nCarles Puigdemont té fins dilluns a les deu per respondre al requeriment del govern per aclarir si ha declarat o no la independència. Anit va mostrar el seu disgust per aquesta decisió en un tuit. Des de l'executiu, la ministra de Defensa assegura que s'actuarà amb proporcionalitat i creu que no serà necessària l'actuació de l'exèrcit. Socialistes, Ciutadans i PP insisteixen en que l'aplicació del 155 ha de servir per restaurar l'autonomia de Catalunya.\nMilers de persones s'han tornat a manifestar aquest matí al centre de Barcelona en defensa de la unitat d'Espanya convocats per Societat Civil Catalana i una desena d'entitats més. En el manifest que s'ha llegit han demanat a Puigdemont que abandoni el projecte independentista.\nA més salut pública investiga l'origen del brot de legionel·losi a Blanes que ha afectat, de moment, 6 persones. I també parlarem de l'artritis, una malaltia crònica que afecta 200.000 persones a tot Espanya i que es diagnostica a gent cada vegada més jove.\nI, als esports, després de l'aturada de seleccions, poc a poc van arribant els internacionals del Barça Un dels últims. Qui ho ha fet avui, un cop recuperat de la seva lesió, és Iniesta.\nveure més sobre "L'Informatiu 12/10/2017" veure menys sobre "L'Informatiu 12/10/2017"\nProgrames complets (6113)\nL'informatiu - 13/09/2018\n28:03 - 13 sep 2018\nL'Informatiu 2 - 12/09/2018\n05:31 - 12 sep 2018\nL'informatiu - 12/09/2018\n26:37 - 12 sep 2018\n26:35 - 11 sep 2018\nL'informatiu 2 - 10/09/2018\n11:18 - 10 sep 2018\nL'informatiu - 10/09/2018\n27:56 - 10 sep 2018\nL ' Informatiu Cap de Setmana - 09/09/2018\n26:54 - 9 sep 2018\nL' Informatiu Cap de Setmana - 08/09/2018\n27:32 - 8 sep 2018\nL'Informatiu 2 - 07/09/2018\n05:12 - 7 sep 2018\nL'informatiu - 07/09/2018\n28:34 - 7 sep 2018\nEl temps - 12/09/2018\n01:49 - 12 sep 2018\nL'Informatiu en 3' - 12/09/2018\n02:15 - 12 sep 2018\nEl temps - 10-09-2018\n03:41 - 10 sep 2018\nL'informatiu en 3' - 10/09/2018\n02:56 - 10 sep 2018\nL' Entrevista de l' Informatiu Cap de Setmana: Alfredo González-Ruibal, arqueòleg de la memòria - 08/09/2018\n02:07 - 8 sep 2018\nEl temps - 07-09-2018\n03:11 - 7 sep 2018\nL'informatiu en 3' - 07/09/2018\n03:00 - 7 sep 2018\nEl temps - 06-09-2018\n02:41 - 6 sep 2018\nL'informatiu en 3' - 06/09/2018\n02:34 - 6 sep 2018\nEl temps - 05-09-2018\n03:34 - 5 sep 2018\nEls últims 12.203 programes de L'Informatiu\nNou L'informatiu - 19/09/2018 Completo 11:24 8% hoy\nL'informatiu - 19/09/2018 hoy\nNou El Temps - 19/09/2018 Fragmento 1:48 8% hoy\nEl Temps - 19/09/2018 hoy\nNou L'Informatiu en 3' - 19/09/2018 Fragmento 1:57 8% hoy\nL'Informatiu en 3' - 19/09/2018 hoy Des de principis d'any 137 persones han mort en accidents de trànsit a Catalunya: un 28% més que en el mateix període de l'any passat. ERC amenaça Pedro Sánchez de vo...\nNou L'Informatiu - 19/09/2018 Completo 27:28 8% hoy\nL'Informatiu - 19/09/2018 hoy Des de principis d'any 137 persones han mort en accidents de trànsit a Catalunya: un 28% més que en el mateix període de l'any passat. Trànsit alerta que utilitzar el m&ograv...\nNou L'Informatiu 2 - 18/09/2018 Completo 12:05 8% ayer\nL'Informatiu 2 - 18/09/2018 ayer D'aquí poca estona començarà al Congrés el debat sobre una moció de Ciutadans que demana ampliar la suspensió de l'aforament a un major nombre de càrrecs...\nNou El Temps - 18/09/2018 Fragmento 3:25 8% ayer\nEl Temps - 18/09/2018 ayer\nNou L'informatiu en 3' - 18/09/2018 Fragmento 2:26 8% ayer\nL'informatiu en 3' - 18/09/2018 ayer L'actualitat de Catalunya en 3': Tensió al Congrés: Aznar i Rufián s’acusen de “colpistes” a la comissió que investiga el finançament del PP Pol&egra...\nNou L'Informatiu - 18/09/2018 Completo 28:22 8% ayer\nL'Informatiu - 18/09/2018 ayer Creix el debat sobre els aforaments i la seva supressió. Tots els grups, inclòs el PSOE, volen anar més enllà de la proposta del president del Govern, Pedro Sánchez. Al Congr...\nNou L'Informatiu 2 - 17/09/2018 Completo 11:22 8% pasado lunes\nL'Informatiu 2 - 17/09/2018 pasado lunes Pedro Sánchez ha fet balanç dels primers cent dies de govern en un acte acompanyat dels seus ministres, en un intent de recuperar la iniciativa política després de la crisi per la te...\nNou El Temps - 17/09/2018 Fragmento 3:14 8% pasado lunes\nEl Temps - 17/09/2018 pasado lunes\nNou L'informatiu en 3' - 17/09/2018 Fragmento 2:18 8% pasado lunes\nL'informatiu en 3' - 17/09/2018 pasado lunes Balanç de 100 dies: Pedro Sánchez proposa una reforma exprés de la Constitució per acabar amb els aforaments El rei torna per sisè cop: inaugura la fira més gran del m&o...\nNou L'Informatiu - 17/09/2018 Completo 28:14 8% pasado lunes\nL'Informatiu - 17/09/2018 pasado lunes Pedro Sánchez proposarà al Congrés una reforma exprés de la Constitució per suprimir els aforaments. En el balanç dels seus primers cent dies, el president del Govern t...\nNou L'Informatiu Cap de Setmana - 16/09/2018 Completo 25:53 8% pasado domingo\nL'Informatiu Cap de Setmana - 16/09/2018 pasado domingo Moltes persones aprofiten l'inici de curs per canviar de feina. Avui a L'Informatiu us expliquem què cal tenir en compte per als qui en busqueu, com opcions personalitzades com la d'assessors l...\nNou L'Informatiu Cap de Setmana - 15/09/2018 Completo 25:37 8% pasado sábado\nL'Informatiu Cap de Setmana - 15/09/2018 pasado sábado Els Mossos investiguen un nou crim de violència masclista al barri de Poble Sec de Barcelona. Un home de 81 anys hauria matat la seva dona de 71 a cops de bat de beisbol i després s'hauria su&...\nNou L'Informatiu 2 - 14/09/2018 Completo 5:25 8% pasado viernes\nL'Informatiu 2 - 14/09/2018 pasado viernes El Govern dona per tancada la polèmica sobre la tesi doctoral del president Sánchez després que aquest migda s'hagi publicat a internet disponible per a tothom. Aquest matí Colau s...\nNou El temps - 14/09/2018 Fragmento 1:26 8% pasado viernes\nEl temps - 14/09/2018 pasado viernes\nNou L'Informatiu en 3'- 14/09/2018 Fragmento 2:15 8% pasado viernes\nL'Informatiu en 3'- 14/09/2018 pasado viernes Ja es pot consultar a internet la tesi doctoral de Pedro Sánchez sense que calgui anar a la universitat a veure-la. L'alcaldessa de Barcelona, el conseller d'interior i el de justícia...\nNou L'informatiu - 14/09/2018 Completo 28:16 8% pasado viernes\nL'informatiu - 14/09/2018 pasado viernes L'actualitat de Catalunya en 3': Ja es pot consultar a internet la tesi doctoral de Pedro Sánchez sense que calgui anar a la universitat a veure-la. L'alcaldessa de Barcelona, el conseller d...\nNou L'Informatiu 2 - 13/09/2018 Completo 11:38 8% pasado jueves\nL'Informatiu 2 - 13/09/2018 pasado jueves NO hi ha fissures en el front independentista a l'hora d'enfocar el diàleg amb l'Estat. Ho han reiterat avui tant el Pdecat com ERC després de les friccions per la retirada de la moci&...\nNou El temps - 13/09/2018 Fragmento 1:48 8% pasado jueves\nEl temps - 13/09/2018 pasado jueves\nVeure Servir y proteger - Capítulo 348\nVeure Acacias 38 - Capítulo 850\nVeure Sabuesos - Capítulo 8\nVeure Otros documentales - Las recetas de Julie: L'Av...\nVeure Telediario - 21 horas - 18/09/18\n> L'Informatiu 12/10/2017


[Integració digital de continguts] Ajuda'ns a que s'ofereixi aquest semestre\nAquests dies està obert el termini de realització de la matrícula pel curs vinent i segons la meva planificació volia fer l'assignatura Integració digital de continguts, una assignatura obligatòria que ha estat bi-semestral fins l'anterior quadrimestre, però que des de secretaria ens informen que a partir d'ara només es podrà cursar cada dos semestres.\nAquesta assignatura és fonamental per a poder cursar Tractament i publicació d'àudio i Tractament i publicació de vídeo, i després d'aquest canvi en la planificació obliga als estudiants a endarrerir de dos a tres semestres la compleció del grau perquè aquestes altres tampoc són bi-semestrals.\nPer a intentar evitar aquest canvi que hem patit a última hora ens hem organitzat entre un grup d'estudiants que volem que es respecti el document oficial que se'ns va proporcionar des de la UOC i que molts hem fet servir per a planificar les assignatures que volem cursar i hem escrit una carta oberta a la UOC que enviarem el dimecres dia 13. Tots aquells que estigueu interessats poseu-vos en contacte amb mi i afegiré el vostre nom a la petició.\nA l'atenció de la UOC,\nFa tres semestres se'ns va proporcionar un document amb el desplegament d'assignatures disponibles fins el setembre de 2013, que molts alumnes hem utilitzat per a planificar-nos les assignatures que faríem els quadrimestres futurs.\nSegons aquest document, l'assignatura obligatòria "Integració digital de continguts" és bimestral i s'hauria d'oferir cada semestre, però aquest curs vinent s'ha decidit no oferir-la sense previ avís.\nNo coneixem els motius de per què s'ha pres aquesta decisió amb una assignatura tant important com aquesta, ja que de la seva superació depèn que puguem cursar Tractament i publicació d'àudio i Tractament i publicació de vídeo.\nCom que som un grup prou elevat d'estudiants interessats en ella, us demanem que torni a estar disponible aquest semestre.\nPD: adjunto el document amb el desplegament d'assignatures esmentat.\nActualització: ho hem aconseguit, aquest semestre s'oferirà de manera excepcional l'assignatura. Moltes gràcies a tots i totes per la vostra col·laboració!\nDesplegament d'assignatures: http://sdrv.ms/TOCIwb\nImatge superior: http://tobecomeawriter.com/wp-content/uploads/2012/03/i-want-you-flat.jpg


El Regne Unit demanarà als immigrants parlar anglés i arribar amb una oferta de treball - À Punt\nEl Regne Unit demanarà als immigrants parlar anglés i arribar amb una oferta de treball\nL'executiu britànic avança que posarà fi a l'entrada de treballadors "poc qualificats" i no donarà preferència als europeus.\nImatge de portada: Un grup de manifestants col·loca una pancarta al pont de Westminster, a Londres, el passat 31 de gener\n20 de febrer 2020 - 00:00\nLes persones que vulguen migrar al Regne Unit a partir de 2021 hauran d'acreditar un nivell "suficient" d'anglés. També tindran preferència per a obtindre un visat d'entrada aquells que arriben amb una oferta de treball o acadèmica, segons ha avançat el govern britànic aquest dimecres sobre l'era post-Brexit.\nL'executiu ha detallat que la nova llei d'immigració –que espera aprovar els pròxims mesos– no inclourà una opció per a donar permisos a treballadors "poc qualificats" ni una ruta d'entrada al país per a l'ocupació temporal. "Durant massa temps, un sistema migratori distorsionat per la llibertat de moviments europea ha fallat a l'hora de complir amb les necessitats dels britànics", s'assenyala en el "llibre blanc" sobre el qual es desenvoluparà la nova legislació.\n"Necessitem canviar el focus de la nostra economia perquè deixe d'assentar-se sobre la mà d'obra barata d'Europa i concentrar-nos a invertir en tecnologia i automoció", detalla del text. Segons el projecte governamental, els europeus i els immigrants de la resta del món que vulguen viure al Regne Unit rebran el mateix tracte.\nLa "màxima prioritat" del sistema serà donar entrada "a aquelles persones més qualificades i amb major talent", com ara científics, enginyers i acadèmics, destaca el document. Així, les ofertes de treball per a immigrants hauran de garantir un salari per damunt de les 25.600 lliures (30.800 euros) anuals, una reducció respecte a les 30.000 lliures (36.000 euros) que s'ofereixen ara als estrangers no comunitaris.\nEls canvis entraran en vigor l'1 de gener de 2021, una vegada acabat el període de divorci, durant el qual el Regne Unit continua mantenint la lliure circulació de persones per a ciutadans de la Unió Europea.\nPla d'immigració inspirat en Austràlia\nEl document publicat pel govern indica que les persones europees que ja estan al país tenen dret a quedar-se després del Brexit. No obstant això, "atorgaran a les empreses la flexibilitat necessària per a complir amb les necessitats del mercat laboral", ha avançat sobre uns canvis que anunciarà els pròxims mesos.\nLondres inspirarà el seu model migratori en el d'Austràlia, en el qual els aspirants han de superar un llindar determinat de punts que s'atorgaran en funció de criteris com el nivell d'anglés, disposar d'una oferta de treball i altres factors en funció de les necessitats del mercat laboral.


París era una dona - Lliures en la diversitat\nGreta Schiller, Regne Unit, 1996\nReconstrucció documental de la comunitat creativa formada per diverses dones que van coincidir a París a principi del segle XX, quan era la capital cultural del món. Greta Schiller ofereix una visió poc coneguda d’aquesta ciutat, situant-hi els trajectes de les escriptores Colette, Gertrud Stein, Djuna Barnes; les pintores Romaine Brooks i Marie Laurencin; les fotògrafes Berenice Abbott i Gisèle Freund, i la periodista Janet Flanner i les editores i llibreteres Sylvia Beach i Adrienne Monnier. Així, Schiller posa de manifest la rellevància intel·lectual d’aquestes dones que van poder viure, escriure i exercir la seva llibertat en gran part de les seves facetes vitals: la creativa, l’econòmica, la sexual i la política.\nDonar a conèixer la Herstory: la reivindicació del paper de les dones a la història.\nPosar en valor el documental com a eina per restaurar la memòria de les dones.\nReflexionar sobre la construcció del guió documental.\nAquest documental s’emmarca al París dels anys vint, una època durant la qual aquesta capital va ser un gran centre artístic. Enumerar els artistes que es coneixen del París d’entreguerres i recordar a través de quins mitjans s’han conegut. Hi ha alguna dona a la llista?\nParís era una dona ofereix una visió que difereix d’aquesta historiografia oficial. Coneixíeu alguna de les dones que apareixen al documental? Valorar críticament els motius de la invisibilització de les dones en la història, tenint en compte qui és que selecciona quines figures o fets històrics es consideren rellevants.\nEl documental mostra la vida i les activitats d’unes dones que van ser influents en aquest París de primer terç de segle. Fer una recerca sobre les seves aportacions i valorar si són equiparables a les dels seus col·legues masculins. Protagonitzen el documental pel fet de ser dones o per les seves activitats en el panorama artístic parisenc? Observar-ne el caràcter i les semblances entre elles i comparar-les amb l’arquetip femení tradicional i clàssic.\nEn els documentals, la forma com s’enfoca la temàtica pot determinar la interpretació dels espectadors. Creieu que en algun moment es percep sexisme vers les protagonistes?\nValorar el tractament fa la directora de l’homosexualitat de Monnier i Beach. Es comenta exhaustivament? Què significa aquest tractament?\nLa nova mirada sobre la ciutat francesa d’entreguerres es veu reforçada per una sèrie de recursos, com per exemple l’ús del plànol de París per introduir cadascuna de les dones protagonistes: s’hi dibuixat on vivia cada personatge, fet que permet reescriure i redescobrir la ciutat de París en clau feminista. Considerar l’aportació que fan aquest tipus de recursos i l’anàlisi dels fets des de la perspectiva de les dones. Comparar el tractament d’aquest documental amb altres produccions més comercials com les de Hollywood (com Frida o Las horas, per exemple).


Jesús Fierro repetirà com a president del Consell Comarcal de l'Alt Urgell — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Jesús Fierro repetirà com a president del Consell Comarcal de l'Alt Urgell\nJesús Fierro repetirà com a president del Consell Comarcal de l'Alt Urgell\nEls consells comarcals de l'Alt Pirineu i Aran es constitueixen aquest dissabte, 9 de juliol A la Cerdanya, Ramon Moliner (CIU) ha rellevat el socialista Esteve Maurell\nEls consells comarcals sorgits de les eleccions del 22-M s'han començat a constituir aquest dijous. Fins al 22 de juliol, amb un mapa comarcal que mostra un domini majoritari de CiU, es configuraran els nous governs d'aquests ens supramunicipals a Catalunya.\nA l'Alt Pirineu està previst que se celebri els actes formals de constitució de les corporacions aquest dissabte, tot i que ahir dijous ja es va dur a terme el ple al Consell Comarcal de la Cerdanya, que pertany a la demarcació de Girona. Passa a ser nou president Ramon Moliner, de CIU, alcalde d'Alp i exgerent de l'ens.\nMoliner relleva del càrrec el socialista Esteve Maurell. Fruit dels resultats de les últimes eleccions municipals, CiU té 12 dels 19 consellers comarcals. La resta se'ls reparteixen Endavant Cerdanya (4); el Partit dels Socialistes de Catalunya (2) i Esquerra Republicana de Catalunya (1).\nDiferents dates de constitució segons la demarcació\nEls primers consells comarcals que s'han constituït són els del Camp de Tarragona, les Terres de l'Ebre i les comarques gironines. L'excepció serà el Consell Comarcal del Gironès, que haurà d'esperar fins al 25 o 27 de juliol a causa del recurs que ERC va presentar a l'Ajuntament de Girona perquè es fes un recompte de resultats, que també va retardar la constitució de l'Ajuntament.\nAquest dissabte, 9 de juliol, també es constituiran els consells comarcals de les comarques de Ponent, mentre que els de l'àmbit metropolità i les comarques centrals no ho faran fins el 22 de juliol, a excepció del Solsonès, que pertany administrativament a la demarcació de Lleida i també es constituirà el 9 de juliol.\nHegemonia de CIU al Pirineu\nA l'Alt Urgell repetirà amb tota probabitat Jesús Fierro (CIU) com a president. Aquesta vegada el consell alturgellenc serà governat per una majoria absoluta de la federació nacionalista, ja que en el passat mandat hi havia un pacte amb ERC.\nL'ACN també avança que CiU recupera el Consell Comarcal del Pallars Sobirà després que el passat mandat fos governat per un tripartit de PSC, ERC i ICV presidit pel socialista Xavier Ribera. Ara, l'alcalde de Sort, Llàtzer Sibís, en serà el president amb majoria absoluta.\nAl Pallars Jussà, CiU es manté al govern comarcal gràcies a un pacte amb ERC. El nacionalista i cap de l'oposició a Tremp, Joan Ubach, substituirà el també nacionalista Xavier Pont a la presidència.\nL'única comarca que queda pendent per determinar-ne el govern del consell comarcal és l'Alta Ribagorça. Això no obstant, tot apunta que la presidència l'ocuparà CiU, tot i que haurà de pactar per aconseguir-la. De moment, encara no han transcendit noms. La darrera legislatura el govern el va ostentar el PSC amb l'alcalde de la Vall de Boí, Joan Peralada, a la presidència.\nSegons informa el diari Segre, la direcció de CIU proposarà com a president un dels seus regidors al Pont de Suert, Josep Antoni Troguet. La formació es reuneix avui amb el PSC per intentar un govern sociovergent, malgrat que encara no hi ha acord.\nJesús Fierro (15.02.10)\nConsell Comarcal de la Cerdanya - Constitució 2011


Dia mundial de la pizza: El secret està a la massa? | Som de Mercat\nDia mundial de la pizza: El secret està a la massa?\nActiu 09 febr., 2022 Per Antena Local\n“Pitza”, “pitsa” o “piksa”. Malgrat la polèmica que existeix sobre com pronunciar aquesta paraula, hi ha una opinió que és universal: a tots ens agrada la pizza. Sorgida a Nàpols al segle XVII, és el menjar més difós del món, com a resultat de la diàspora italiana al llarg de la història.\nSi bé tothom pot menjar pizza, no tothom pot fer-la. En Dani Bottini ve de família italiana i, juntament amb la seva dona, la Núria Revilla, tenen quatre parades de pasta fresca als mercats de Guinardó, Concepció, Mercè i Sant Gervasi. Entre raviolis i formatges, també hi venen pizzes artesanes envasades al buit: “Són el més natural que existeix en format botiga”, diu en Dani.\nPer a ell, el procés de fer una pizza “és tot un art”. I a totes les arts, hi ha secrets. Segons el Dani, però, el secret no està a la massa, sinó a la fermentació: “Quan la massa fermenta durant menys de 24 hores, la fermentació la fas a l’estómac i tens una digestió feixuga”. Com saber que una pizza és de bona qualitat? “Si en agafar-ne un tall veus que al perfil de la vora hi ha bombolles d’aire, vol dir que la massa ha fermentat durant tot un dia”, explica.\nEl seu proveïdor, en Salvatore Marotta, s’encarrega de complir amb els criteris del Dani. “Fem la massa amb els quatre ingredients clàssics: farina, llevat, aigua i sal. És important afegir la sal al final, perquè el llevat és un fong i la sal el mata”, relata. Un cop la massa és homogènia, la posen damunt del banc de treball i fan pilotetes a mà.\nLes deixen fermentar un dia al congelador i, abans de ficar-les al forn, cal que reposin, perquè “si hi entren fredes s’endureixen com una pedra”, assenyala el Salvatore. “Una vegada cuites, les posem en buit de temperatura perquè baixin ràpid els graus. Tot seguit les condimentem, les envasem al buit i l’endemà les enviem als clients”, afegeix.\nAl mercat, el Dani les posa a l’aparador: tot i que les més venudes són les de pernil i formatge i quatre formatges, també tenen molt d’èxit les de rúcula, cansalada, albergínia i anxoves. “Venen moltes famílies a comprar-les pels nens, perquè sovint no volen veure la verdura ni en pintura i els fa il·lusió menjar pizza un dia com a plat especial”, diu. Avui, dia mundial de la pizza, tenen l’excusa perfecta per convèncer la família.\npizza massa artesania mercat


L’AJUNTAMENT INICIA UN TRACTAMENT D’ENDOTERAPIA CONTRA LA PROCESSIONÀRIA DEL PI\nEs tracta d'un mètode de nul impacte ambiental i respectuós amb els arbres.\nL'Ajuntament ha iniciat un tractament d'endoteràpia als pins per prevenir i controlar la plaga de la processionària (eruga) del pi que genera alarma entre la població per la capacitat urticant tant per a les persones com per a les mascotes. En este últimes, el contacte potser mortal.\nL'avantatge de l’endoteràpia, respecte a altres tècniques, és que es tracta d'un mètode alternatiu al fitosanitari, ràpid i nét en l’aplicació, de gran persistència, ja que només precisa d’una aplicació anual, respectuós amb l’arbrat i no contamina el medi ambient, ni els sòls i ni les aigües. A més és totalment innòcua i segura per a la salut tant de les persones com per a les espècies animals.


Actualització de l'IBI urbà per a finançar nous serveis | Ajuntament d'Alcanar\nInici Ajuntament Comunicació i premsa Notícies Actualització de l'IBI urbà per a finançar nous serveis\n30 set. 2019 | Acció Social\nEn la sessió plenària del 26 de setembre es va aprovar la modificació de l’Ordenança fiscal número 1, reguladora de l’impost sobre béns immobles. En concret, es va modificar el tipus de gravamen aplicat als immobles de naturalesa urbana per al 2020, que passa del 0,864% al 0,89%, la qual cosa suposa un increment del 3%.\nL’efecte combinat d’aquesta modificació amb l’actualització dels valors cadastrals proposada per la Direcció General del Cadastre Immobiliari suposarà uns ingressos addicionals d’aproximadament 200.000 €, que es destinaran a finançar el cost de nous serveis, com ara la neteja viària o la jardineria, que es preveu licitar de cara al proper exercici amb l’objectiu de reforçar la tasca de la Brigada Municipal d’Obres i Serveis.\nEs preveu que els valors cadastrals dels immobles es revisen periòdicament mitjançant un procediment anomenat ponència de valors. S’actualitzaran tenint en compte factors com ara la localització, el context de mercat, el cost d’execució, la qualitat o l’antiguitat. En principi, la Direcció General del Cadastre hauria de dur a terme aquest procediment cada deu anys, però, a causa del seu cost elevat i de la seva complexitat, és molt habitual que aquest procediment es demore més. En el cas d’Alcanar, la ponència de valors vigent data del 2001, cosa que implica un desajust important entre els valors cadastrals i els de mercat, i comporta, en darrer terme, una afectació important quant als ingressos que l’Ajuntament percep via l’impost sobre béns immobles (IBI), entre d’altres.\nPer a reduir aquest diferencial, la Direcció General del Cadastre, dependent del Ministeri d’Hisenda, proposa l’aplicació, periòdicament i fins a l’entrada en vigor d’una nova ponència de valors, d’un coeficient d’actualització, sempre que es complisquen uns requisits determinats. En el cas d’Alcanar, aquest coeficient serà de l’1,03 per al 2020. Aquesta mesura permetrà d’acostar els valors cadastrals a l’entorn del 50% del valor de mercat dels immobles.\nBonificació del 30% per a famílies de categoria general i del 50% per a famílies de categoria especial.\nRequisits: a) L'immoble d'ús residencial per al qual se sol·licita, quan la bonificació tinga la consideració de residència habitual del subjecte passiu, i els membres de la seua unitat familiar. b) Ingressos familiars ponderats que no excedisquen del 3,5 de l'Indicador Públic de la Renda d'Efectes Múltiples (IPREM).\nHabitatges que disposen de sistemes d’energia renovable\nBonificació del 50% de la quota sempre que no es tinga l'obligació d'incorporar aquests sistemes d'energia renovable en el moment de la seua construcció.\nBonificació del 50% durant el termini de tres anys, comptats des de l'exercici següent a l'atorgament de la qualificació definitiva. I d'un 10% de la quota a partir del quart any i durant els tres exercicis següents.\nHabitatges de protecció oficial de lloguer destinats a joves o a la gent gran\nBonificació del 50% durant tots els exercicis que conserven la qualificació de protecció oficial.\nBéns rústics de les cooperatives agràries i d’explotació comunitària de la terra\nBonificació del 95% de la quota íntegra i, si és el cas, del recàrrec de l’impost a què es refereix l’article 153 establerts en la Llei 20/1990, de 19 de desembre, sobre Règim Fiscal de les Cooperatives.\n* Per a més informació, consultar l’article 5 de l’Ordenança Fiscal número 1, reguladora de l’IBI (en aquest gràfic es mostra la informació de manera resumida).\nCom sol·licitar la bonificació?\nPer a gaudir d'aquestes bonificacions, les persones interessades han de presentar un escrit de l'1 de gener al 31 de març de l'any de l'exercici corresponent davant BASE.\nPer a qualsevol consulta sobre el calendari del contribuent o les diverses bonificacions aplicables, podeu adreçar-vos al servei d'atenció de BASE a Alcanar en horari d'oficina (de dilluns a divendres de 9 a 14 h).


Era de la Perera – Patrimoni Existencial\nEra de la Perera\nPublicat el 17 gener 2012 by Francesc Roma Casanovas\nEra de la Perera. Detall de la data gravada en una de les lloses.\nTot i el seu abandonament, la Perera ofereix tot un seguit de detalls interessants de ser estudiats. En aquest cas ens aturem en la seva era pel fet que en el moment de la seva construcció es va gravar una de les lloses de l’estructura amb la data de la seva construcció o reforma: 1739.\nSobre la masia podeu consultar la informació que en dóna el mapa de patrimoni de la Diputació de Barcelona, on es parla de l’era però no es fa cap referència a la seva datació (de fet, vàrem trobar aquesta data amagada entre les bardisses).\nEntrada prèvia Bauma de les Creus\nEntrada següent Barraca d’artigaires prop del turó de la Torre


FAQ || preguntes freqüents\nHe de portar el meu instrument?\nNo és precís. En un Drum Circle es faciliten tot tipus d’instruments de percussió per a cadascun dels participants.\nSempre tocaré el mateix instrument? O coneixeré altres timbres i sons?\nAl llarg del Drum Circle els participants van canviant d’instrument. Això permet descobrir nous sons i nous timbres, conèixer cada tipus d'instrument, i evita que el participant s’acabi fatigant pel fet d’haver de tocar un mateix instrument durant tota l’estona.\nPuc venir de públic?\nNo. En un Drum Circle, com en l’absoluta majoria de Drum Circles que es practiquen als Estats Units (bressol de l’activitat), no hi ha públic. Tothom, d’una manera més o menys activa, participa del Drum Circle. La participació és un dels fonaments filosòfics bàsics de l’activitat.\nPerò... És que jo no tinc ritme! Com puc participar?\nSi partim que la pròpia respiració, o el bategar del cor, o accions com parlar o caminar, per exemple, els fem a ritme, és absurd dir que “algú no té ritme”. En tot cas podríem parlar del control sobre el propi ritme o el poder de manipulació del mateix. En aquest cas, el Drum Circle pot ser una bona eina per provar, per experimentar, per descobrir-se, per conèixer el ritme propi i diferents maneres de compartir-lo.\nEs tracta d’una classe? D’un Taller?\nNo. En un Drum Circle no s’ensenya a tocar cap instrument. No hi ha lliçons de tècnica ni res per l’estil. El que es pretén en un Drum Circle és que els participants generin un codi, un llenguatge, on cadascú es pugui expressar amb absoluta llibertat, pugui escoltar als altres, interaccionar-hi, i pugui treure’n, o no, algunes conclusions personals. Tot, amb un objectiu global que no és altre que el gaudi per, amb, i de la percussió, i dins un marc o àmbit grupal.\nQuè passa si hi ha diferència de nivell, entre els participants, tant a nivell instrumental o a nivell de coneixements musicals?\nNo passa absolutament res. En un Drum Circle no hi ha judici possible, en quant a nivell instrumental o de coneixement musical. Un Drum Circle té més a veure amb una experiència sensorial que amb un concert o una audició musical. Cadascú és lliure d’expressar-se segons cregui convenient, i amb les armes que disposi, més les armes que cadascú li vingui de gust experimentar al moment. Un Drum Circle es un proceso, una finalidad en sí mismo, más que una muestra.


Les coses pel seu nom - El blog del DiR\nHome / Editorial / Les coses pel seu nom\nLa covid-19 va arribar el març del 2020. Ha sigut un cop duríssim per a les persones i per a les organitzacions. Parlem de massa morts i, és cert, a l’hora de salvar una vida s’han de fer tots els esforços que calgui. Però no siguem infantils, els esforços han d’anar acompanyats de criteri, de sentit comú, d’aprenentatge, de veritat i, també, d’exemplaritat de la cosa pública.\nSovint s’ha contraposat el criteri de la salut amb el de les raons econòmiques. Aquesta és una dualitat que no pot ser eterna. Si la por és el col·lapse de les urgències, hem tingut prou temps per tenir unes urgències preparades per plantar cara a qualsevol rebrot. Per molts milions que costés aquesta estructura, més en costa paralitzar l’economia. No pot ser que es continuïn fent servir les mateixes raons que fa un any i mig.\nPel que fa al sentit comú, penso que de la pandèmia ja n’hauríem d’haver après alguna cosa. Per exemple que l’activitat física és una manera de fer salut. La societat i els governs haurien de saber que els gimnasos som generadors de salut. És així, la ciència ha provat que l’activitat física reforça els sistemes immunitaris. Per tant, trobo increïble que no es tracti els gimnasos com el que som: un aliat anticovid-19 i un espai de salut.\nAixí, és difícil entendre l’actitud amb els gimnasos. Hem afrontat pèrdues milionàries, hem estat tancats 163 dies, se’ns ha marejat amb tota mena de canvis de normativa. Tot i això, hem protegit els nostres espais d’una manera exemplar. Ho hem fet sense ajudes i ara es torna a pervertir l’exemplaritat de la cosa pública. Des del Procicat s’exigeix un certificat de vacunació als usuaris dels gimnasos, però, en canvi, són els centres de fitness els qui han de fer de policia, prohibint el pas als usuaris no vacunats, cosa que genera noves baixes, més pèrdues, complicacions logístiques, malentesos i malhumors.\n“Els gimnasos no fallarem. No hem fallat i no ho farem. Hem col·laborat en tot, però no se’ns pot collar més. Som centres de salut. A l’hora de batallar contra la covid, som un còmplice necessari.”\nEns toca fer de dolents quan la pressió hauria de venir en sentit contrari. Als centres de fitness se’ns hauria d’animar a obrir més espais, amb més serveis per a més usuaris, assumint que l’activitat física és una manera eficaç de plantar cara al virus.\nÉs per això que parlava de l’exemplaritat del Govern ―o dels governs―. Activar l’exigència del certificat digital sense escoltar el sector ―que demanava més temps― és un disbarat. Però encara ho és més activar la mesura i haver de fer marxa enrere perquè l’aplicació falla i es bloqueja. Davant d’això, una pregunta: qui controla el controlador? Si l’entrada en vigor de les últimes mesures era tan innegociable, aleshores, qui assumeix el nyap de divendres? Quants casos de covid s’hauran contaminat perquè les eines que el Govern havia d’activar han fallat rotundament?\nÉs evident que aquesta és una pregunta retòrica, però si el Govern es pot autoaplicar mesures de flexibilitat, per què no les aplica als diferents sectors econòmics quan aquests sectors els ho demanen? No s’hi val a ser flexibles amb una àrea del mateix govern i ser implacables amb els sectors privats, aquells que no disposen del pressupost públic per fer i desfer.\nPerò encara hi ha més. S’ha assenyalat els bars i restaurants i els gimnasos com a causants de tots els mals i, per aquesta raó, se’ns apliquen noves exigències. Però, algú es pot creure que una sala d’activitats dirigides pot ser un problema de salut pública i un bus de Barcelona, atapeït i en hora punta, no? Com s’explica que saltin les alarmes quan la gent va al gimnàs i que, a la vegada, al metro, a ferrocarrils i a Rodalies hi viatgin milers de persones sense cap distància de seguretat? Els criteris són arbitraris. És massa fàcil que els altres hagin d’aplicar normes i no fer el mateix quan depenen dels mateixos sectors públics, com el transport.\nDe la pandèmia només en sortirem aplicant l’abecedari de les coses ben fetes. Criteri, sentit comú, aprenentatge, veritat i exemplaritat de la cosa pública. Els gimnasos no fallarem. No hem fallat i no ho farem. Hem col·laborat en tot, però no se’ns pot collar més. Som centres de salut. A l’hora de batallar contra la covid, som un còmplice necessari. Se’ns hauria de cuidar, o com a mínim, no posar més bastons a les rodes. Les coses, quan són tan clares, s’han de dir pel seu nom.


El Pot Petit guanya el Premi Enderrock al millor disc per a públic familiar amb "10 anys" - Escena Familiar\n6 / 03 / 20\nEl Pot Petit guanya el Premi Enderrock al millor disc per a públic familiar amb “10 anys”\nEl Pot Petit està completant un any de fàbula. El grup gironí va recollir ahir el Premi Enderrock al millor disc familiar pel seu treball El Pot Petit – 10 anys, el disc amb el que va voler celebrar el seu 10è aniversari i del qual encara en fa la gira. Els membres d’El Pot Petit van recollir aquest guardó en l’acte de lliurament que es va celebrar l’Auditori de Girona i al qual hi van assistir el President de la Generalitat, Quim Torra, i alguns dels consellers del govern català, a més d’òbviament una nodrida representació de la professió.\nEl Pot Petit, fundat i liderat per Helena Bagué i Siddartha Vargas, és tot un fenomen a youtube, xarxa social en la qual les reproduccions dels seus vídeos es compten per centenars de milers, a més de mostrar un capacitat de convocatòria més que notable. La formació d’animació infantil va decidir gravar El Pot Petit – 10 anys, un disc amb format pop-up i disseny a càrrec de Maria Triquell, que inclou les seves cançons més conegudes. El 2019 El Pot Petit també va publicar el seu primer llibre, El lleó vergonyós i els seus amics. El Pot Petit ja havia guanyat el Premi ARC a la millor gira d’artista o grup adaptada a un públic infantil o familiar.\nEl Pot Petit – 10 anys és un disc que el grup considera molt especial, ja que va ser produït per la seva pròpia banda, sota la direcció de Dani López, Marc Usano, Pau Oliver i Albert Dondarza i en el qual hi van participar fins a una trentena d’artistes. Aquesta era la segona vegada que nominen un disc d’El Pot Petit per aquesta categoria dels Premis Enderrock. A la segona ha estat la vençuda. La propera actuació del grup gironí serà el 4 de març, a la sala Atrium de Viladecans.


Sagrada Família | Història de Barcelona\nInici » Temes Publicacions: Sagrada Família\nTemes Publicacions: Sagrada Família\nHospital de la Santa Creu i Sant Pau en construcció\n10 juliol 2015\t2\nDegut al creixement de Barcelona i als avenços de la medicina, l’hospital gòtic de la Santa Creu s’havia quedat petit i obsolet i urgia la construccio d’un de nou per atendre la població en constant creixement. Va ser gràcies al llegat del banquer Pau Gil, que es va poder construir aquest nou hospital i per sugerència seva es va afegir …\nAtraccions nevades a la Sagrada Família\n10 setembre 2013\t0\nLa nevada del Nadal de 1962, va paralitzar Barcelona. Les activitats lúdiques preparades per a la canalla a la Plaça de la Sagrada Família van quedar buides.\nRamat pasturant a la Sagrada Família\nA l’inici de la seva construcció la Sagrada Família era en un entorn encara era molt poc urbanitzat.\n29 gener 2013\t0\nLa Sagrada Família es va començar a construir el 19 de març de 1882 a partir del projecte de l’arquitecte diocesà Francisco de Paula del Villar. Un any després es va encarregar a Antoni Gaudí continuar les obres, a les que va dedicar-se fins la seva mort al 1926. Les obres van quedar aturades des de el 1927 al 1939 …


Esquerra i el país se la juguen a Girona · Tribuna.cat\nDivendres, 14 d'octubre del 2011 | 18:00\nEsquerra, Xavier Serrahima, ERC, Direcció, Esquerra, Girona, Teresa Jordà\nQuan semblava que la nau d'Esquerra començava a redreçar el seu rumb, capitanejada per Oriol Junqueras, la federació gironina se li ha amotinat, atrinxerant-se a la sentina tripartita, i ha imposat com a candidata Teresa Jordà, una de les dones que acostà ERC als esculls de la desaparició.\nLa proposta d'aire nou, de renovació —que ja havia patit un sotrac prou evident en no gosar fer una executiva nacional sense llast del passat— quedava pràcticament en no-res: en comptes d'una opció de consens i engrescadora, com era la de Quim Torra, el president d'Esquerra ha hagut de sotmetre's i acceptar una de les dones fortes de l'incombustible Joan Puigcercós, el major èxit de la qual fou el de perdre la batllia de Ripoll en les darreres eleccions.\nLa nova direcció republicana es creu, 'de veritat', les seves recents proclames?\nAmb la qual cosa no tan sols ha mostrat una feblesa i una manca d'autoritat més que preocupant, oferint la imatge convencional del teòric canvi polític —canviem per a que res no canviï—, sinó que ha refredat d'arrel la voluntat unitària que es proposava. Reagrupament, tot i que no s'ha desvinculat de l'acord de presentació conjunta amb ERC, com han informat sense massa fonaments alguns mitjans, ha lamentat que algú aprofiti la seva bona predisposició per a imposar "uns noms sense que abans hagin estat consensuats, uns noms que tampoc responen a la línia de renovació i de col·laboració amb altres organitzacions que vol impulsar Oriol Junqueras".\nDavant d'aquesta situació més que preocupant, només resta una pregunta: la nova direcció republicana es creu, de veritat, les seves recents proclames, que afirmaven que "ara més que mai, ens cal i cal al país una ERC forta, decidida i capaç d'assumir el seu paper, la seva responsabilitat i el lideratge que li correspongui en aquest procés [envers una Catalunya lliure]"? O potser no pretenia més que ocupar les poltrones que ocupaven els altres? És conscient Oriol Junqueras que de la resposta a aquesta pregunta en depèn, en gran mesura, el futur del país?


Mòuu autosupera't | Neuropsicologia, Psicologia Clínica, Kinesiologia i Teràpia Zen\nTu ets amor, viu-lo\nA mòuu t’ajudem a retrobar el teu potencial\nTreballem per fer-ho tot possible, perquè tot ho és, menys deixar d’existir\nOferim serveis terapèutics per a tothom que ho necessiti\nFem una feina d’equilibració energètica en el petit que porteu a dins, per aconseguir una alliberació emocional de qualsevol estrés i millorar en l’embaràs.\nA Mòuu atenem als mes petits de la casa oferint un servei d’estimulació precoç i relaxació utilitzant tècniques tradicionals i innovadores basades en el moviment.\nAtenem a nens i joves que presentin dificultats cognitives, emocionals, físiques i socials amb l’objectiu final de millorar la seva qualitat de vida retribuint, així, en tots aquells aspectes en els que estan immersos.\nTreballem per potenciar la consciència del vostre poder interior, per aconseguir aquells objectius que us proposeu i poder assolir la vostra millor versió. Busquem l’equilibri a nivell físic, nutricional i emocional.\nNEUROPSICOLOGIA · PSICOLOGIA CLÍNICA · KINESOLOGIA · TERÀPIA ZEN\n4 motius per treballar amb mòuu\nMòuu és un projecte que s’ha posat en marxa per tractar diferents aspectes relacionats amb transtorns d’aprenentatge i aspectes de càracter emocional. Atenem a petits i a grans. Mitjançant la neuropsicologia i amb l’ajuda de noves tècniques no tan conegudes, cerquem un objectiu final: l’autosuperació personal.\nTenim eines que ajuden a reconectar amb la vostra essència.\nTenim una motxilla carregada de tècniques que ens permeten sentir com treballar.\nDonem el millor servei des del 2013.\nLa opinió dels nostres clients és el mes important.\nSubscriu-te al newsletter si vols rebre notícies sobre els nostres serveis, tallers, activitats i novetats.\nEnviem pocs correus i tots són interessants!\nPot ampliar tota la informació respecte a la nostra política de privadesa\nSi tens algun dubte o vols informació sobre algun tema en concret, pots contactar amb nosaltres a través d’aquest formulari.


68 persones juguen al quizz amb motiu de les dones a la ciència | Xarxa Punt TIC\n68 persones juguen al quizz amb motiu de les dones a la ciència\nEl divendres 11 de febrer vam celebrar el Dia Internacional de les Dones a la Ciència. La Xarxa Punt TIC ens vam sumar amb un quizz per aprendre més sobre dones, ciència i tecnologia. Et mostrem els resultats!\n. 2021. Llicència: Marca de Domini Públic.\nVas jugar al nostre quizz sobre dones, ciència i tecnologia amb motiu de l'11 de febrer? Avui volem aprofundir una mica més en la història que hi ha darrera d'aquestes dones que hem visibilitzat. Pren nota!\nQuantes dones han guanyat algun Premi Nobel de Medicina, Física o Química a la història?\nEn 119 anys d'història, el Premi Nobel ha estat atorgat a 934 persones. D'elles, gairebé el 94% són homes (876) i tan sols el 6% (58) van ser dones. I si es contemplen les principals categories científiques, a penes 22 dones han guanyat el guardó més prestigiós del món en Física, Química i Medicina. La científica més destacada en aquest petit llistat és Marie Curie.\nQui va ser la primera dona a guanyar un Premi Nobel relacionat amb les ciències?\nMarie Curie va aconseguir el Nobel de Física en 1903 al costat del seu marit Pierre Curie i al físic Henri Becquerel, "en reconeixement pels extraordinaris serveis rendits en les seves recerques conjuntes sobre els fenòmens de radiació", segons va destacar l'Acadèmia sueca. I va aconseguir el Nobel de Química en 1911, "en reconeixement pels seus serveis en l'avanç de la química pel descobriment dels elements radio i poloni, l'aïllament del radi i l'estudi de la naturalesa i compostos d'aquest element".\nPerquè és reconeguda la científica Jane Godall?\nJane Goodall ha dedicat gran part de la seva vida a la naturalesa, concretament a estudiar el comportament dels ximpancés. Ara, als seus 87 anys, compta amb més de 55 anys de treball a la seva esquena que han fet que ens replantegem la naturalesa dels ximpanzés, dels primats i fins i tot dels propis éssers humans.\nÉs coneguda per la seva col·lecció d'espècimens de plantes de regions de Mèxic i d'Amèrica del Sud, qui és?\nLa botànica Ynes Mexia és coneguda per la seva col·lecció d'espècimens de plantes de regions de Mèxic i d'Amèrica del Sud. La recordem per la seva experiència i coneixement en el món de les expedicions botàniques, per la seva capacitat de resistència en les condicions més dures, pel seu treball meticulós i les seves habilitats com a recol·lectora.\nQui va ser la matemàtica, que va calcular les trajectòries de l'Apollo 11, la missió de la NASA que va permetre als humans fer les primeres passes sobre la Lluna?\nLa matemàtica Dorothy Johnson Vaughan va ser professora de matemàtiques en una escola de secundària de Virgínia, fins que va entrar a treballar en la National Advisory Committee for Aeronautics (NACA), l'agència que va precedir a la NASA. En 1949 es va fer càrrec de la direcció de la West Area Computers, un equip de treball format exclusivament per dones afroamericanes amb formació matemàtica.\nLa física Donna Strickland va ser pionera en...\nDonna Strickland és una pionera de la física que va guanyar el Premi Nobel de Física en 2018 gràcies al seu desenvolupament de la tecnologia làser, convertint-se en la tercera dona a aconseguir-ho en aquesta matèria després del reeixit per Marie Curie en 1903 i Maria Goeppert-Mayer, en 1963.\nQui creu que els robots han de fer tasques de cura i desenvolupa les seves investigacions en la interacció entre robots i infants?\nRaquel Ros col·labora amb el Grup de Recerca en Tecnologies Media i és responsable del Àrea de Recerca i Formació en Robòtica a nivell de grau i postgrau. Des de fa 10 anys es focalitza en la interacció entre humans i robots, la robòtica social i assistencial, la interacció a llarg termini i la interacció entre nens i robots. Ha treballat en diferents projectes nacionals i europeus i va anar Marie Curie Fellows del 2008 al 2010. Actualment treballa en un projecte de col·laboració amb l'empresa YASYT per a desenvolupar proves de concepte d'un robot social assistencial a l'entorn de salut que realitzi tasques de cura.\nQuè és el que es coneix com a efecte Matilda?\nEs coneix com a “Efecte Matilda” quan una dona, dedicada a la ciència i recerca, ha fet un extraordinari treball i no rep el mateix reconeixement que un home i fins i tot els premis i esments se'ls emporta un company de laboratori. la denominació prové del nom de Matilda Joslyn Gage, activista, sufragista i defensora de la igualtat entre sexes de la segona meitat del segle XIX. El terme va ser encunyat en el seu honor, en 1993, per la investigadora científica Margaret W. Rossiter.\nMariona Bardenas és una astrofísica catalana que...\nMariona Bardenas impulsa la missió Hypatia I amb altres dones científiques catalanes (9 en total) que, arribades des de diferents disciplines, formen un grup que aspira a convertir-se en una referència per a nenes i joves que vulguin dedicar-se a tot allò que té a veure amb l’espai i la investigació en aquest àmbit. Conviuran juntes al 2023 en una “estació anàloga” com si fossin a Mart.\ndones, Dia de la Nena i la Dona a la Ciència, #donesiTIC, #donesTIC, destacat


El MoraBanc punxa a Burgos en un partit gris (66-62) - El Periòdic d'Andorra\nPublicat el Dissabte, 16 de març de 2019 | 22:30 h\nReggie Upshaw abandona la pista del San Pablo Burgos, avui. | ACB Photo / M. González\nDesgastat per tanta competició, cansat i pensant en les semifinals de l'Eurocup, el MoraBanc ha perdut contra el San Pablo Burgos, desconnectat i sobrepassat en un partit per oblidar. En el darrer quart, l'equip andorrà ha recuperat una mica l'esperit, però ha estat insuficient, ja que s'han mostrat molt gris. L'únic a destacar han estat alguns moments de Miki Vitali i Moussa Diagne. El rival, sense fer res, ha guanyat, sense treballar.\nEl partit ha començat sense anotar, provant sensacions en les quals el MoraBanc ha aconseguit quatre punts d'avantatge i s'ha arribat a posar set per davant. Però després, els burgalesos han anat retallant, encara que el conjunt d'Ibon Navarro semblava controlar el partit i el ritme, portant el lideratge. Malgrat això, en el segon quart, tot ha canviat, han sortit menys endollats a mig quart, el conjunt tricolor ha permès que els rivals remuntessin i s'han posat per davant deixant d'estar durs i cometent petits errors defensius dels quals els locals se n'han aprofitat. Al final, han anotat 21 punts als andorrans en contra dels 10 dels tricolors.\nLa segona quart ha començat amb una imatge dolentíssima, sense competir, sense anotar. El MoraBanc ha anat a remolc, sense construir, perdent per més de 10 punts i sense poder esgarrapar punts en un duel molt avorrit. Així mateix, els locals tampoc s'han esforçat i el MoraBanc ha aprofitat per intentar retallar distàncies, encara que no ha servit de res perquè Benítez ha clavat dos triples als del Pirncipat que els ha deixat totalment enfonsats i desmoralitzats, sense actitud.\nEn el darrer quart, l'equip ha mostrat una petita reacció, després de l'esbroncada de Navarro i s'han intentat reenganxar al partit i fins i tot, s'han arribat a posar a dos punts del San Pablo Burgos, amb la intenció de vèncer a la pista d'un rival que s'ha posat molt nerviós. Tot i això, els locals s'han vist empatxats per l'afició i finalment, a base de triples, han salvat el partit en un final en el qual el miracle semblava que podia succeir.\nEn aquest sentit, Navarro ha explicat que "el ritme ha estat molt lent" i que "ha estat igualat, però els detalls han marcat la diferència". "Hem perdut el rebot, l'energia, no hem recuperat i això ha estat una de les claus", ha assegurat i ha afegit que "al final, l'equip ha tingut caràcter, però ens ha faltat encert". "Hi ha molts jugadors que no han tingut un bon dia, les qüestions d'energia han estat clares", ha reiterat. "No podem treure mèrit al San Pablo Burgos per l'Eurocup, no ho posaré com a excusa", ha sentenciat.\nAra, l'equip viatjarà cap a Berlín, sense passar per casa i sense ni un minut per descansar. Perquè toca fer història a l'Eurocup. Però els jugadors hauran de mirar de recarregar les piles, sigui com sigui.


LA BERISO, GIRA 20è ANIVERSARI – Teatre Lloseta\nLa Beriso visitaran Espanya a finals d’abril en el que serà el seu tercer tour pel nostre país. Aquesta nova visita té lloc en el marc de la gira commemorativa del 20è aniversari de la creació del grup, i està previst que actuïn a Madrid, Vigo, Barcelona i Palma.\nFormats a Avellaneda, Buenos Aires, el 1998, La Beriso és la banda de rock argentina que major creixement ha assolit en els últims temps en el seu pais i a Llatinoamèrica en general, explicant-se per desenes de milers els dics i entrades que aconsegueixen vendre.\nTardor de 2018 va veure la publicació de La Beriso 20 años celebrando, disc doble que conté noves versions de temes extrets dels seus 6 discs d’estudi, així com 2 noves cançons que mai abans van ser editades.\nImmersos novament en un gran tour, les dates s’expliquen per ‘sold outs’, la seva nova presència a Espanya tornarà a no deixar indiferent a ningú.\nA LES 21:00h (obertura de portes a les 19:30h)\nENTRADA ANTICIPADA: 15 € https://mallorcatickets.com/#/detalle/LABERISO@Janto_FRESH/TLL\n*No es fan reserves d’entrades al telèfon del Teatre Lloseta\n« MOIXONIES PER CREIXER\nORQUESTRA LAUSETA – Concert de Primavera »


Mig centenar de propostes per a la tardor cultural d’Almassora | Castelló Extra\nDestaca el nou certamen de pintura ràpida i la programació de l’Any Berlanga\nEl regidor de Cultura de l’Ajuntament d’Almassora, Javier Mollá, ha presentat el programa d’activitats culturals de tardor, que suma mig centenar de propostes per a atendre a tots els públics tant a la Casa de la Cultura com en escenaris a l’aire lliure fins al mes de desembre. Cinema, pintura ràpida, jazz i el monòleg de Xavi Castillo marquen l’agenda d’aquesta finalitat de setmana.\nEntre les noves ofertes figuren l’I Certamen de pintura ràpida, que acollirà la Vila d’Almassora aquest dissabte. El concurs està obert a tots els artistes. De fet, inclou dues modalitats per als més joves: fins als 9 anys i de 10 a 17 anys. Les persones interessades poden inscriure’s en gestiocultural@iconaestudi.com indicant les seues dades personals. El concurs serà de 8.30 a 14 hores en el barri antic i cada participant podrà optar per la tècnica pictòrica que considere més oportuna.\nA més d’aquesta nova proposta, l’Ajuntament d’Almassora se suma des d’aquest divendres a la commemoració de l’Any Berlanga amb la projecció de ‘La vaquilla’ a la Casa de la Cultura. En les pròximes setmanes arribarà el torn de ‘Bienvenido míster Marshall’, ‘Plácido’ i ‘El verdugo’. En l’apartat de cinema figura també ‘El ritmo de la venganza’ amb motiu de la festa d’Halloween i atraurà al públic més familiar durant el mes de desembre.\nAbans, al llarg del mes de novembre, l’III Festival Internacional de Cortometrajes Alma reunirà les millors propostes seleccionades d’entre els 876 treballs presentats al certamen procedents de més de 30 països. El festival que dirigeix Sergi González tornarà a estendre la catifa roja el 6 de novembre amb la gala de lliurament de premis després d’una setmana de projeccions en la qual també hi haurà un apartat per als més joves.\nD’altra banda, el departament de Cultura recupera l’II Festival Tardor de Jazz que aquest mateix dissabte portarà fins a la plaça d’Espanya d’Almassora la música de Carlos Gonzalbes i el pròxim farà el propi amb Jazz Therapy. Una proposta musical diferent passa per les projeccions d’òpera amb clàssics com ‘Il trovatore’ o ‘La clemenza de Tito’ en connexions amb altres països europeus.\nI serà la música més local, la de la UIM La Esmeralda, la que prendrà la casa de la cultura el 7 i el 20 de novembre amb motiu de les celebracions Santa Cecília i el 18 de desembre amb el concert de Nadal. El mateix escenari és el triat per l’acadèmia Clau i Compàs per al seu espectacle ‘De Cai a Cuba’ i la zambombada solidària flamenca. El rock de Quillius, la Fira de Sant Andreu, el Dia del Llibre (ajornat per la pandèmia) o l’espectacle de màgia ‘Aquellos años mágicos’ completen “el programa més variat que hem pogut confeccionar perquè la cultura recupere els escenaris i els carrers d’Almassora”.


Priorat, el | Dades de Catalunya\nComarca de Catalunya: 498,61 km², 9.245 hab (2019), densitat: 18,54 h/km², capital: Falset\nFormada per 23 municipis: Bellmunt del Priorat – la Bisbal de Falset – Cabacés – Capçanes – Cornudella de Montsant – Falset – la Figuera – Gratallops – els Guiamets – el Lloar – Marçà – Margalef – el Masroig – el Molar – la Morera de Montsant – Poboleda – Porrera – Pradell de la Teixeta – la Torre de Fontaubella – Torroja del Priorat – Ulldemolins – la Vilella Alta – la Vilella Baixa\nSituada entre les Garrigues (nord), la Conca de Barberà (nord-est), el Baix Camp (est – sud-est) i la Ribera d’Ebre (oest – sud-oest).\nGEOGRAFIA FÍSICA – Constituïda per la conca del riu Siurana i encerclada per dues branques de muntanyes de la Serralada Pre-litoral (serres de Montsant i la Llena, pel nord; muntanyes de Prades, pel nord-est; serres de Tivissa, Colldejou, Llaberia i l’Argentera, per l’est), resta oberta per l’oest vers la Ribera d’Ebre, comarca amb la qual comparteix la depressió de Móra.\nS’hi poden distingir quatre sectors: 1) el Priorat pròpiament dit o Priorat històric recolzat en els vessants meridionals de la serra de Montsant i centrat a l’entorn de la cartoixa d’Escaladei; 2) la baronia de Cabacés, petita contrada de terres triàsiques i oligocèniques al sector nord-oest de la comarca; 3) el solc de Cornudella-Ulldemolins, que, amb el Priorat històric, integra l’alt Priorat, a l’àrea nord-oriental de la comarca, i 4) el baix Priorat, que comprèn la resta del territori, forma part de la depressió de Móra, i se centra en el curs baix del riu Siurana i a l’entorn de Falset.\nEl clima és temperat i sec; les temperatures són elevades, de tal forma que no hi ha veritable hivern climàtic (15ºC de mitjana anual; 8ºC al gener, el mes més fred; 24ºC a l’agost, el mes més càlid), però el perill de glaçades s’estén des del desembre fins al març. Les precipitacions anuals s’eleven a 560 mm, i augmenten als sectors muntanyosos, on se sobrepassen els 600 mm; el règim presenta dos màxims equinoccials i una forta secada estiuenca; el mes més plujós és el novembre; les nevades són escasses (2 o 3 dies de neu anuals sobre la mitjana de 60 o 65 dies de precipitacions).\nLa vegetació natural es caracteritza per l’alzinar i sobretot la garriga i els pasturatges, resultat de la desforestació continuada; als sectors muntanyosos més enlairats, s’hi fa també l’alzinar muntanyenc i el roure valencià, i als vessants de les muntanyes de Prades, el pi blanc i el pi roig.\nHidrogràficament, la comarca pertany a la conca del riu Siurana que la travessa en direcció nord-est – sud-oest i que recull les aigües del riu Montsant i Cortiella.\nPOBLACIÓ I ECONOMIA – El poblament és molt antic i, a més, ha estat continuat al llarg dels segles, encara que la població en xifres absolutes s’ha mantingut molt per sota de la resta de comarques catalanes. El màxim creixement poblacional es registrà durant el segle XVIII i estigué lligat a l’expansió de la vinya. A mitjan segle XIX començà la despoblació, que encara continua i que ha afectat tots els municipis de la comarca (fins i tot a Bellmunt del Priorat, malgrat que mantingué la seva activitat minera fins a mitjan decenni de 1970) i molt especialment els compresos dins el Priorat històric, on la vinya tenia caràcter de monocultiu.\nL’activitat econòmica bàsica és l’agricultura, a la qual es dediquen unes 12.000 ha, malgrat la difícil mecanització i modernització de les explotacions agràries a causa de la presència de vessants molt abruptes. Predominen obertament els conreus de secà (ocupen el 88,8% de la superfície conreada) sobre els de regadiu; aquests darrers es redueixen a les vores dels rius i de les sèquies de la Bisbal de Falset, Cabacés i la Vilella Baixa; la construcció dels embassaments de Riudecanyes i dels Guiamets beneficien únicament el Baix Camp.\nEl conreu més estès és la vinya, dedicada a la producció de vi negre, que ha vist reduït dràsticament els seus dominis durant el segle XX, però que continua essent el conreu predominant al baix Priorat i al Priorat històric. Segueixen en importància l’olivera, que és el conreu principal a la baronia de Cabassers, l’ametller i l’avellaner, aquest últim molt estès a l’alt Priorat; els cereals ocupen una petita part i les plantacions de garrofers tenen importància local a Marçà, el Lloar i Poboleda. La ramaderia es troba en franca decadència, i és important únicament en alguns municipis, com ara el Molar (cria de porcs i bestiar boví) i Torroja del Priorat (porcs); l’avicultura se centra sobretot a Ulldemolins i a Margalef de Montsant i ha experimentat una certa expansió pel que fa al nombre de granges de conills i d’aviram; l’apicultura té importància a la Vilella Baixa. El sector miner fou important fins al tancament de les mines de Bellmunt de Priorat.\nL’activitat industrial és molt escassa, i tant sols sobresurt la derivada de l’agricultura (indústria vinícola) i la de la confecció, centrada als nuclis de Falset i Cornudella. En els anys 1990, tanmateix, la producció vinícola ha experimentat una notable revifalla en obrir-se pas en els mercats internacionals els vins més selectes de la Denominació d’Origen Priorat.\nHISTÒRIA – El poblament prehistòric comença amb indicis, no gaire segurs, del paleolític inferior (Falset, Marçà), però és a partir del paleolític superior que hom disposa de jaciments ben estudiats (Falset, abric de Sant Gregori) que continuen a l’època mesolítica (Margalef, cova del Filador). Des d’aleshores, el poblament es manifesta sobretot a través de moltes estacions de sílex de superfície (tallers), amb una cronologia molt ampla, fins a l’edat del bronze, que dóna la densitat més alta del Principat de Catalunya d’aquest tipus de jaciments (potser perquè l’exploració hi ha estat més intensa). Són conegudes coves d’enterrament de l’eneolític (Pradell) i altres d’habitació que continuen a l’edat del bronze (la Febró, Pradell, Siurana, etc) i algunes fins a la del ferro, quan la comarca manifesta destacats vestigis de la cultura hallstàttica (camp d’urnes del Molar).\nL’època ibèrica i romana ha estat menys treballada, però hi ha poblats ibèrics destacats, com el de la serra de l’Espasa de Capçanes. El poblament d’època romana fou exclusivament rural. La dominació islàmica perdurà fins al segle XII (1153-54) al reducte que constituïen el castell i terme de Siurana, que comprenia part de les comarques del Baix Camp cartoixa o priorat d’Escaladei adquirí la senyoria sobre els pobles de Poboleda, Porrera, Gratallops, la Morera, Torroja i la Vilella Baixa, amb una part del terme de Bellmunt. La clapa que constitueix en aquests termes coincideix a grans trets amb l’aparició de la llicorella paleozoica.\nEn la Divisió Territorial de Catalunya hom inclogué a la comarca del Priorat, a més, el territori de l’antiga baronia de Cabacés, que pertanyia al bisbe de Tortosa, una part de la baronia d’Escornalbou, que pertanyia a l’arquebisbe de Tarragona, i les valls de Cornudella i d’Ulldemolins, amb la zona de Marçà-Falset, que formaven part del comtat de Prades. A l’edat mitjana tota la comarca formava part de la vegueria de Montblanc, i amb els decrets de Nova Planta (1716) passà al corregiment de Tarragona. En la divisió provincial del 1833 restà inclosa en el partit judicial de Falset, molt més ampli que la comarca. Una llei de modificació de la divisió comarcal de Catalunya del 1990 segregà Arboli de la comarca per agregar-lo al Baix Camp.\nEnllaços web: Consell Comarcal – Estadístiques – Turisme – Enoturisme\nAquesta entrada va ser publicada a Municipis i Comarques i etiquetada Priorat el 12 gener, 2018 per DadesCat.\n← Prim i Prats, Joan Prullans (Baixa Cerdanya) →\nUn pensament sobre “Priorat, el”\nRetroenllaç: Aufinac, l’ | Dades de Catalunya\nNovembre 2021 (397)


Centres de recerca arreu d’Espanya col·laboren per desplegar les últimes tecnologies d'anàlisi genòmica i identificar dianes terapèutiques en càncer infantil | Fundació Josep Carreras contra la Leucèmia\nCentres de recerca arreu d’Espanya col·laboren per desplegar les últimes tecnologies d'anàlisi genòmica i identificar dianes terapèutiques en càncer infantil\n►L'estudi, fruit de la col·laboració multicèntrica, desxifra vulnerabilitats moleculars de les leucèmies pediàtriques agudes des de múltiples perspectives, per primera vegada.\n►Els resultats es basen en la seqüenciació el genoma, epigenoma i transcriptoma complet de 69 nadons amb un tipus de leucèmia de mal pronòstic i la seva anàlisi computacional.\n►La investigació va ser liderada per investigadors de l'Institut de Recerca contra la Leucèmia Josep Carreras, el CSIC i l'Institut d'Investigació Sanitària del Principat d'Astúries.\nGrup de Biologia de Cèl·lules Mare, Leucèmia del Desenvolupament i Immunoteràpia de l'Institut de Recerca contra la Leucèmia Josep Carreras.\nLa prestigiosa revista The Journal of Clinical Investigation (JCI), acaba de publicar una recerca centrada en la identificació d'alteracions moleculars en leucèmies pediàtriques agudes, que podrien actuar com a pilars indispensables per sustentar la proliferació tumoral.\nAquesta recerca, de marcat caràcter internacional, ha estat liderada pel grup de Biologia de Cèl·lules Mare, Leucèmia del Desenvolupament i Immunoteràpia de l'Institut de Recerca contra la Leucèmia Josep Carreras i el grup d'Epigenètica del Càncer i Nanomedicina de l'Institut d'Investigació Sanitària del Principat d'Astúries (ISPA-CSIC). "La importància clínica del treball rau en la magnitud i el caràcter multidisciplinari de l'estudi, ja que tots els nens pertanyen a el prestigiós protocol internacional de tractament per leucèmies en bebès, INTERFANT, cosa que fa que les associacions clíniques siguin molt fiables", assegura Pablo Menéndez, cap del grup de Biologia De Cèl·lules Mare, Leucèmia del Desenvolupament i Immunoteràpia de l'Institut de Recerca Josep Carreras.\nGràcies a un esforç col·laboratiu entre diferents institucions nacionals i internacionals, els investigadors han pogut seqüenciar el genoma, l'epigenoma i el transcriptoma de 69 nadons amb un tipus de leucèmia de mal pronòstic. "Curiosament, aquestes leucèmies pediàtriques mostraven un nombre molt petit de mutacions, el que ens va portar a explorar diferents aproximacions per identificar possibles dianes terapèutiques, o talons d'Aquil·les de l'tumor", prossegueix Menéndez.\nPer això, el laboratori d'Epigenètica de el Càncer i Nanomedicina ha emprat una bateria d'anàlisis computacionals per tal de delinear el mapa d'alteracions moleculars existent en aquestes leucèmies pediàtriques. "Mitjançant l'ús de tecnologies -òmiques (genòmica, transcriptòmica i proteòmica) d'última generació, hem pogut caracteritzar amb gran detall l'epigenoma i el transcriptoma de certs tipus de leucèmies pediàtriques agudes. La novetat d'aquest estudi rau en la integració d'aquestes dades, que ens ha permès veure, d'una manera molt més precisa, les rutes de senyalització sobre les que es sustenta aquest tipus de càncer ", comenta Juan Ramón Tejedor, primer signant de l'article .\nD'altra banda, Agustín Fernández, científic titular del CSIC i també membre de laboratori d'Epigenètica de el Càncer i Nanomedicina, incideix que "existeixen nombroses similituds entre els diferents tipus de leucèmies pediàtriques que analitzem. No obstant això, ens va cridar l'atenció el marcat efecte funcional del complex transcripcional AP-1 en aquelles leucèmies amb pitjor prognosi, el que ens va portar a aprofundir sobre el possible paper d'aquests factors en la proliferació tumoral".\nLa veracitat d'aquestes observacions obtingudes in silico, és a dir, per mitjans computacionals, ha estat confirmada de manera exhaustiva per investigadors de l'Institut de Recerca Josep Carreras. Clara Bueno, coautora principal del treball, explica que "Hem desenvolupat una sèrie de sofisticats assajos in vitro, ex-vivo i in-vivo per validar l'efecte de la via d'AP-1 en aquest tipus de leucèmies pediàtriques". Per això, els investigadors van utilitzar una sèrie de tècniques experimentals que inclouen models d'edició genètica mitjançant la tecnologia CRISPR, models animals de xenotransplantament amb cèl·lules de pacients, assajos amb inhibidors farmacològics i, fins i tot, un model de quimioteràpia en ratolí a la carta, que els va permetre demostrar l’efecte terapèutic potencial d'aquest complex transcripcional en models de ratolí, pas previ a l'experimentació en pacients humans.\nAquests resultats obren la possibilitat a desenvolupar nous assaigs clínics per determinar l'efecte d'inhibidors farmacològics de determinades rutes de senyalització en càncer infantil. En aquest aspecte, Mario Fernández Fraga, coordinador de laboratori d'Epigenètica de el Càncer i últim co-signant de l'article, comenta que "aquests resultats són molt prometedors, però cal ser cautelós i recordar que encara ens trobem en fases preliminars d'investigació en models animals ".\nA més de les institucions anteriorment esmentades, en aquest estudi també hi han col·laborat altres entitats espanyoles com la Universitat d'Oviedo, l'Institut Universitari d'Oncologia del Principat d'Astúries (IUOPA) i el Centre de Recerca en Nanomaterials i Nanotecnologia (CINN-CSIC), els Centres de Recerca Biomèdica en Xarxa de Malalties Rares (CIBERER) i Càncer (CIBERONC), l'Institut de Biomedicina i Biotecnologia de Cantàbria (IBBTEC), el Centre Nacional d'Investigacions Oncològiques (CNIO), la Universitat de Barcelona i l'Hospital Infantil Universitari Nen Jesús. A nivell internacional, s'ha comptat amb la participació de centre de Recerca Tettamanti (Itàlia), l'Hospital Armand Trousseau (França) i el centre d'Oncologia pediàtrica Princess Maxima (Països Baixos).\nAquest estudi ha pogut desenvolupar-se gràcies al finançament de diverses entitats i fundacions, entre les quals destaquen el European Research Council (ERC), el Ministeri d'Economia i Competitivitat (MINECO), l'Institut de Salut Carlos III (ISCIII), el Pla de Ciència, Tecnologia i Innovació del Principat d'Astúries (PCTI), l'Associació Espanyola Contra el Càncer (AECC), la Fundació Uno entre Cienmil, la Fundació General CSIC i la Fundació Leo Messi, entre d'altres.\nPàgina web actualitzada 19/01/2022 10:40:16


Família i Comunitària | Infermeres 2020\nLa vocalia d’infermeria familiar i comunitària de la candidatura infermeres 2020 és l’espai obert i participatiu per les infermeres que treballen a l’APS i que estan compromeses en la millora i l’excel·lència d’aquest àmbit competencial. Tanmateix fomentarem el desenvolupament i la visualització de la infermera familiar i comunitària, on totes les infermeres se sentin acompanyats en les seves trajectòries mantenint i potenciant les sinergies amb les societats científiques i d’altres actors del sistema de salut en l’àmbit familiar i comunitari.\nLa proposta d’actuacions específiques, que segueix les línies del programa general INFERMERES 2020, són les següents:\nGenerar espais, online i presencials, per a conèixer i donar resposta a les preocupacions, dubtes o necessitats de les infermeres familiars i comunitàries.\nTreballar per aconseguir una dotació d’infermeres, a l’atenció primària de salut, d’acord amb les necessitats i situacions de salut de la població que atenem amb l’objectiu d’oferir una atenció segura i de qualitat tot garantint la qualitat de vida professional i laboral de les infermeres.\nAdoptar estratègies per protegir-nos de qualsevol acte d’expressió violenta d’acord amb les polítiques de tolerància zero.\nTreballar una proposta definitiva que activi la categoria professional de la infermera familiar i comunitària.\nPromoure i fomentar el desenvolupament de projectes d’innovació organitzativa, de recerca i d’interès per a l’atenció primària en col·laboració amb les unitats de recerca i universitats.\nDifondre els projectes realitzats per les infermeres i fomentar una xarxa d’infermeres investigadores a l’Atenció Primària.\nProporcionar un pla formatiu i assessorament en recerca.\nInstar a les institucions a promoure que es contemplin les condicions laborals necessàries per a poder investigar en atenció primària.\nPosar en valor els models d’atenció integrats que ofereix la infermera familiar i comunitària.\nSeguiment continu dels acords dels processos d’autoregulació professionals dels àmbits de responsabilitat propis amb el doble objectiu: vetllar per la seguretat jurídica de les infermeres que treballen a l’Atenció Primària i garantir la màxima qualitat assistencial a les persones que atenem.\nInstar al legislador a adaptar les normes que entorpeixen i posen en risc el desenvolupament competencial i la seguretat jurídica de les infermeres.\nProposar accions formatives emprant diferents formats pedagògics innovadors .\nAdaptar el pla formatiu a les necessitats de les infermeres que treballen a l’atenció primària de salut.\nTraslladar a les universitats recomanacions per a la generació del pla formatiu del pregrau i postgrau.\nCol·laborar en la formació de pregrau, postgrau, màster, especialitzada i els programes de doctorat.\nCol·laborar en la formació dels tutors de pràctiques del grau d’infermeria i de la formació especialitzada d’Infermeria Familiar i Comunitària.\nExigir la resolució del procés de reconeixement de l’especialitat d’Infermeria Familiar i Comunitària per la via excepcional.\nExigir que s’ofereixin totes les places de formació especialitzada acreditades.\nExigir que s’augmenti les places de formació especialitzada via IIR segons les necessitats reals.\nPromourem la creació d’una taula amb la participació de tots els agents implicats per tal d’arribar a un acord, sense inequitats, de les condicions laborals i l’accés als llocs de treball per les especialistes via IIR i les EESTO.\nVetllar pel reconeixement de les carreres professionals des d’un punt de vista de desenvolupament professional i personal.\nPromoure consensos amb infermeres d’altres àrees d’interès i/o especialitats per tal de treballar la continuïtat de les cures i cooperar aportant les nostres especificitats.\nSeguir demanant i exigint a les organitzacions competents la creació de la categoria d’Infermera familiar i comunitària en l’àmbit de l’Atenció Primària.\nGenerar i enfortir més aliances i col·laboracions amb:\nSocietats científiques, especialment en l’àmbit de l’Atenció Primària, per a defensar i millorar les condicions laborals i professionals de les infermeres de família i comunitària.\nUniversitats amb l’objectiu de potenciar la visió de l’atenció familiar i comunitària en el pregrau i postgrau, generar projectes de recerca i d’innovació, fomentar la realització de tesis doctorals en l’àmbit de la infermeria familiar i comunitària i facilitar l’accés de les infermeres a les places de professors titulats.\nUnitats Docents Multiprofessionals d’Atenció familiar i comunitària amb l’objectiu de col·laborar en la millora de la formació especialitzada, instar i participar activament juntament amb les institucions competents a millorar el reconeixement de la figura del tutor/a.\nInfermeres de tots els àmbits, professionals, especialitats i sectors de la comunitat, amb associacions de ciutadans, etc. per a desenvolupar estratègies i promoure programes de salut, recerques, guies clíniques, formació, etc.\nDissenyar un pla de comunicació per a donar a conèixer el paper essencial i les competències específiques de les infermeres de família i comunitària i d’atenció primària de salut al conjunt de la societat i a la resta de professionals.\nVetllar per la difusió de la imatge i dels serveis especialitzats que oferim a la societat com a infermeres familiars i comunitària.\nParticipar en el desenvolupament, implementació i avaluació de polítiques estratègies i programes de salut, en col·laboració amb les institucions de salut, societat científiques i associacions de ciutadans/es.\nDiplomada en Infermeria per la Universitat de León. Màster Internacional en Gener i Diversitat per la Universitat d’Oviedo. Especialista en Infermeria Familiar i Comunitària en la Unitat Docent Multiprofessional d’Atenció Familiar i Comunitària del Consorci Sanitari de Terrassa (CST).\nHa treballat com infermera assistencial en diferents àmbits però majoritàriament ha desenvolupat la seva experiència assistencial en l’atenció primària de salut.\nEn l’àmbit de la docència, ha participat com docent en diferents cursos i tallers relacionats amb l’atenció primària i les tecnologies de la innovació i la comunicació. Ha sigut tutora de practiques del Grau d’Infermeria i tutora del programa de formació dels residents d’Infermeria Familiar i Comunitària de la Direcció General de Planificació i Recerca en Salut (DGPRS).\nEn l’àmbit de la recerca, ha estat autora i coautora de diferents publicacions i ha realitzat diferents comunicacions, taules rodones i conferències en jornades i congressos nacionals i internacionals. Ha format part de diversos comitès científics i organitzatius en Jornades d’àmbit estatal.\nEn l’àmbit de la innovació, ha estat coautora de diferents eines tecnològiques de salut. Ha rebut diferents reconeixements i premis per aquestes en congressos nacionals i internacionals.\nHa sigut membre de diferents grups de treball de l’Associació d’Infermeria Familiar i Comunitària (AIFICC). Actualment, és membre del grup d’innovació i tecnologia del Col·legi d’Infermeres i Infermers de Barcelona i membre de la Comissió de Seguiment de la Gestió Infermera de la Demanda del Consell de Col·legis d’Infermeres i Infermers de Catalunya.\nInfermera de Família i Comunitària en el Centre d’Atenció Primària Can Bou (CASAP).\nProfessora associada en el Departament d’Infermeria de Salut Publica, Salut Mental y Materno-Infantil de l’Escola d’Infermeria de la Universitat de Barcelona.\nVocal de la Comissió Nacional de l’Especialitat d’Infermeria Familiar i comunitària


La Fira de Sant Lluc més familiar torna a omplir d'activitat multisectoral el centre d'Olot - Garrotxa Digital\nComentaris tancats a La Fira de Sant Lluc més familiar torna a omplir d’activitat multisectoral el centre d’Olot\nMés d’una seixantena d’artistes van mostrar les seves obres sota les voltes de la Plaça Clarà en el marc de la 64a Fira del Dibuix. Per tercer any consecutiu, els pintors han celebrat la seva festivitat en dissabte, una decisió que valoren positivament.\nVidal Rubió, artista: Evidentment, els dies no laborables la gent té més temps de passejar-se, voltar per les fires… es coneix molt.\nCinta Pellicer, artista: És la millor oportunitat perquè la gent sàpiga que hi som, som els més joves i no tenim experiència, per tant, com no aprofitar una oportunitat així.\nArt en directe, dibuix de natura morta… són algunes de les propostes que petits i grans han pogut gaudir a la carpa d’Olot Dibuixa, amb tallers per apropar l’art als visitants d’una forma més participativa.\nEl Firalet va tornar a reunir desenes de d’automòbils a la Fira del Vehicle d’Ocasió, on podien trobar-s’hi promocions de diverses marques. El gerent d’una de les empreses participants, Jordi Teixidor d’Olot Motor, va demanar en declaracions a Olot Televisió, la creació d’un esdeveniment propi per al sector.\nParades d’artesania, el Mercat de Creadors de la Iera o el de col·leccionisme, han complementat un any més l’oferta d’aquesta fira multisectorial que ha tornat a apostar per les activitats familiars, amb el Tastasjocs a la Plaça Major i el concert de Disco per Xics que va tenir lloc diumenge al matí a la Plaça Campdenmàs. El mateix diumenge matí, el mal temps va fer que una altra de les tradicions de la jornada, la 16a trobada de puntaires a Olot, que organitza Òmnium Garrotxa, s’hagués de traslladar a l’Hospici.\nNúria Batallé, Presidenta Òmnium Garrotxa: Ens sembla que és important aquesta trobada per forces raons. És una habilitat que fa molts anys que es practica i que pensem que està en perill. La gent que s’hi dedica són gent gran i estaria bé trobar relleu.\nTot i així hi van prendre part més d’un centenar de puntaires d’arreu de Catalunya i diverses parades on es podien trobar articles fets amb punta de coixí.


L'Ajuntament de Valls obre diversos espais per votar entre set propostes d'inversió a la ciutat | EL PORTAL NOU\nHome Societat L'Ajuntament de Valls obre diversos espais per votar entre set propostes d'inversió a la ciutat\nL'Ajuntament de Valls obre diversos espais per votar entre set propostes d'inversió a la ciutat\nPortalNou Valls dijous, de juny 15, 2017 Societat\nAquest divendres, 16 de juny, i fins el dijous dia 22, els vallencs podran votar entre les 7 propostes que opten als pressupostos participatius 2017, els primers que celebra la ciutat. La votació, impulsada per la regidoria de Participació Ciutadana i Igualtat de l'Ajuntament de Valls, està oberta a les persones majors de 16 anys que faci com a mínim quatre mesos que estan empadronades a Valls.\nEls participants a la votació poden marcar fins a un màxim de 3 propostes. Per votar, caldrà utilitzar les butlletes que es faran arribar a tots els habitatges de la ciutat i estaran també disponibles als diferents punts de votació. Les butlletes, a més d'explicar el mecanisme de votació, inclouen les 7 propostes sotmeses a votació. Per exercir el dret a vot, es necessari presentar el DEI o el NIE.\nEn total s'han habilitat 4 punts de votació permanents del 16 al 22 de juny a l'Oficina d'Atenció al Ciutadà de l'Ajuntament, de dilluns a divendres, de 9 del matí a 2 del migdia, i dimarts i dijous, de 5 de la tarda a dos quarts de 8 del vespre; a la Biblioteca Carles Cardó, de dilluns a divendres, de dos quarts de 10 del matí a 8 del vespre, i dissabtes, de dos quarts de 10 del matí a la 1 del migdia; a Vallsgenera, de dilluns a dijous, de 9 del matí a 2 del migdia, i divendres de 8 del matí a les 7 de la tarda; i al Centre Esportiu Municipal del Fornàs, de dilluns a divendres, de dos quarts de7 del matí a 10 del vespre, i dissabtes i diumenges de 10 del matí a 2 del migdia. D'aquesta manera, a més de distribuir els punts de votació per diferents zones de la ciutat, s'ofereix també una àmplia possibilitat d'horaris amb l'objectiu de facilitar la participació.\nA més, però, aquest mateix cap de setmana, s'habilitarà un punt de votació extraordinari a la zona del Pati, en concret a la plaça de davant de l'edifici de l'Antic Hospital de Sant Roc, tot aprofitant les diferents celebracions al carrer que viu la ciutat aquests dies. Els ciutadans podran votar en aquest punt els matins del dissabte dia 17 i del diumenge dia 18, de 10 del matí a les 2 del migdia. Els resultats de la votació del que són els primers pressupostos participatius de Valls es donaran a conèixer en un acte públic que tindrà lloc el 29 de juny a les 8 del vespre, al Teatre Principal.


Brand Management, Apple Store i Friday TrainingsSemànticLog in via Twitter#32 Brand Management, Apple Store i Friday TrainingsJordi0 comentaris10 months ago#ftrainings #bcm #apple Parlem de les Friday Trainings d'aquest mes de Juliol, events de formació i difusió que s'ofereixen de manera gratuïta a Itnig (free beer!)\nMindfulness com estil de vida\nCom ser un expert en Twitter? Eines i metodologies útils\nIdentificar, seguir i actuar sobre mètriques de negoci a Internet\nAPI design and more\nComentem els Vimcast Workshops, uns tallers sobre Vim (editor de text) que va donar en Drew Neil la darrera setmana de Juliol a Barcelona. També esmentem el nou llibre sobre Vim que en Drew està a punt de publicar.\nFinalment entrem a una cova per parlar amb en Carles Roca-Font. (Perdó per l'eco! Vam haver d'enregistrar l'entrevista en una sala amb molt mala acústica!). En Carles és Brand Manager de Camaloon, on s'encarrega de transmetre la marca a tot el target d'aquesta i també cuida de la imatge d'aquesta amb els clients existents a través de customer service.\nMentre ens explica en què consisteix el Brand Management, parlem del master BCM de La Salle on a part d'introduir-se en aquest món, va conèixer en Xavier Colomés i en Francesc Gómez, anteriors entrevistats de Semàntic.\nParlem de gestió de crisis de marca, citant els casos concrets de Dominos i Comunitae. Podeu veure la resposta de Patrick Doyle (President de Domino's US) de la qual en Carles ens parla:\nJunt amb el tema de gestió de marca, ens movem a parlar de Customer Service, com analitzar-ne l'eficiència i com afecta a la percepció de la marca per part del client o usuari.\nD'aquí anem a l'Apple Store de Passeig de Gràcia! Concretament, hi va en Masumi, des d'on ens explica com estava organitzada la inauguració, seguretat, l'excitació de la gent i discutim sobre com s'ho fa una marca per provocar aquest fanatisme.\nGràcies per escoltar-nos i no oblideu de seguir-nos al Twitter de Semàntic Podcast, fer-nos Like a la pàgina de Facebook de Semàntic i fer-nos comentaris a través de la web!ComentarisIdentifica't per escriure un comentariLog in via TwitterEl podcast en català de tecnologia, Internet i emprenedoria fet per enginyers informàtics.Més sobre nosaltresEquip SemànticSegueix-nos a TwitterSubscriu-te al RSSSubscriu-te a iTunes


▷ ⭐Definició de urticant⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de urticant\nDefinició de urticant\nara pots trobar La definició i uns quants exemples de com utilitzar la paraula urticant, en aquesta web de rectificacions ortogràfiques pots veure com es pot usar en un context real aquesta paraula i fer servir un dels sinònims que et proposem de la llista completa que trobaràs aquí també pots veure la seva Definició perquè et sigui moltíssim més fàcil entendre què significa urticant.\nQue produeix una coïssor anàloga a la que produeixen les ortigues.\nAgent capaç de produir urticària.\n¿Cóm es diu urticant en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice urticante en catalán?\nSi tens ganes de saber com s’escriu en espanyol urticant has de entendre que la seva traducció és urticante pots descobrir en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en espanyol.\nExemples de com utilitzar urticant\nAbans de […] mossegar, exhibeix postures d’advertència i usa els pèls urticants al llarg del seu abdomen per detenir els atacants.\nEspecialment agradable a l’estiu per a tot tipus de […] esports […] aquàtics ja que protegeix de frecs i animals urticants sense pèrdua de mobilitat i sense ser excessivament […] càlid fora de l’aigua.\nPicant: estímul nociceptiu (dolorífico) provocat per l’acció urticant d’alguns aliments, en particular certes espècies com el pebre i el xili, […] […] a l’interior de la cavitat oral.\nPropinen mossegades doloroses i llancen el seu pèl urticant.\nEl pèl urticant pot ser letal […] per a animals petits, especialment si és inhalat.\nEl pèl urticant de les taràntules […] rosades xilenes produeix irritació a la pell quan és tocat.\nLa taràntula amb pèl urticant pot identificar per un espai sense pèl sobre el […] baix abdomen.\nLa taràntula també pot bombardejar als seus depredadors […] potencials amb els cabells urticant, llançant-ho en […] l’aire de manera dinàmica a fregar el seu […] estómac amb les seves potes del darrere.\nLes taràntules natives de Nord i Sud Amèrica, també conegudes com taràntules del nou món, posseeixen pèl urticant, el qual utilitzen per defensar-se dels seus depredadors.\nL’acció de la proteïna urticant dels borrissols s’inhibeix una mica al contacte amb l’àcid d’aquestes substàncies, però encara estem en fase d’estudi per determinar resultats concrets “, ha indicat Osborn.\nEn cuinar […] perd el seu poder urticant.\n¿… la majoria de les meduses poden segregar […] un verí molt urticant que els permet […] paralitzar a les seves preses?\nSi l’amenaça […] continua, llancen el seu pèl urticant.\nLes plantes urticants poden causar al·lèrgies i inflamacions cutànies.\nVostè sentirà un dolor urticant per l’agulla […] d’anestèsia i quan s’injecti l’anestèsic.\nLes taràntules del nou món, com les taràntules daurades del Riu Gran exhibeixen pèl urticant que causa picor i molèstia quan són tocats.\nContràriament a la majoria d’espècies de taràntules, les […] taràntules […] negres de Tailàndia no estan equipades amb pèl urticant; com a resultat, el seu primer mètode de defensa […] és la mossegada.\nEquipades amb filosos pèls urticants, les taràntules del nou món causen picor i molèstia quan són […] manipulades.\nEls homes de Roig, realitzats amb calcs a partir de models reals, s’exposen a l’acció urticant dels feixos de llum blanca que henden l’ombra, colpejant a la cara fins deixar-los cecs.\nNo obstant això, elles no són verinoses i els pèls urticants els subministren una defensa efectiva contra […] els seus atacants.\nContràriament a altres espècies de taràntules, la taràntula de […] dits rosats no té l’habilitat de […] deixar anar els pèls urticants i per usar-los […] com a defensa ha de fer contacte directe amb els seus depredadors.\nQuan és manipulada, els seus pèls urticants poden causar picor i incomoditat sobre la pell i […] l’exosquelet.\nLa taràntula […] també empra l’ús del pèl urticant que té al llarg del seu cos.\nEls típics són: […] el corall taronja i el corall cervell cap d’ells urticant com altres que hi ha en altres llocs del món.\n(Ii) Les larves de la processionària del pi […] tenen pèls urticants que són considerats […] un mecanisme de defensa repel·lent […] contra depredadors vertebrats, reduint així el nombre d’espècies que podrien reaccionar a altes densitats d’erugues.\nAquests pèls, coneguts com pèls urticants, causen irritació severa després que entren en contacte amb la pell o l’exosquelet […] de l’atacant.\nLes cèl·lules urticants que es troben […] dins dels tentacles poden causar dany en cas d’entrar en contacte amb elles.\nEl pèl urticant de la taràntula del nou món té talls microscòpics en […] les puntes.\nEl seu pèl també li serveix com a mecanisme de defensa contra els depredadors; quan són […] tocades, el seu pèl urticant causa malestar […] a la pell i als ulls.\nEncara que a ningú sorprèn que l’imperialisme ianqui utilitzeu la tortura, és urticant el debat públic i “asèptic” sobre aquests mètodes, que EUA justifica amb la defensa de la seva seguretat nacional.


La nostra escola! - Calderí\nIniciOpinióLa nostra escola!\nHi ha qui creu i diu que l’escola ha de ser un reflex de la societat. I nosaltres no podem estar més en desacord amb aquesta afirmació. En aquest escenari tindríem una escola on els nens serien molt més valorats que les nenes, on els rics gaudirien de més privilegis que els pobres, on les llegües vehiculars haurien de ser tantes com orígens i els docents serien autoritaris, parcials i castigadors.\nNo volem que una societat desigual, masclista i classista es reflecteixi en l’educació.Ens agradaria just el contrari: una societat que fos un reflex de l’excel·lent educació que es dona a l’escola pública catalana. L’escola de totes. On tots els infants i joves gaudeixen de les mateixes oportunitats. És universal, accessible i valora la diversitat. No es diferencia per raons d’origen, de raça, de classe social, de religió, de gènere o orientació sexual. On la llengua vehicular i cohesionadora, que ens facilita la igualtat d’oportunitats, és el català. On el castellà té una gran importància i on l’anglès i altres llengües estrangeres n’haurien d’anar cobrant cada vegada més. Apostem per l’escola on les arts plàstiques, la música o l’esport són tan importants com les matemàtiques o les ciències socials. On no s’instrueix cap religió, deixant-la com una opció personal a desenvolupar lliurement en l’àmbit familiar o comunitari.\nDefensem l’escola que, malgrat les retallades, sobreviu, fent la seva millor tasca amb severes dificultats, i tot gràcies a un cos docent digne de reconeixement. Transmissors de coneixements i valors de respecte i igualtat. Perquè està demostrat que cap jove acaba l’educació sense saber castellà. Que el català es va fent cada cop més present en fills de famílies castellanoparlants, cosa que els dona les mateixes oportunitats que a la resta, coneixent dues llengües en lloc d’una. “El saber no ocupa lugar” i la millor manera de conèixer una cultura i aprendre a estimar-la, és i serà sempre a través de la seva llengua. La de Martí i Pol, la de Lorca, la de Dickens…


"Incorrectes!", avui «Hem de superar el dol de l'1 d'octubre?» | República TV\n"Incorrectes!", avui «Hem de superar el dol de l'1 d'octubre?»\n"Incorrectes!", avui «Hem de superar el dol de l'1 d'octubre?».\nHo debatem amb Joan Gatell (estudiant de batxillerat), Josep Arcas (promotor d'oci nocturn) i Rubén Sáez (comerciant i activista).\nProgrames relacionats: "Incorrectes!", avui «De què serveix el Consell per la República?» "La jugada mestra", avui el «Bartogate» i les negociacions pel nou Govern "De la mà de la cultura", avui parlarem de dones silenciades a l'edat medieval "Incorrectes!", avui «És just l'empresonament de Pablo Hasél?» "La jugada mestra", avui «Les protestes per l'empresonament de Pablo Hasél» "De la mà de la cultura", avui parlarem de l'escriptora Dolors Monserdà "Incorrectes", avui «Després del 14F, què?» "La cova", avui amb el grup de folk i música tradicional «El Pony Pisador» "La jugada mestra", avui «15-F, i ara què?» "La jugada mestra", avui programa especial eleccions 14F


Paillage - Outilage de Jardin - Outillage et Bricolage : 3 produits - Culture Indoor\n> Outillage et Bricolage >Outilage de Jardin >Paillage\nRibiland - Tela abonament 50 gr./m2 1x8 m\nFes una ullada a la tela de l'encoixinat de la marca Ribiland va vendre en el seu growshop en línia de cultiu Interior. Aquest llenç abonament no teixida teixit serà ideal per evitar el creixement de males herbes al voltant de la seva plantes.Característiques : Polipropilè estabilitzat anti-UV. Permeable a l'aire i a l'aigua. La tela no teixida de Gruix : 50 gr. /m2 Longitud : 8 metres\nRibiland - Tela abonament 100gr/m2 a 1x10 m\nFes una ullada a la tela de l'encoixinat de la marca Ribiland va vendre en el seu growshop en línia de cultiu Interior. Aquest llenç abonament no teixida teixit serà ideal per evitar el creixement de males herbes al voltant de la seva plantes.Característiques : Polipropilè estabilitzat anti-UV. Permeable a l'aire i a l'aigua. La tela no teixida de Gruix : 100 g /m2 Longitud : 10 metres\nRibiland - Tela abonament 100gr/m2 de 1x25 m\nFes una ullada a la tela de l'encoixinat de la marca Ribiland va vendre en el seu growshop en línia de cultiu Interior. Aquest llenç abonament no teixida teixit serà ideal per evitar el creixement de males herbes al voltant de la seva plantes.Característiques : Polipropilè estabilitzat anti-UV. Permeable a l'aire i a l'aigua. La tela no teixida de Gruix : 100 g /m2 Longitud : 25 metres


Finalment sí que hi haurà recepció de Manacor a Rafel Nadal\nEl batle, Pedro Rosselló, ha confirmat que aquest reconeixement institucional ‘encara per determinar de quina manera és dura a terme’ tindrà lloc després de Wimbledon\nDijous mogut a les dependències municipals de l’Ajuntament de Manacor. La notícia avançada aquest dijous per defrancdigital.com ha provocat una allau de telefonades en un sentit i un altre: La família Nadal rebutja una recepció oficial del Ajuntament al tenista. La notícia avançada per aquest mitjà, responia al fet que l’entorn del tenista hauria posat emperons a l’oferiment realitzat pel Consistori a l’hora de convocar una recepció oficial amb motiu del dècim Roland Garros aconseguit pel manacorí. Les causes obeeixen a un rerefons extradeportiu i el cap visible del qual seria el propi pare del tenista, Sebastià Nadal, qui no estaria per la labor en aquest sentit.\nEl batle de Manacor, Pedro Rosselló, en declaracions a aquest mitjà, ha confirmat en tots els seus extrems que Rafel Nadal comptarà amb el seu merescut reconeixement institucional per part de l’Ajuntament, si bé no ha pogut concretar el tipus d’acte que es realitzaria per tal ocasió.\nEl primer edil ha explicat que aquesta petició va ser traslladada el passat dimarts a l’entorn del tenista, coincidint amb la celebració de la primera graduació dels alumnes del col·legi de l’Acadèmia Rafa Nadal. La família del tenista en cap moment va declinar l’oferiment municipal, si bé condicionaren el fet que es dugués a terme després de la seva participació a Wimbledon, ha declarat el batle.\nSobre els emperons que Sebastià Nadal hauria posat a la proposta municipal, el batle ni ha confirmat ni tampoc desmentit la seva existència. Nosaltres sí que els podem confirmar aquest extrem i així ho hem traslladat als nostres lectors.\nNotícies relacionadesAjuntament de ManacorPedro RossellóRafel Nadalrecepció oficial\n“L’espai multiusos de Majòrica no estarà disponible fins l’any 2023”\nComençen les obres d’ampliació d’un tram del camí de sa Torre de Llucmajor


Clubs de lectura: d’octubre 2019\nEL MESTRE DE KHEOPS (Mont-roig)\nSebekhotep m un dels personatges més savis de l'antic Egipte, deia que tot està escrit a les estrelles. Aquesta és la història de doshomes, un d'humil i un de poderós, que van aprendre a llegir els desingnis que els marcaven les estrelles i es van atrevir a intentar canviar el seu destí, amb reusltats ben diferents. També és la història d'una època fascinant, de l'inici d'un imperi que va durar tres mil anys, del naixament de la primera piràmide, de lavida íntima del faraó Snefrú i la seva notable esposa Heteferes, pares de Kheops, el constructor del més gran, impressionant i misteriós dels monuments funeraris que mai han existit.\nTrobada dilluns 18 de novembre a les 7 de la tarda\nLA VIDA SENSE LA SARA AMAT (Miami)\nQui s'enrecorda, avui, de la Sara Amat? Amb prou feines tenia tretze anys quan una nit d'estiu, jugant a cuit a amagar amb la colla, va desaparèixer i no se n'ha sabut mai més res. L´únic una noticia l'endemà al Diario de Terrassa, i també, molts rumors i especulacions. De la Sara Amat se'n recorda sobretot el Pep de cal Sabater, el narrador d'aquesta història.\nPerquè aquella nit, segons ens diu, la Sara no va desaparèixer, sinó que es va colar a casa seva per la porta del darrere. No s'hi va amagar gairesdies, però de vegades la memòria d'alguns fets abraça tota unavida, i fins i tot li dóna un sentit.\nTrobada divendres 25 d'octubre a les 7 de la tarda\nBILLAR A TRES BANDES (Mont-roig)\nEntre el contingut de la capsa secreta de son àvia, morta de fa poc, la Maricel fa la troballa d’una fotografia i d’uns anells, objectes que, si bé per a ella no tenen cap significat especial, ajudaran al Pol a entendre tant situacions incomprensibles del passat, com alguns fets que en la seva adolescència el feren sofrir.\nEn billar a tres bandes, l’autora ens presenta l’etern i sempre complex tema de la infidelitat conjugal, així com les seves imprevisibles o inesperades conseqüències, vist des de les diferents vessants i la doble moral vigent segons l’època, el sexe i l’estatus social dels protagonistes.\nTrobada dilluns 7 d'octubre a les 7 de la tarda a la Biblioteca Joan Miró.\nComptarem amb la presència de l'autora ROSA PAMIES