Desacetilases com a dianes terapèutiques i eines biocatalítiques |IQS\nDra. Laia Grifoll i Dr. Antoni Planas\nL’alarmant augment de microorganismes patògens resistents a antibiòtics demanda la cerca de noves dianes terapèutiques, amb l’objectiu de combatre les malalties infeccioses que escapen als tractaments antimicrobians actuals.\nEl peptidoglicà és un dels components principals de la paret cel·lular bacteriana, amb les funcions de determinar la forma de la cèl·lula, preservar-ne la integritat, i participar en processos de creixement i divisió cel·lular. Atès que està present exclusivament en gairebé totes les parets cel·lulars bacterianes, el peptidoglicà actua com un excel·lent Patró Molecular Associat a Patògens (PAMP, per les seves sigles en anglès), sent reconegut per receptors eucariòtics en infeccions patogèniques.\nEls bacteris patògens utilitzen les modificacions post-sintètiques de l’estructura del seu propi peptidoglicà com una estratègia per evadir el sistema immune dels seus hostes. Un exemple d’aquestes modificacions és la desacetilació dels residus que conformen el peptidoglicà, l’àcid N-acetilmuràmic (MurNAc) i la N-acetilglucosamina (GlcNAc), catalitzada per les desacetilases de peptidoglicà, un tipus d’enzim que pertany a la família 4 d’esterases de carbohidrats (CE4). Aquestes desacetilases han estat proposades com a noves dianes antibacterianes, donat que la inhibició d’aquests enzims pot representar una via prometedora pel desenvolupament de noves teràpies antibiòtiques.\nTot i tenir aquest potencial com a dianes terapèutiques, la informació disponible sobre les deacetilases de peptidoglicà és força escassa, havent-hi un nombre reduït d’enzims caracteritzats.\nPer altra banda, algunes desacetilases de peptidoglicà són també actives en altres substrats, com la quitina i el quitosà. Els quitosans i els oligosacàrids de quitosà (COS) són molècules bioactives amb diverses aplicacions, conegudes i potencials, en varis camps. Existeix un interès creixent pel desenvolupament d’aproximacions enzimàtiques per la producció d’oligòmers de quitosà amb estructura definida per tal d’avaluar-ne les funcions biològiques i desenvolupar noves aplicacions, presentant els enzims de la família CE4 un gran potencial pel seu ús com a biocatalitzadors.\nRecentment, i formant part del consorci europeu del projecte Nano3Bio, la Dra. Laia Grifoll va defensar la seva tesi doctoral sota el títol “Chitin and peptidoglycan deacetylases: discovery, characterization and engineering”, realitzada dins del grup de recerca de Quimica i Biotecnolgia (GQBB) d’IQS i dirigida pel Professor Dr. Antoni Planas, Cap del Laboratori de Bioquímica del Departament de Bioenginyeria d’ IQS School of Engineering.\nDesacetilases de quitina i peptidoglicà\nUn dels principals objectius del projecte europeu Nano3Bio va ser el desenvolupament d’estratègies biotecnològiques, incloent la biocatàlisi i la biologia sintètica, per obtenir aquests oligòmers amb patrons d’acetilació definits.\nAmb l’objectiu d’incrementar el coneixement disponible sobre l’especificitat de les desacetilases de quitina i peptidoglicà en diferents substrats, i les característiques seqüencials i estructurals que determinen aquestes especificitats, la tesi reporta la caracterització exhaustiva de la desacetilasa de peptidoglicà PdaC del microorganisme Bacillus subtilis (BsPdaC), així com la selecció i caracterització de nous enzims de la família CE4 1,2.\nA banda de la caracterització cinètica i bioquímica de l’enzim, i en col·laboració amb el Laboratori de Biologia Estructural del CIC bioGUNE, a Bilbao, en aquesta recerca s’ha determinat l’estructura cristal·logràfica de PdaC3 . La comparació estructural amb desacetilases canòniques de MurNAc i GlcNAc ha dut a proposar que, en base a les seves característiques funcionals i estructurals diferencials, PdaC és el primer membre d’una nova subclasse de desacetilases de MurNAc amb funcions biològiques encara desconegudes.\nLa caracterització del primer membre d’aquesta subfamília obre les portes a la seva avaluació funcional com a potencial diana terapèutica contra microorganismes patògens.\nPer altra banda, s’ha realitzat una cerca de nous enzims de la família CE4 basat en un anàlisi filogenètic i bioinformàtic de la família, identificant 4 noves proteïnes com a potencials desacetilases de quitina que podrien presentar nous patrons d’acció, i proposant una proteïna del microorganisme Bacillus cereus com una nova desacetilasa de peptidoglicà per la seva caracterització addicional.\nEls resultats d’aquesta recerca, amb els que s’amplia el coneixement disponible pel que fa a l’especificitat i mode d’acció dels enzims de la família CE4 i amb els que s’han identificat nous enzims candidats a ser caracteritzats, contribuiran a l’explotació de les desacetilases de quitina i de peptidoglicà com a biocatalitzadors i com a dianes terapèutiques contra infeccions fúngiques i bacterianes, respectivament.


la rapita chic: Senzilles i fines (I)\nNo se si a "vatros" us passa, però de vegades vas pel carrer i sense saber perquè hi ha persones que us criden l'atenció. A mi em passa amb la gent que sense ser massa evident té un estil natural i distingit a la vegada. Són persones a les que no els treuria ni els afegiria res. En definitiva persones que com diríem per les nostres terres, són senzilles i fines a la vegada.\nN'és un exemple, Olívia Palermo, una it girl, és a dir , una famoseta amb estil. Esta noia normalment va massa arreglada pel meu gust, però de tant en tant la immortalitzen amb el seu estil diari i és quan la trobo més "senzilla i fina".\nPublicat per larapitachic a 13:18\nAnna 6 de setembre de 2013 a les 15:35\nCom sempre... persona de gust senzill!!!\nlarapitachic 7 de setembre de 2013 a les 9:46\nDiuen que menys és més i serà veritat no?? Besets i gràcies pels comentaris


Glorieta José Espejo – Fira d'Agost Xàtiva 2019\nNit de sainets\n- Albereda Jaume I, 35, 46800, Xàtiva\nL’espai escènic de la Glorieta José Espejo dedica la vetllada al sainet valencià, amb els grups de teatre d’agrupacions falleres. Falla Sant Feliu amb Arruixa que plou i Falla Espanyoleto amb L’Aixeta que goteja.\nPatrocina Bingo Xàtiva.\nNit d’orquestra – AC DX\nNit d’orquestra, amb l’actuació d’AC DX.\nNit de concert a la Glorieta – Lucía Molina\nL’espai escènic de la Glorieta José Espejo dedica la vetllada a la música pop, amb Lucía Molina. La jove xativina, concursant del programa televisiu La Voz Kids, oferirà un recital en acústic viatjant per diferents estils musicals.\nPresentació dels equips del XXXI Trofeu de Ciclisme Fira d’Agost\nClub Ciclista Bicicletas Sanchis - Ajuntament de Xàtiva\nPresentació dels equips del 31è Trofeu de Ciclisme Fira d’Agost, en les categories Elit i Sub 23 nacional, puntuable pel rànquing nacional i challenger Comunitat Valenciana.\nL’espai escènic de la Glorieta José Espejo dedica la vetllada als monòlegs. Aquesta nit, Diego Ventura amb El neòfit, Marcos Cháfer amb Ens enganyen com a caragols i Cèsar Monzonís amb L’eslavó perdut de Benimassot.\nPatrocina INELCOM – Montsant.\nIoga amb el cor\nDemostració de ioga familiar. Es faran dos torns, en funció dels participants.\nEscola de Danses, escola bolera\nNit dedicat a la cultura tradicional, amb actuació de l’Escola de Danses de Xàtiva.


Saber més respecte al cognom Ramana és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Ramana sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Ramana.\nEl cognom Ramana en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Ramana, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Ramana és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Ramana\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Ramana en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Ramana, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Ramana que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Ramana, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Ramana. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Ramana és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Ramana del món\nTerritori palestí (435)\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Ramana en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Ramana poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Ramana és un cognom més freqüent, i en quins països Ramana és un cognom insòlit o inexistent.\nNom de Famille Ramana


Compromís per Paiporta contesta al Partit Popular que la llei no permet fer una qüestió de confiança i ells ho saben, només juguen a incendiar – Compromís per Paiporta\nPublicat el 2 de Novembre de 2018 en Activitat municipal, General\nL’article 197 bis apartat 6 de la Llei Orgànica de Règim Local impedeix que un govern se sotmeta a una qüestió de confiança quan resta menys d’un any per a les eleccions de manera clara i explícita. Des de Compromís per Paiporta no entenem com el Partit Popular de Paiporta on, suposadament, el seu portaveu Vicente Ibor és llicenciat en dret, no coneixen la llei que regeix la seua tasca com a regidors, “és molt greu que les regidores i els regidors del Partit Popular de Paiporta demostren una vegada darrere l’altra que desconeixen la llei o que els és absolutament indiferent i el que volen és incendiar partint de la base que la resta tampoc coneguem la llei”.\nCompromís per Paiporta volem recordar al senyor Ibor que el govern de Paiporta continua fent una gestió impecable, tant és així, que en els últims plens el PP ha votat a favor totes les propostes, que la seua manera d’actuar està en la línia del que porta tota la legislatura fent: incendiar i voler fer un “sálvame de la política municipal” sense treballar. Per això amb 7 regidors han presentat, només, una proposta per any.\nQuan el PP va arribar al govern de Paiporta l’Ajuntament tenia 3 milions de deute, quan se’n van anar tenia 7 i els serveis socials desmantellats. És evident que no tenen capacitat per gestionar els recursos de les persones de Paiporta per molt que els agrade eixir en les fotos. En tres anys de govern progressista hem deixat el deute a 0, hem invertit dos milions d’euros i hem pagat dues expropiacions amb recursos propis. Per això, des de Compromís per Paiporta, continuarem treballant perquè Paiporta tinga un govern d’esquerres en aquesta i en les pròximes legislatures.\nPer últim, assenyalar que és quasi ridícul, veure al PP moralitzant amb una trànsfuga a la seua bancada, la política s’ha de fer des de la responsabilitat i l’honestedat, que és el que la ciutadania de Paiporta es mereix.\nArxivat en: Activitat municipal, General\n← Isabel Martin elegida candidata a l’alcaldia de Compromís per Paiporta\nTres anys i mig treballant per retornar la dignitat a les escoles de Paiporta. →


La FATEC ha estat convidada a participar a la commemoració del dia de la Gent Gran que s’ha celebrat a la ciutat de Bellvís el 22 setembre 2019.\nL’acte va estar organitzat per l’Esplai de Gent Gran del poble, amb el suport de l’Ajuntament, i s’aprofita aquest dia per rendir homenatge a les persones que complien 82 i 83 anys.\nLa jornada va estar presidida per il·lm. alcalde de Bellvís i president de la Diputació de Lleida, Sr. Joan Talarn, el il·lm. president del Consell comarcal del Pla d’Urgell, Sr. Rafael Panadés, i el president de FATEC, Sr. Josep Carné, que precedits per les paraules de salutació del president de l’Esplai, Sr. Antonio Sans, van fer els seus parlaments i van ser els encarregats de lliurar els guardons a les persones homenejades com a reconeixement a la seva trajectòria.\nLa festa va començar amb una missa i va acabar amb el dinar de germanor, on hi van assistir més de 300 persones entre familiars i amics que acompanyaven a les persones homenejades, amb un ambient de cordialitat i emoció.


A l'ombra del crim: Entrevista amb Lluís Bosch, autor d'Aire brut\nPublicat per Anna Maria Villalonga a dimecres, d’octubre 02, 2013\nAl Lluís el vaig conèixer quan escrivia a RC i ja aleshores feia uns relats negres molt bons. M'hauré comprar el llibre!! segur que és molt bo.\n2 d’octubre de 2013, a les 20:50\nNo he llegit res de Lluís Bosch. La lectura de l'entrevista m'ha donat una bona raó per fer-ho.\n2 d’octubre de 2013, a les 21:53\nJo tampoc no he llegit res d'ell... però això té fàcil solució!\nAnna, ja veig que t'hauràs de plantejar un "Veus del Crim 2"!!\n2 d’octubre de 2013, a les 22:03\nJa el tinc aquest llibre! Em fa molta il·lusió llegir-lo!\nQuina entrevista tan bona Anna!\n2 d’octubre de 2013, a les 22:06\nVeig que continues amb les estrevistes. Aquesta em sembla molt interessant, entre altres coses per l'èmfasi en la llengua. Estic totalment d'acord amb el que en diu Lluís Bosch (i també tu). És molt important tenir-ho clar! I, bé, m'adono que coincideixo força amb molt del que comenta en aquesta entrevista. Espero tard o d'hora aconseguir el llibre; tinc moltes ganes de llegir-lo!\n3 d’octubre de 2013, a les 4:57\nEm fixo en un dels punts de l'entrevista -em podria fixar en algun altre-:\nQue un bon escriptor ha de ser un bon lector és una cosa que de vegades es passa per alt. I em sembla bàsic.\n3 d’octubre de 2013, a les 14:58\nLlegint-te (me), he tingut la sensació que la teva mà havia millorat l'entrevista, i ho dic en el bon sentit, que quedi clar. No parlo de manipular, sinó de què has sintetitzat les poques coses interessants que deuria dir-te.\nEl què més m'agradaria, ara, és que aquesta visibilització que estàs fent dels autors es traduís també en un diàleg entre el lector i l'escriptor, que ens haurien de permetres les xarxes socials.\n3 d’octubre de 2013, a les 21:25\nHola a tothom. Perdoneu el meu silenci, però tinc un Congrés a la facultat i vaig de bòlit. Celebro que l'entrevista us interessi. El llibre s'ho val.\nLluís, editar entrevistes no és fàcil. Vam xerrar molt i vam dir moltes coses. Per tant, s'ha de fer un exercici de síntesi i d'extracció de la informació més rellevant. Tot plegat sense trair la veu de l'entrevistat, és clar.\nAra, després de "Les veus del crim" i de moltes altres entrevistes que he fet, ja n'estic aprenent una mica!\n3 d’octubre de 2013, a les 23:51


Escola d'Art i Creativitat · Girona • La Bullidora\nEscola d'Art i Creativitat · Girona\nL’Escola d’Art La Bullidora, és un espai a Girona on persones de totes les edats i nivells poden aprendre els coneixements tècnics artístics clàssics i moderns,- base de totes les professions creatives- mentre desenvolupen les seves capacitats d’invenció, expressió i creació que tant ens ajuden a resoldre el dia a dia de la vida.\nUn temps de creacíó artística per evadir-se o fer nous amics, concentrar-se en un mateix o co-crear, apropar-se a l’Art des dels grans mestres de la història o des del discurs propi. Per deixar-se anar i expressar emocions i pensaments, per aprendre una tècnica artística concreta o poser les bases d’alguna professió. I sempre per obrir la mirada a la poesia, la natura, la tècnologia i el planeta cultural que ens envolta.\nCada edat, nivell tècnic i moment vital té el seu racó a La Bullidora.\n“-Es que jo no sé dibuixar!” Si vols aprendre’n n’apendràs però si no, ni falta que et fa!\nTÈCNIQUES ARTÍSTIQUES QUE POTS APRENDRE A LA BULLIDORA:\nESPECIALITATS ARTÍSTIQUES QUE POTS APRENDRE A LaBullidora:\nIl·lustració Eròtica. Il·lustració Política. Il·lustració Satírica. Il·lustració d’Assaig. Il·lustració de Poesia.\n“Fer per embellir el nostre entorn, ens ajuda també a embellir la nostra ànima.” I deixem obert el debat sobre com de bell pot ser tot allò que no ho sembla per seguir a classe…\nL’elefant que es dutxa!\nLa Miriam, i el quadre de les joguines.\nClasses d’Escultura Adults\nGeometria i Llums · Adults\nAlexander Calder i les escultures móbiils\nPop-Up de primer d’interiorisme.\nClasses d’Escultura en Fang\nPaisatge al pastel · 5 anys\nClasse de dibuix · 6 anys\nReflexes a l’aigua · 7 anys\nGirona al Pastel · 8 anys\nPaisatge al pastel · 8 anys\nAngel · 7 anys\nProves de color · Adults\nExercici de color en una ma.\nClasses de modelat\n“Olles i plats” · Aquarel·la\nAutorretrat · Adults\nla profe al seu taller…\nInspiració Manga · 13 anys\nJo també sóc artista\nMATINS · Adults\nTALLERS OBERTS D’ART PER ADULTS Cada persona desenvolupa un projecte personal i rep els coneixements que li interessen de forma personalitzada.\nTARDES EXTRAESCOLARS D’ART · Infants i Joves\nA la sortida de l’escola i els dissabtes al matí, disposem un espai cuidat educatiu, formatiu, proactiu i distès on tothom ve amb ganes de fer, expressar i aprendre. On l’acompanyament és personalitzat i l’aprenentage al ritme de cadascú.\nI on també desenvolupem l’experimentació, la paciència i la perseverança, la presa de decisions, la resiliència després de la frustració i la relativitat de la bellesa i del correcte entre altres.\nTALLERS OBERTS D’ART EXPRESSIU PER INFANTS entre 3 i 6 anys.\nTALLERS OBERTS D’ART PER A NOIS I NOIES DE 7 A 16 anys.\nCURSOS ESPECÍFICS de Còmic i Manga · Art Urbà i Grafitti Artístic · Urban Scketching (consulteu llistat de cursos de la vostra franja d’edat)\nVESPRES i NITS · Joves i Adults\nPer desconnectar de la feina i els estudis… una mica de tranquil·litat i temps per a tu!\nTALLERS OBERTS D’ART PER JOVES I ADULTS Cada persona desenvolupa un projecte personal i rep els coneixements que li interessen de forma personalitzada.\nCURSOS ESPECÍFICS de Còmic i Manga · Representació de la Natura i Cos humà · Il·lustració per Adults, política, satírica, erótica, poètica. · Contes Infantils · Dibuix per a tatuadors · Tatoos · Dibuix artístic i Tècnic per a Tatuadors\nCAPS DE SETMANA: CURSOS MONOGRÀFICS i TALLERS INTENSIUS\nTALLERS OBERTS D’ART PER A TOTES LES EDATS Cada persona desenvolupa un projecte personal i rep els coneixements que li interessen de forma personalitzada.\nCURSOS INTENSIUS I MONOGRAFICS Consulteu programació cap de setmana.\nPREPARACIÓ PROVES D’ACCÉS a la FACULTAT DE BELLES ARTS\nTinguis l’edat que tinguis, si vols provar d’entrar a la Facultat de Belles Arts, hauràs d’aprovar les proves específiques. I millor que ho facis amb un bon assessorament previ!! Seran imprescindibles una bona base de dibuix i de color, i també la capacitat de mostrar una personalitat pròpia.\nPREPARACIÓ PROVES D’ACCÉS a CICLES FORMATIUS DE GRAU MIG I SUPERIOR D’ARTS I DISSENY.\nSi estàs preparant proves d’accés a Escoles d’Arts i Oficis, Cicles Formatius, Majors de 25 anys, etc. Consulta el que necessites.\nPREPARACIÓ i CLASSES DE REFORÇ PER AL BATXILLERAT ARTÍSTIC\nSi ja ho tens clar, però vols entrar amb un cert nivell a primer, aprofita el curs anteiror o fes un intensiu al Juliol!\nPINTURA · ESCULTURA · MODELAT en FANG · BARRO · DIBUJO CLÁSICO · CARBONCILLO · DIBUIX CLÀSSIC · MODEL en VIU · CÒMIC I MANGA ·\nla porta: work in progress\nA classe de Pintura\nClasse de Pintura per Adults\nMirar i representar la realitat\nEn Xavi vestit del Girona!\nBosc de bambús\n… de la profe!\nTruca’ns i demana informació sense compromís.


El Palafrugell té una bona opció per sumar a Grado - Diari de Girona\nEl Palafrugell té una bona opció per sumar a Grado\nEls empordanesos visiten la pista del penúltim classificat, l'Asturhockey. El Girona juga contra l'Alcoi en els dos únics partits de l'OK Lliga\nAmb poc marge per a la recuperació després de l'ajustada derrota de dimecres contra el Noia a casa (4-5), el Corredor Mató Palafrugell visita avui la pista d'un rival directe en la lluita per la permanència: l'Asturhockey (20.30). Mentre que el Girona, en l'altre únic partit de la jornada que es juga en cap de setmana per les competicions europeees, visita l'Alcoi (20.15) en una nova oportunitat perquè l'equip que entrena Ramon Benito posi encara més terra per mig respecte a la zona perillosa de la classificació.\nAra fa dues jornades, a la pista del Voltregà, el Palafrugell va trencar una ratxa de vuit jornades consecutives perdent i va sumar la segona victòria de la temporada pujant fins al tercer lloc per la cua de la classificació. Darrere seu només hi tenen el cuer, Arenys, i un Asturkockey contra el que, precisament, s'enfronten avui a Grado (Astúries). Una derrota complicaria el somni de la salvació.


El mercat ecològic europeu va créixer fins als 45.000 milions d’euros el 2019 - CCPAE\nHome Press room News Notícies El mercat ecològic europeu va créixer fins als 45.000 milions d’euros el 2019\nEl 2019, el sector ecològic europeu va experimentar un creixement substancial en termes de superfície, productors i mercats\nA Europa, es va arribar als 16,5 milions d’hectàrees de terres de cultiu certificades com a ecològiques (Unió Europea: 14,6 milions d’hectàrees). Amb gairebé 2,4 milions d'hectàrees, Espanya continua sent el país amb la superfície ecològica més gran d'Europa, seguida de França (2,2 milions d'hectàrees) i Itàlia (2 milions d'hectàrees).\nLes terres de cultiu ecològiques van augmentar gairebé un milió d’hectàrees\nLes terres de cultiu ecològiques van augmentar en més de 0,9 milions d'hectàrees a Europa i en més de 0,8 milions d'hectàrees a la Unió Europea, la qual cosa representa un augment del 5,9% cadascuna. El creixement va ser més lent que el 2018, però superior al dels primers anys de la dècada passada. França va reportar gairebé 206 000 hectàrees més que el 2018, Ucraïna gairebé 159 000 hectàrees més i Espanya més de 108 000 hectàrees més.\nLiechtenstein és el país amb el percentatge més alt del total de terres de cultiu ecològic del món\nEl 2019, les terres de cultiu ecològiques a Europa representaven el 3,3% del total de les terres agrícoles i el 8,1% a la Unió Europea. A Europa (i en àmbit mundial), Liechtenstein tenia el percentatge ecològic més alt de totes les terres de cultiu (41%), seguida d’Àustria, el país de la Unió Europea amb el percentatge ecològic més alt (26,1%). Dotze països europeus van informar que almenys el 10% de les seves terres de cultiu són ecològiques.\nEls productors ecològics augmenten\nHi havia gairebé 430.000 productors ecològics a Europa i gairebé 343.000 a la Unió Europea. Les xifres més grans van ser a Turquia (quasi 74.545) i a Itàlia (70.561). El nombre de productors va créixer un 2,8% a Europa i un 5,0% a la Unió Europea.\nCreixement continu d'elaboradors i importadors\nHi havia quasi 82.000 elaboradors a Europa i més de 78.000 a la Unió Europea. Es van comptabilitzar més de 6.500 importadors a Europa i gairebé 5.800 a la Unió Europea. El país amb un major nombre d'elaboradors va ser Itàlia (gairebé 22.000), mentre que Alemanya va tenir més importadors (més de 1.800).\nLes vendes al detall arriben als 45.000 milions d’euros\nLes vendes al detall a Europa es van valorar en 45.000 milions d’euros (41.400 milions a la Unió Europea). El mercat més gran va ser Alemanya (12.000 milions d’euros). La Unió Europea representa el segon mercat únic de productes ecològics del món després dels Estats Units (44.700 milions d’euros).\nCreixement constant de les vendes al detall el 2019\nEl mercat europeu va registrar una taxa de creixement del 8%. Entre els mercats clau, el creixement més alt es va observar a França (13,4%). A la dècada 2010-2019, el valor dels mercats de la Unió Europea i la Unió Europea s’ha més que duplicat.\nEls consumidors europeus gasten més en menjar ecològic\nA Europa, els consumidors gastaven 56€ de mitjana en menjar ecològic per persona anualment (Unió Europea: 84€). Per càpita, la despesa dels consumidors en aliments ecològics s’ha duplicat en l’última dècada. El 2019, els consumidors danesos i suïssos van gastar la major quantitat de diners en menjar ecològic (344 i 338 euros per càpita, respectivament).\nDinamarca té la quota de mercat ecològic més alta del món\nEn àmbit mundial, els països europeus representen els percentatges més alts de vendes d’aliments ecològics en els seus respectius mercats alimentaris. Dinamarca té el percentatge de vendes d’aliments ecològics més alt del món, amb un 12,1% el 2019, seguida de Suïssa amb una quota del 10,4% i Àustria amb un 9,3%.\nFont: FIBL (17/02/2021)\nL'any 2019, la producció bio mundial va continuar creixent: 72,3 milions hectàrees de les terres agrícoles eren ecològiques, els productors ecològics van incrementar als 3,1 milions, i el mercat global va arribar als 106 mil milions d'euros.\nInforme 'El Món de l'Agricultura Orgànica 2021' [PDF]


El Llagostera aferma la seva plaça de promoció d'ascens i el Badalona i el Lleida s'apropen\nQuatre dels sis equips del Principat aspiren clarament a disputar l'ascens\nEl duel català entre el Sant Andreu i L'Hospitalet cau del cantó dels locals mentre que el Reus veu escapar tots els punts a dos minuts del final\nREDACCIÓ Barcelona Actualitzada el 25/03/2012 19:36\n651x366 Partit còmode per un Llagostera intractable en defensa / CRISTIAN ÁLVAREZ Partit còmode per un Llagostera intractable en defensa / CRISTIAN ÁLVAREZ\nQuatre triomfs i dues derrotes com a balanç català de la jornada 31 a Segona B. Sense aturador el Llagostera, que s'ha desfet del Manacor (3-0). Important triomf del Sant Andreu davant L'Hospitalet (2-1) i del Badalona a domicili contra l'Ontinyent (0-1). El Lleida ha golejat l'Olímpic (3-0) mentre que el Reus ha caigut davant l'Andorra (3-2).\nSant Andreu 2 - L'Hospitalet 1\nEl gran duel català de la jornada ha caigut del cantó local, permetent que el conjunt dirigit per Piti Belmonte no hagi dit encara la darrera paraula sobre les seves aspiracions. El quadribarrat Édgar ha fet l'u a zero a tocar de la mitja hora de joc, deixant aquest resultat al descans. A la represa, David Prats ha empatat pels riberencs però tres minuts més tard, als 60 de joc, Arnau ha signat el segon i definitiu gol local.\nLlagostera 3 - Manacor 0\nEl petit municipi de Llagostera segueix sense despertar del seu particular conte de fades. Davant el Manacor, l'equip d'Oriol Alsina s'ha retrobat amb el gol després de tres empats a zero i no ha tingut pietat del seu rival en una primera part que ha concentrat totes les dianes (Tarradellas i Marc Mas per partida doble). El porter Wilfred segueix ampliant la seva llegenda i els minuts sense encaixar gol. L'andalús, que té el rècord d'enguany del grup, l'amplia ara a 724 minuts.\nLleida 3 - Olímpic 0\nVictòria de prestigi del Lleida davant un equip sempre complicat com és el conjunt de Xàtiva. Tot s'ha resolt en només mitja hora de joc, suficient per deixar el 3-0 que finalment ha manat al marcador i més encara quan, abans del descans, l'Olímpic s'ha quedat amb un efectiu menys sobre la gespa. Verdú, de penal, ha obert el compte dels locals. Jorge Giménez, amb un golàs, ha fet el segon i Imaz ha tancat la festa blava.\nOntinyent 0 - Badalona 1\nUn gol de Manolo Bueno al minut 65 de partit ha donat tres punts vitals al Badalona en la seva lluita, lenta però ferma en les darreres jornades, per tornar a acaronar la zona de promoció d'ascens a Segona B. L'equip de Manolo Márquez, que suma dos triomfs consecutius a domicili, ha protagonitzat un duel de domini altern on el protagonista de l'encontre, el golejador escapulat Bueno, ha gaudit de més remats clars a banda d'un únic però molt més que suficient gol català.\nAndorra 3 - Reus 2\nMala sort per l'equip del Baix Camp a Terol on el conjunt de Santi Castillejo s'ha vist remuntat al tram final. Bé han començat les coses pels catalans, amb gol de Marqúes passada la mitja hora de joc. No obstant, en temps afegit el local Fonsi ha tornat les taules al marcador. A la represa, nova diana reusenca de Durán al quart d'hora. El signe del partit ha canviat amb una doble diana local. La primera, materialitzada novament per Fonsi (minut 74) i la darrera, a tres del final, obra de Jael.\nSegons l'entrenador del Badalona "Tot el grup tercer de Segona B és ara mateix molt irregular"


Mido Cafe Hotels - BEST HOTEL RATES Near Hong Kong Restaurants i cafeteries Area - Hong Kong\nCerca hotels a prop de Mido Cafe\nPopular ara mateix a Hong Kong Més venut Holiday Inn Express Hong Kong Mongkok No.1 Dundas Street, Mongkok 2 SINGLE BED STANDARD ROOM@#!??????!(????) reservada fa 2 minuts, 48 segons\nLoi Loi Guest House Flat A2, 5/F, Mirador Mansion, 54-64 Nathan Road Doble reservada fa 5 minuts, 30 segons\nKowloon Shangri-la Hotel 64 Mody Road, Tsimshatsui East, Kowloon Habitació de luxe amb llit tipus king reservada fa 5 minuts, 50 segons\nJust As Inn Room A & B, 8/F, Harilela Mansion, 81 Nathan Road 2 Llits reservada fa 8 minuts, 49 segons\nHotel Pravo Hong Kong - Managed by The Ascott Limited 10 Peking Road Habitació Estàndard reservada fa 12 minuts, 3 segons\nLlocs com Mido Cafe atreuen viatgers a Hong Kong. Els visitants poden trobar les millors preus d'hotel a prop de Restaurants i cafeteries - només a Agoda.com. Tant si és Wing Sing Hotel o CHI Residences 279, molts hotels estan disponibles per a vostè a prop de Mido Cafe. El formulari segur de reserver online d'Agoda.com ofereiex una manera simple de reserves d'allotjament a prop de Mido Cafe. És fàcil trobar allotjament a la nostra pàgina de ciutat de Hong Kong, amb eines de recerca senzilles i ampla informació dels hotels. Uns 3,500,000 viatgers confien amb Agoda.com i reserven els seus allotjaments a prop de llocs com Mido Cafe.\nHotels a prop de Mido Cafe el més proper\nEls millors hotels prop de Mido Cafe


"Si hi ha cues, està tot guanyat ".\nLa primera jornada de vaga de controladors de seguretat de l'aeroport de Barcelona-el Prat ha acabat amb relativa calma i sense complir les expectatives dels convocants.\nL'hora més complicada ha estat a partir de les 09:00 hores, quan les cues arribaven a ser d'entre hora i hora i mitja a la Terminal 1, després d'una matinada on s'han registrat esperes de 45 minuts. Situació que s'ha reproduït a mig matí, coincidint amb el segon aturada, on s'han arribat a veure cues d'hora i mitja a la Terminal 1 i de gairebé dues hores a la Terminal 2.\nPerò a poc a poc i en els següents aturades organitzats pels treballadors d'Eulen, l'empresa responsable del control de seguretat de l'aeroport bar celoní, les cues s'han anat reduint de manera que el Prat ha recuperat la normalitat durant les últimes hores de la tarda d'aquest divendres.\nDe fet, durant l'última aturada d'una hora dels quatre que s'han produït durant el dia --fet de 18.30 a 19.30 hores amb serveis mínims del 90% com els altres tres-, no s'han registrat cues ni a la Terminal 1 ni a la Terminal 2.\n"No s'han comptabilitzat temps d'espera ni cues, s'ha realitzat el servei dins dels 10 minuts que marquen els estàndards de qualitat", han assegurat fonts d'Aena, confirmant la impressió que s'ha pogut palpar passejant per les dues terminals durant el última aturada i minuts després.\nA l'espera que la segona reunió del dia entre Aena, Eulen i els seus treballadors finalitzi i es pugui desconvocar la vaga si hi ha acord, el proper dia de reivindicacions laborals serà diumenge, amb quatre aturades d'una hora, dos al matí i dues a la tarda, com avui.\nS'ha agreujat la situació que s'ha viscut durant els últims dies a l'aeroport, quan els treballadors han protagonitzat una vaga de zel, encara que un d'ells ha assegurat a Europa Press que "les que s'estan vivint avui ja es poden veure en algunes jornades de gran trànsit a l'aeroport ".\nLa majoria dels passatgers que s'han desplaçat a la zona de sortides de la Terminal 1 de l'aeroport eren conscients de la jornada de vaga i s'han desplaçat amb molt més temps d'antelació.\nEn alguns casos, i encara que algunes companyies aèries han obert la facturació abans del que és habitual per poder ajudar els passatgers, l'esforç dels usuaris ha estat infructuós perquè han arribat amb tant de temps de marge que no han pogut facturar, operació que es realitza abans de passar els controls de seguretat.\nEl comitè de vaga i la direcció d'Eulen han acostat les seves posicions en la reunió que han mantingut aquest divendres al matí a l'Aeroport de Barcelona, amb la intervenció per primera vegada d'Aena --representada per la directora de l'Aeroport del Prat, Sonia Corrochano--, segons han explicat fonts pròximes a la trobada.\nSegons les mateixes fonts, els treballadors han plantejat qüestions operatives per millorar l'organització del treball, i l'empresa ha acceptat negociar-les, i s'ha manifestat una actitud de bona voluntat per part de les dues parts.\nMés tard s'han traslladat a les dependències de la Conselleria de Treball de la Generalitat del carrer Sepúlveda de Barcelona per seguir amb la reunió iniciada al matí a l'Aeroport, que desprèn cert "optimisme" i que hauria de servir per resoldre el conflicte.\nAixí ho ha assegurat en declaracions als mitjans l'assessor laboral del comitè de vaga d'Eulen, Juan Carlos Giménez, que ha manifestat que si les tres parts se sentin per parlar "ja és bo". "Suposo que en breu arribarem a un acord", ha aclarit abans de participar a la reunió amb totes les parts, que ha donat inici a les 13.30 hores.\nPer part d'Aena han assistit a la reunió a la Conselleria de Treball la directora de l'Aeroport de Barcelona-el Prat, Sonia Corrochano, i el director d'operacions de seguretat i serveis, Rafael Villasante; de la direcció d'Eulen, la directora de recursos humans de Llevant i Catalunya, Mabel Yáñez, i en representació del comitè del comitè de vaga, Purificació Infant.\nLa reunió, que ha concentrat a una vintena de persones sumant assessors laborals i advocats, també ha comptat amb la presència del secretari general de Treball, Afers Socials i Famílies, Josep Ginesta, i del director general de relacions laborals de la Generalitat, Enric Vinaixa .\nLa reunió de totes les parts s'ha precipitat quan aquesta matinada es coneixia un àudio en què la presidenta del comitè de vaga, Genoveva Sierra, descrivia l'estratègia d'acció: "Només ho aconseguirem fent cues. Igual que Aena només li importen les cues, als passatgers ia la premsa només li importen les cues. Si no hi ha cues, està tot perdut. Si hi ha cues, està tot guanyat ".\nUna estratègia que ha estat negada per altres membres del comitè. "No és una vaga de zel, hem baixat el nivell d'estrès i rapidesa que ens exigia l'empresa, i treballem com hauria de ser si tinguéssim més personal: amb temps i sense pressions", assenyala Puri Infant, també del comitè de vaga. El comitè d'empresa sempre ha negat que estigués fent una vaga de zel i atribueixen l'espera a què dediquen a cada passatger el temps que correspon.\nINTERIOR REFORÇA LA PLANTILLA DE LA GUÀRDIA CIVIL\nEl Ministeri de l'Interior ha reforçat la plantilla de la Guàrdia Civil a l'aeroport del Prat de Barcelona fins que finalitzi la vaga dels vigilants d'Eulen que estan provocant llargues cues de turistes, han informat fonts d'aquest departament.\nEls guàrdies civils es destinaran als serveis habituals que duen a terme les forces de seguretat de l'Estat en els aeroports espanyols. Les citades fonts no han precisat el nombre d'agents destinats al Prat al tractar-se d'una dada operatiu.\nLa decisió s'ha adoptat tres dies després que el portaveu del Govern, Jordi Turull, reclamés a AENA ia la Delegació del Govern a Catalunya que collaborin per trobar una solució al "conflicte laboral" que hi ha obert al Prat per una vaga dels treballadors d'Eulen.\nAixí, els treballadors d'Eulen han començat aquest divendres una vaga parcial en els controls de seguretat de l'Aeroport de Barcelona-el Prat per aconseguir millores salarials i laborals. Els treballadors asseguren que en els controls de seguretat de l'Aeroport del Prat falta personal i, a més, els nous contractes són precaris, ja que no arriben als 900 euros mensuals i s'han r ecortado plusos que sí que tenen els treballadors de més antiguitat.\nAquesta vaga parcial està convocada per als divendres, diumenges i dilluns, amb aturades d'una hora de 5.30 a 6.30 hores, de 10.30 a 11.30, de 16.30 a 17.30, i de 18.30 a 19.30, tot i que la plantilla ja ha convocat una nova vaga, en aquest cas del 100% de la jornada i tots els dies, a partir del 14 d'agost.\nLa Delegació del Govern a Catalunya ha fixat uns s erveis mínims de caràcter obligatori del 90% per a les aturades que comencen aquest divendres, "amb l'objectiu de garantir el funcionament dels serveis essencials" en els filtres de control d'accés a l'Aeroport de Barcelona.\nAquests serveis mínims seran obligatoris tots els dies de la vaga parcial i en totes les franges horàries, ja que al seu parer, per sota d'aquest percentatge "es podrien veure afectats greument altres drets fonamentals, especialment el de la llibertat de circulació".\nFonts del comitè de vaga han anunciat la convocatòria d'una manifestació el 18 d'agost a les 17.30 hores a la plaça Reina Maria Cristina de Barcelona, que servirà com a punt d'inici d'altres mobilitzacions fins que se solucioni el conflicte.


El Pebrasset: Degeneració muscular en l'envelliment\nInvestigadors del grup de Biologia Cel • lular de la Universitat Pompeu Fabra (UPF) han identificat, per primera vegada, un mecanisme fisiològic que intervé en el procés d'envelliment irreversible de les cèl • lules mare musculars en organismes d'edat molt avançada.\nEn concret, els científics han descobert que les cèl • lules mare dels músculs de ratolins geriàtrics (de 20 a 24 mesos d'edat) perden la seva capacitat regenerativa causa de l'activació d'una via de senyalització associada a la senescència cel • lular, per la qual aquestes cèl • lules perden igualment la seva capacitat per dividir-se.\nAixí, processos similars poden participar també en la degeneració muscular associada a l'envelliment avançat en humans. Els resultats d'aquest estudi s'han publicat aquesta setmana a la revista Nature.\nLes cèl • lules satèl • lit geriàtriques pateixen canvis intrínsecs que són irreversibles i que porten a aquestes cèl • lules a transitar d'un estat latent o quiescent, a un estat en el qual el creixement i l'expansió ja no són possibles.\nJa que la mateixa via de senyalització està desregulada en cèl • lules humanes geriàtriques, aquests recents troballes proporcionen una base per atenuar la pèrdua de capacitat regenerativa del múscul en persones d'edat molt avançada, de manera que s'allargaria la longevitat de les cèl • lules musculars de les persones ancianes\nPublicado por josep nadal belda en 9:59\nEtiquetas: 2013-2014, Degeneració muscular en l'envelliment, nadalbeldaj


La línia de Wallace: Terra d'aigua\n"La sensación que produce el confuso paisaje en el que se alternan las superficies acuáticas con las de lodos y tierra más o menos firme --a veces se trata de barros movedizos--, es la de un mundo inconcluso (lo es: la naturaleza prosigue lenta el proceso de colmatación, el barro forma parte de la laguna al tiempo que la engulle: es, a la vez, nacimiento y agonía), tramposa foto fija del instante en que Dios empezó a separar las aguas de la tierra, geografía sin definir, que sigue haciéndose, detenida en la mañana del tercer dia de la creación, si hacerse fuera algo distinto que destruirse: el mismo mecanismo que hizo nacer el pantano le procura su desaparición. Lo que lo engendra lo condena a borrarse."\nRafael Chirbes, "En la orilla"\nVam parlar --és inevitable quan passeges la Marjal amb algú que la coneix bé i se l'estima-- de tot el que s'ha fet malament, del que podria haver-se fet millor, i de tot el que queda encara per fer; del que podria haver estat, del que és encara, malgrat tot, i del que voldríem que fóra. I parlàrem, també, de Chirbes, que la fa escenari d'una història de vida i mort, de rendicions i resistències que, potser, no és tan diferent de la del propi aiguamoll: "Llamamos naturaleza a formas de artificio que precedieron a las nuestras, no nos paramos a distinguir que los paisajes no son eternos, han estado, y están --como nosotros-- condenados a dejar de ser, no siempre más despacio que nosotros mismos".\nPodria haver escrit alguna cosa més sobre aquesta terra d'aigua i els seus paisatges extraordinaris que he recorregut moltes vegades, i sobre una visita curta però magnífica i amb la millor companyia possible. Però la veritat és que, d'ençà que hi vam ser dilluns passat a Pego, he estat esperant el moment de tornar a agafar "En la orilla", així que ja escriuré, si de cas, en altre moment; si l'heu llegida, estic segur que m'enteneu... Bon cap de setmana!\nPublicat per AlfredRussel a 21:13\nCarme Rosanas 5 de maig de 2017 a les 22:39\nDoncs no, no l'he llegida... però tal com ho expliques m'ho hauré de mirar, això.\nQuines fotos més boniques... no cal dir gran cosa amb aquestes imatges.\nAlfredRussel 6 de maig de 2017 a les 12:19\nEs una novel·la dura, Carme --diria que més, fins i tot, que "Crematorio", una altra obra mestra-- però de lectura imprescindible, des del meu punt de vista; una història terrible en un paisatge bellíssim... Vaig arribar molt tard a Chirbes, però ara el tinc com un dels meus autors preferits. Una abraçada i moltes gràcies!\nVicent Terol 6 de maig de 2017 a les 21:41\nNo he llegit res de Chirbes, però el que has transcrit m'agrada. Sembla tenir una escriptura que fa pensar, que arriba al fons de les coses. I sí: coincidisc amb Carme en que les fotos estan molt bé! :)\nAlfredRussel 16 de maig de 2017 a les 20:46\nMoltes gràcies, Vicent; les fotos són mèrit del paisatge, que ho posa fàcil. I quant a Chirbes, crec que t'agradarà: un escriptor excepcional, i uns llibres --els dos que esmente-- que a molts ens resulten, malauradament, massa pròxims... Salut i moltes gràcies!\nMari Català 6 de maig de 2017 a les 23:26\nQuè bonica la terra d'aigua i quines fotos tan meravelloses.\nAlfredRussel 16 de maig de 2017 a les 20:48\nMoltes gràcies, Mari :) Enguany, després de les pluges, el paisatge llueix d'una forma especial...


L'arquitecte va pensar en una ciutat, per somniar, per unir les famílies immigrants\nDes del 8 de gener i al llarg de la darrera setmana, els luctuosos atemptats terroristes de París han ocupat quantitat de pàgines als diaris, rellevant altres notícies i fets que també tenen la seva importància i continuen sent causa de morts d’innocents, com és el cas dels habitants de la conca del Donetsk d’Ucraïna, o els sirians morts en el seu propi país a causa de la guerra, o de fred i fam en els camps de refugiats.\nEl que uns humoristes fossin assassinats per unes caricatures, o uns jueus per les seves creences, ha encès la sang a totes les persones que defensen la llibertat en el sentit entès per les societats democràtiques de gairebé tot el món.\nNo obstant això, s’ha escrit i parlat molt sobre els efectes, els atemptats terroristes, i poc sobre les causes, fora de trobar com a causa única el jihadisme islàmic. Ara bé, possiblement hi ha altres causes no massa tractades i menys enteses.\nEm fixaré en un territori concret, que he estudiat, lligat a un dels terroristes assassins. Es tracta de Grigny, on vivia el de l’atac a l’hipermercat i l’assassinat d’una policia, encara que també podria escriure sobre Gennevilliers, a l’oest de París, gairebé encerclat per un dels meandres del Sena i on vivien els dos germans terroristes, un espai que excepte l’urbanisme té força semblances amb l’anterior.\nGrigny està a 23 km al sud de París, seguint el Sena en direcció al seu naixement, ben bé al sud de l’aeroport d’Orly. Grigny es va anar convertit d’un petit poble rural en una població industrial i obrera, com tota perifèria d’una gran metròpoli del segle XX.\nActualment ha assolit uns 30.000 habitants en una superfície força reduïda, cosa que es tradueix en una alta densitat d’uns 5.700 habitants per km.\nEl que caracteritza de fet Grigny, és que conté un dels grans conjunts urbanístics per la classe treballadora, que havia de ser una de les joies de la República en matèria social. De 1967 a 1971 s’hi va construir el complex residencial de La Grande Borne, amb 3.685 habitatges socials, sota el patrocini del govern i la direcció de l’arquitecte Émile Aillaud.\nAquesta gran barriada es construïa per donar habitatge de lloguer a preus assequibles a famílies immigrades que vivien en barraques a la perifèria de París i també per donar cabuda a les famílies que van treure de les seves llars del districte 13, per fer més bonic el París de la Rive Gauche, especialment en tot el sector on hi ha la Biblioteca Nacional.\nEl gran complex d’habitatges de La Grande Borne es va construir en un triangle rodejat de vies ràpides de circulació, l’autopista del Sol o de Lió a l’est, una carretera nacional al sud (la RN-445), i una via ràpida (la RD-310) a l’est. Dins aquest espai es va fer un urbanisme que volia ser alhora modern i utòpic, ja que Aillaud, d’acord amb les autoritats va concebre un conjunt diferenciat en set parts o barris interns, en els quals no podrien circular vehicles i els cotxes s’haurien d’aparcar en pàrquings perifèrics.\nEls edificis residencials es van fer en alçades moderades (5 pisos de màxim), rebutjant les grans torres. Es va tenir molt en compte les formes dels edificis i les façanes es van cobrir de gres i pasta de vidre, pintades de colors suaus.\nLa gespa i camins serpentejants uneixen els diferents conjunts, i es col·locaren conjunts escultòrics a les places. La superfície dels habitatges és variable, des de pisos d’una sola habitació, bany i cuina, fins a pisos pensats per a famílies nombroses de cinc i sis habitacions.\nL’arquitecte va pensar en una ciutat, per somniar, per unir les famílies immigrants originàries de diferents llocs, adequada per als infants. El complex es va dotar dels equipaments indispensables.\nDins el conjunt hi anaren a viure de cop unes 13.000 persones. La desindustrialització posterior va comportar l’atur, moltes famílies es desintegraren. Els joves de menys de 25 anys arribaven al 40% de la població i entre els de 15 a 29 anys, un 30% estava a l’atur.\nLa majoria dels joves tenen actualment un baix nivell d’estudis i els que tenen treball, aquest és de baixa qualificació i generalment temporal les petits boulots que en diuen. El barri va ser pres pel consum de drogues i per la petita delinqüència, motos i bicicletes feien malbé la gespa sense mirament.\nEls materials constructius es deterioraren ràpidament, sorgiren humitats. El 1982, 750 habitatges es declararen insalubres. Del 1983 al 1990, es va fer un pla de rehabilitació i del 2004 al 2008, un nou projecte de renovació urbana. Part dels habitatges es posaren a la venda.\nEl complex urbanístic va ser declarat zona urbana sensible, amb ajuts per intentar fer front als habitatges degradats, l’atur i la delinqüència. El 2009 hi hagué conflictes i el novembre passat agressions i incendis.\nEl jove Coulibaly, vivia de petits treballs, quan sorgien. Va tenir un treball temporal en una important fàbrica de begudes gasoses, però quan aquest es va acabar va anar al carrer.\nVa estar a la presó, situada també tocant al barri, per robatoris, i allà va ser captat per elements que predicaven una religió contrària a l’ordre establert, un ordre que, com que no tenia feina, no podia pas entendre. Creuen els lectors que han arribat fins aquí, que si hagués continuat tenint treball s’hauria convertit en un terrorista?\nAra els governs democràtics occidentals han notat que arribava una ona de por i preocupació i s’afanyen a elaborar plans integrals contra el terrorisme jihadista. Han pensat a elaborar un pla integral contra el vergonyós atur juvenil? Han pensat en nous plans d’ocupació i de serveis a la societat? Perquè una de les causes dels fets referits és molt probablement la manca de treball juntament amb una inadequada formació.


Ada Parellada té debilitat per... la carbassa - Gastroteca.cat\nAda Parellada té debilitat per... la carbassa\nInici>Notícies >Actualitat >Ada Parellada té debilitat per... la carbassa\nAutor: Jordi Soteras\nLa coneguda cuinera ens parla de les principals virtuts d’aquesta gran hortalissa.\nLa carbassa fa les delícies de la polifacètica Ada Parellada que, a banda de cuinar i regentar tres restaurants a Barcelona, entre els quals el Semproniana, encara té temps per col•laborar amb mitjans de comunicació, escriure llibres i organitzar tallers de cuina per a nens.\nI per què la carbassa?\nPer moltes raons. D’entrada perquè n’estem en temporada i ara n’hi ha en gran profusió; són enormes, l’hortalissa més gran de totes.\nD’aquí la frase que una cosa ha crescut com una carbassera?\nExacte. La carbassa té dues temporades, la d’estiu i la d’ara, finals de tardor.\nO sigui que el Halloween és una festa estacional.\nCompletament. I ara em dones peu a una altra raó per la meva tria. Saps com Tagore diu que no hem de plorar per la posta del sol…\n…perquè les llàgrimes ens impediran veure la Lluna.\nEm sembla que és les estrelles, però és igual, la idea és la mateixa. Doncs bé, amb el Halloween passa el mateix. No té cap sentit oposar-s’hi perquè ja està ben instal·lat entre nosaltres i queixar-nos no ens deixa adonar que gràcies a aquesta celebració hem redescobert la carbassa. En lloc de plorar perquè desapareixen les castanyeres, alegrem-nos perquè hem après a valorar la carbassa!\nCarbasses n’hem tingut sempre.\nÉs clar, eren menjar de pobre. Per què et penses que la fada li converteix una carbassa en carrossa a la Ventafocs? I els ratolins es converteixen en els patges per conduir la carrossa? Carbassa i ratolins era l’únic que tenia a casa la Ventafocs. Ara en canvi hi ha gent que pren crema de carbassa perquè els metges li han dit que és bona per la salut.\nA més d’humil, la carbassa té connotacions negatives: malament rai, quan te’n donen.\nSí però fixa-t’hi, l’amor i la mort, dues paraules que sonen tan igual però de significats tan diferents. L’amor, de quan et donen carbasses, i el culte a la mort per Halloween. El que ningú no fa servir és la paraula de tota la vida: carbassa rabequet.\nNo ho havia sentit mai; és la de color carbassa?\nSí, parlem de la que com a molt se’n posava un tros a l’escudella i encara gràcies.\nTemps enrere, confitada, se’n menjava per berenar: pa amb carbassa.\nNo, aquesta és l’altra, la de fer cabell d’àngel que els nens treuen de les ensaïmades perquè té un punt amarg. Passa com amb el codony, agrada més als pal·ladars adults. De gran és té bon record d’aquesta carbassa perquè en menjar-la se’ns activa la nostàlgia.\nAclarit doncs: ara estem recomanant la carbassa rabequet.\nÉs el nom popular. Un nom en desús.\nI a tu t’agrada.\nMolt. Potser no tant com la carxofa, també un dels meus aliments predilectes.\nQuè més podem fer, amb la carbassa?\nJo la prefereixo escalivada perquè no cal pelar-la: un cop cuita la carbassa es torna dòcil. Cal posar-la doncs amb pell i tot al forn, a 180 graus, 20 o 25 minuts, depenent de la mida; unes herbetes, una miqueta d’oli i ja està. Rostideta al forn, ens haurà caramelitzat una mica al mig. És una guarnició perfecta i un acompanyament boníssim.\nHo tens a la carta del Semproniana?\nNo, m’ho faig a casa: oi que m’has preguntat quina era la meva debilitat personal? Doncs carbassa escalivada al forn. També es pot embolicar amb paper de plata perquè no perdi gens de suc. I escolta, és tan senzill de cuinar que, qui reservi taula, si aprofita per encarregar-m’ho li ho faig i cap problema.


Joguines 5 anys | JOGUIBA\nPoques coses poden fer tan feliç a un nen com una joguina. En l'actualitat, les opcions són gairebé infinites. Hi ha joguines educatives, d'habilitats, sensorials, de construcció, de màgia, científics, de manualitats i un llarg etcètera. L'oferta és tan àmplia que, de vegades, decidir resulta complicat. Per això, a Joguiba ens hem proposat ajudar-te a escollir la joguina més adequada per al teu petit. A la nostra botiga online descobriràs centenars de propostes organitzades per categories i edats. Recorda que, per trobar el regal perfecte, hauràs de tenir en compte l'etapa de desenvolupament en què es troba el petit. Accedeix a la nostre web i consulta el nostre catàleg! Els articles i joguines de 5 anys: animeu-lo a jugar explorant el seu mÃ³n amb divertits jocs d'imitaciÃ³, ficciÃ³, imaginaciÃ³, creativitat i jocs esportius. 'El seu aprenentatge serÃ una evoluciÃ³ contÃnua que es farÃ visible dia a dia! T'oferim les millors joguines i productes pensats per potenciar el seu desenvolupament mitjanÃ§ant el joc.Les joguines no són només articles pensades per a la diversió del petit. És cert que representen un paper molt important a les seves vides perquè els mantenen entretinguts, però també ofereixen nombrosos avantatges en el desenvolupament d'habilitats. D'aquesta manera, els nens aprenen a relacionar-se amb l'entorn a través del joc. Per exemple, una joguina tan senzilla com una pilota té grans beneficis per als petits. D'una banda, els ajuda a millorar la seva funció motora mitjançant el moviment, però també activa els seus reflexos i afavoreix la sensibilitat tàctil.


Vidal Vidal - llista d'aparicions\nwww.masgames.pt Mantenimiento de ascensores en CervellÃ³\nVidal Vidal : Informació.\nEn els següents talls de veu apareix Vidal Vidal.\nCollboni: "Espero i aspiro que hi hagi majoria d'esquerres al consistori desprÃ©s de les eleccions" - 11/12/14\nEntrevista a Jaume Collboni, candidat del PSC a l'alcaldia de Barcelona i tertÃºlia amb Rosa MassaguÃ©, periodista, Judit Carrera, directora de Debats i DocumentaciÃ³ del CCCB i Vidal Vidal, escriptor. "L'oracle" Ã©s el punt de trobada on Xavier Graset asseu un convidat a fer tertÃºlia sobre l'actualitat en general, i sobre polÃtica en especial. Data : 2014-12-11\nRafael RibÃ³: "Catalunya Ã©s model de convivÃ¨ncia lingÃ¼Ãstica" - 30/04/14\nRafael RibÃ³, sÃndic de Greuges i tertÃºlia amb Rosa MassaguÃ©, periodista, Vidal Vidal, escriptor i Marta AlÃ²s, escriptora. "L'oracle" Ã©s el punt de trobada on Xavier Graset asseu un convidat a fer tertÃºlia sobre l'actualitat en general, i sobre polÃtica en especial. Data : 2014-04-30\nMontserrat Brau, directora general de Clickedu i la tertÃºlia amb Francesc Valls, sots director d'El PaÃs, Francesc DomÃ¨nech, periodista i Vidal Vidal, escriptor. "L'oracle" Ã©s el punt de trobada on Xavier Graset asseu un convidat a fer tertÃºlia sobre l'actualitat en general, i sobre polÃtica en especial. Data : 2014-02-28\n"L'oracle" rep Jordi Miralles, coordinador general d'Esquerra Unida i Alternativa, que farÃ tertÃºlia amb els periodistes Manel CuyÃ s i Rosa MassaguÃ©, i l'escriptor Vidal Vidal.. Amb Xavier Graset. Entre els contertulians habituals destaquen Enric HernÃ ndez, Manel CuyÃ s, Salvador Cot, Enric Juliana, Josep Carles Rius, Francesc Valls, LluÃs Bassets, Ramon Tremosa o Gemma Calvet. Data : 2011-10-17


L'occità marca el ritme - El Temps\nLa malmesa llengua occitana ha trobat en la música un espai viu i dinàmic, capaç de superar les barreres estrictament tradicionals. Hi ha folk i música tradicional però també rock, punk i experiments electroacústics. Els Lou Seriol, des d’un racó, dels Alps acaben de presentar nou disc, titulat precisament 'Occitan'\nLou Seriol | Oscar Bernelli\nLa cantautora aranesa Alidé Sans explicava fa uns mesos a EL TEMPS que hi havia un circuit de música occitana molt consolidat i potent, amb un panorama molt divers de gèneres i intèrprets que, malauradament, feien poques escales a l’Aran i menys encara a Catalunya, el País Valencià o les Illes. L’àmbit lingüístic català viu totalment d’esquena a un panorama musical molt ric i sovint centrat —com es veu per les seves reivindicacions i les seves cançons— en la cultura i les reivindicacions del sud dels Pirineus —i sobretot del Principat.\nEls Alps occitans\nParadoxalment, un dels territoris més fèrtils per a la producció musical italiana és un dels racons més petits de l’extensa Occitània —que s’estén des de les costes atlàntiques de la Gascunya fins a la Provença i, encara, una part dels Alps sota administració italiana. És d’aquesta àrea, coneguda com les Valls Occitanes (Valadas Occitanas en occità) que han sortit alguns dels grups que més animen el panorama musical en aquesta llengua.\nEl més conegut, i ja un clàssic entre els grups occitans, és Lou Dalfin, una formació de 1982 amb la voluntat expressa de renovar la música tradicional i que encara roda d’escenari en escenari. Amb un estil molt festiu i molta professionalitat en els intèrprets, Lou Dalfin porta 36 anys a la carretera i 1.300 concerts. El més recent va ser el passat 13 d’octubre al festival “Le vie dei Canti” de Gènova, el Festival de la Música i Cultura de la Tradició Oral de la capital, i el seu últim disc, Musica Endemica (2016), incloïa un èxit sobre el qual van enregistrar el seu primer vídeo: ‘Los taxis de Barcelona’.\nL’origen de Lou Dalfin es troba precisament a les Valls Occitanes —el que els italians anomenen Valls Piemonteses—, a la província de Cuneo, i concretament a la de Vall de Varacha (Varaita en italià), on el poble més gran no arriba als 3.000 habitants. Allà, el 1976, Sergio Berardo, un esperit rocker, es troba un instrument tradicional de la zona i comença una aventura que acabarà sis anys més tard amb la creació de Lou Dalfin. El grup, després d’arrencades i parèntesis, va trobar el seu estil entre el folk, el rock i l’ska, amb el que Berardo anomena ballo-canzone (ball-cançó), “cançons de ballar, balls d’escoltar”, una combinació que ha rebut el reconeixement del públic i la crítica. El 2004 Lou Dalfin va guanyar la Targa Tenco, el premi més prestigiós de la música italiana, en l’apartat de llengües minoritàries, amb el disc L’òste del diau.\nDes de les Valls Occitanes arriba una de les combinacions més fresques i roqueres de la nova música occitana. Lou Seriol, amb un punt punk i molta energia, és dels grups que omplen estadis i comparteixen escenaris amb grups amb molta tirada, com els Massilia Sound System, un grup de ska que canta en occità i en francès, amb tres cantants i un so més techno que els Lou Seriol.\nNascut a la Val d’Estura, una altra de les valls de la província italiana de Cuneo, Lou Seriol acumula 26 anys d’experiència i cinc discos. L’últim va eixir del forn el passat 19 d’octubre i es diu, precisament, Occitan. Tenen un directe potent, bona connexió amb el públic i lletres que sovint fan crítica social o reivindicació nacional. El cantant, Stefano Degioanni, un armari enèrgic i dinàmic, sovint puja a l’escenari amb símbols independentistes catalans.\nUn altre dels focus més dinàmics en la bullent escena occitana es troba Marsella. Rep l’herència d’un grup polifònic de molt èxit, Lo cor de la Plana, el virtuosisme dels quals els va portar a l’Olympia de París, el Carnegie Hall i la Royal Opera House de Londres. Alguns dels seus membres, com Denis Sampieri o Rodin Kaufmann, formen ara part del Fem Collectiu, una agrupació nascuda el 2014 que treballa per la “promoció i el desenvolupament de les expressions culturals” del territori, amb la voluntat d’“acompanyar els projectes d’experimentació, de creació artística i intel·lectual”. A banda d’artistes, associacions i persones a títol individual, Fem Collectiu treballa amb dos segells discogràfics Pantaís Recòrds i Drone Sweet Drone i l’associació marsellesa Misé babilha. N’hi ha projectes en occità i francès i també experimentació electroacústica. Entre aquests hi ha el nou grup de Sampieri i Kaufmann, amb dos músics més: Uéi!, que enguany ha editat Soleu d’argent (Pantaís Records, 2018) i que combina la polifonia a capella amb una música electrònica hereva del rock progressiu.\nDenis Sampieri, que també havia estat guitarrista en el grup Raspigou, va descobrir la cultura occitana tard, el 2001, i llavors s’hi va endinsar de ple: en va aprendre la llengua i va ingressar a Lo cor de la Plana.\nAquest no és un cas únic entre els músics occitans. Alguns, amb molta experiència a l’esquena, s’hi han incorporat tard però amb caràcter. És el cas de Rodolfo Brun, de Torí (Itàlia), però amb arrels a les Valls Occitanes. Fill d’una pianista i un musicòleg s’ha dedicat tota la vida a la música. El 2001 va conèixer diverses tribus nadiues de l’Amèrica Llatina i, en tornar a Itàlia per motius de salut, va decidir aprendre l’occità. Tres anys després, el 2011, editava un disc en aquesta llengua, a l’estil dels cantautors acústics: Perlas de Veire.\nDe Puègserguièr, al Llenguadoc (a prop de Narbona i Besiers), arriba una altra proposta festiva, trencadora i radical, que té l’ska com a llengua principal i l’occità i el francès com a vehicles d’expressió. Goulamas’k és ara un grup experimentat —el 2019 farà vint anys— que és una versió tavernària i dura d’Obrint Pas. Els de Goulamas’k saben integrar com pocs els instruments tradicionals en l’ska. L’últim disc d’aquests animals d’escenari és Resisténcia i una de les seves cançons més conegudes "Skatalunya".\nAl marge de la nova fornada de grups entre l’ska i el reggae, tant a la Provença com a les altres regions occitanes, queden alguns cantautors, entre els quals destaca per la veu, les lletres i l’originalitat de les composicions l’Arnaud Cance. Natural de Rodés (Avairon), aquest músic s’acosta a formes musicals tradicionals per capgirar-les i fer-les contemporànies, com un avantguardista amb els peus ficats en terra medieval.\nUn tercer focus musical de l’Occitània es troba a Gascunya, amb epicentre a Pau. Els protagonistes principals d’aquest fenomen són els membres del grup Artús (abans conegut com Familha Artús) i conciliadors del rock progressiu amb diversos instruments tradicionals i l’electroacústica. Aquesta barreja dona a la seva música un aire medieval —sovint fosc i inquietant— i tanmateix enèrgic i contemporani. Ells en diuen “música radical gascona” i d’altres el bategen com a nou rock ètnic.\nEn qualsevol cas el grup format pels tres germans Boudin (Roman, Matèu i Tomàs) i el bateria Pairbon porta acumulats 17 anys de formació, ha publicat quatre discs —Òmi (2003), Òrb (2007), Drac (2010) i Artús (2013)— i ha esdevingut el centre d’un seguit de projectes satèl·lits que produeix el segell Hart Brut, una companyia creada el 2012 per promoure i difondre els projectes artístics, culturals i pedagògics dels membres d’Artús. Molts dels seus autors, per tant, tenen un so més o menys tan experimental com la família Artús i gairebé sempre “electroacústic”.\nAl caliu de Hart Brut han nascut, per exemple, tres projectes d’un dels germans, en Romain Boudain. Un és 1 Primate, la nova proposta d’aquest membre d’Artús, que aquí experimenta amb un instrument de la seva invenció, el Torrom Borrom, una mena de roda electroacústica de pales i una guitarra elèctrica. En solitari, Romain és autor d’un àlbum inquietant i oníric Bestiari. I el mateix Romain Boudain forma part d’un altre projecte, més proper a la world music i un pèl menys fosc, anomenat Feiz Noz Moc’h. El primer disc portava el nom del grup i aquest 2018 acaba de presentar un nou àlbum titulat Atau Atav. Aquesta formació explora també la combinació de la tradició occitana amb música escocesa i celta.\nEl segell dels Artús produeix també l’últim disc d’un grup molt més vitalista i serè, Cocanha: un grup de tres dones amb complicades composicions polifòniques i una instrumentació tradicional molt sòbria i innovadora basada exclusivament en la percussió. Les veus ocupen sempre el primer pla de la música de Cocanha mentre les percussions les acompanyen discretament. Les Cocanha, que tenen la seva residència oficial a Tolosa de Llenguadoc, són el grup occità que últimament més ha visitat Catalunya. A banda dels aranesos Alidé i Pauline Courtial: van actuar el 6 d’octubre a la Fira Mediterrània de Manresa i actuaran al Festival Periferia d’Osca (Aragó) el proper 27 d’octubre.\nAmb Hart Brut, precisament, Cocanha va enregistrar l’any passa I és?, una deliciosa mostra de l’occità més dolç i proper. Imprescindible per als amants dels cors i les polifonies.\nL’aranesa Alidé Sans i el tolosà Paulin Courtial formen un duo que té l’avantatge de tenir un peu a Catalunya i un a Occitània. Després de la presentació del seu últim disc, a finals de març, al Festival Pyrenades de Salardú (l’únic a l’Aran), el duo ha fet 14 concerts a Catalunya, dos al País Valencià, dos a les Illes i 17 a Occitània, una equilibrada combinació d’actuacions al nord i sud dels Pirineus. A finals de juny, el duo també va anar a presentar el seu estil íntim i vitalista a l’Smithsonian Folklife Festival (Washington D.C.), on Catalunya era el país convidat.\nLa proposta de Sans triomfa amb unes lletres treballades, arrelades a la natura i la senzillesa, i les excel·lències de la guitarra de Courtial, acústica i propera. L’últim àlbum d’Alidé demostra que l’aranesa va més enllà del terreny dels cantautors, connecta amb la world music i gaudeix d’una llibertat creativa envejable.\nL’altra part del duo, Paulin Courtial també forma part d’una de les novetats elèctriques més contundents de l’últim exercici. Courtial X Kogane és una aposta pel power rock, amb una formació superbàsica de guitarra, bateria i dues veus —prou i de sobres per una oferta amb poques concessions. Però que demana a crits que l’escoltin.\nCom tota la música occitana del moment. •\nCocanha i Courtial X Kogane


La Torre Urquinaona és una obra racionalista de Barcelona inclosa a lInventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Edifici projectat per larquitecte Antoni Bonet Castellana i Benito Miró entre 1968 i 1970. Bonet va ser membre de jove del GA ...\nConjunt que ocupa tota una illa en el districte 6, Gràcia. Fou una gran masia típica, si bé a causa dels usos donats, avui està molt reformada. La façana principal és llisa, amb moltes balconades i finestres. En un dels laterals hi ha una galeria ...\nCasa Comas dArgemir\nLa Casa Comas dArgemir és un edifici modernista, obra de larquitecte Josep Vilaseca i Casanovas, situat a lavinguda de la República Argentina, 92, al barri de Vallcarca i els Penitents del districte de Gràcia de Barcelona. És una obra protegida c ...\nLa Casa Gustà és un edifici modernista realitzat per Jaume Gustà i Bondia el 1910 al barri de Gràcia. Està catalogada com a bé cultural dinterès local del municipi de Barcelona.\nEdifici Roca Barallat\nLEdifici Roca Barallat semplaça en una cantonada al districte de Gràcia, la intersecció entre la Via Augusta i la plaça Narcís Oller. Es tracta dun edifici entre mitgeres en una parcel la de planta pràcticament rectangular, consistent en baixos c ...\nLa finca Sansalvador es troba entre el carrer de Pineda i el passeig de la Mare de Déu del Coll, al barri del Coll, Barcelona. Es tracta duna obra modernista de Josep Maria Jujol, construïda entre 1909 i 1910. Actualment és seu del Taller dHistòr ...\nMasia Can Trilla\nMasia Can Trilla és una antiga masia de Gràcia protegida com a bé cultural dinterès local., situada al número 177 del carrer Gran de Gràcia, a Barcelona.\nLa sala de les Cent Columnes o sala hipòstila és una mena de gran porxo de vuitanta-sis columnes que sosté la gran plaça del Parc Güell que havia estat pensada per al mercat duna ciutat residencial que mai es va arribar a completar ni inaugurar. ...\nTorre de Sant Jordi (Barcelona)\nLa Torre Sant Jordi està ubicada a lilla del districte de Gràcia, delimitada pels carrers de Sant Eudald, Balears, Rubens i lavinguda de la Mare de Déu del Coll. És una casa unifamiliar modernista amb jardí. La finca disposa duna única façana que ...\nLa Torre Marsans està ubicada a lilla del districte de Gràcia delimitada pel passeig de Mare de Déu del Coll, el carrer Castellterçol i el passatge Tona. La finca afronta al Passeig Mare de Déu del Coll on té laccés principal. És una torre aïllad ...\nCa lAndal (Barcelona)\nCasa de planta baixa arrenglerada amb altres edificacions. Portal darc de mig punt i balcó central. la resta de la façana hi ha quatre finestrals i un rellotge de sol. Davant de la casa hi ha un pati daccés, clos per una tanca i una porta de ferr ...\nSituada al districte dHorta-Guinardó, la banda del Carmel. És un edifici de tres plantes, amb galeria porxada lateral. És bastida en un pendent sobre la riera dAlarcón, per on ha de passar la perllongació del carrer Lisboa. la primera meitat del ...\nCan Gras (Barcelona)\nSituada al nucli antic dHorta de la que fou plaça Major, avui de Santes Creus, que segueix la línia del carrer Tajo. Era de planta basilical, amb un pis i golfes. La teulada central era de quatre vessants i dues de laterals. Actualment es veu mol ...\nCan Querol (Barcelona)\nUbicada al districte dHorta-Guinardó, Can Querol es troba la cantonada occidental de lilla de cases delimitada pel Passeig de Maragall i els carrers de Sant Alexandre, del Duero i de Petrarca. Es tracta dun edifici originàriament aïllat que en la ...\nSituat al districte Horta-Guinardó, al sector de Les Roquetes, ledifici és de grans proporcions, amb galeries porxades a banda i banda del primer pis. Té planta baixa, dos pisos i golfes. A les galeries shi ha afegit una altra planta de tipus mod ...\nCan Sitjar (Barcelona)\nSituat al districte Horta-Guinardó, es tracta dun gran edifici de planta baixa, pis i golfes, molt modificat al decurs dels anys. De la seva antiga estructura conserva les llindes de pedra dels finestrals, dun balcó i dun portal adovellat. La faç ...\nLa Casa Bech és un edifici situat al Barri del Carmel de Barcelona. Es tracta duna majestuosa casa que, malgrat que té la teulada esfondrada i els seus jardins són plens de vegetació, es veu des de molts indrets de lentorn. És al carrer de la Gra ...\nSituada en una zona urbanitzada, amb motiu de la construcció dels accessos al segon cinturó des del túnel de la Rovira, és una casa típica de les que bastien les classes benestants de Barcelona com a lloc destiueig proper la ciutat. Consta de pla ...\nLa Casa de les Altures és un edifici destil neomudèjar situat al Baix Guinardó que es va construir el 1890 per encàrrec del director general dAigües de Barcelona. Sanomena Casa de les Altures perquè al costat hi havia els motors delevació daigua ...\nLa Casa Fullà és un edifici situat al carrer Gènova 27, cantonada amb Brussel les dins del barri del Guinardó a Barcelona. És obra dels arquitectes Lluís Clotet i Òscar Tusquets i fou construïda entre els anys 1967 i 1971. Ledifici es troba en un ...\nLa casa Giol és un habitatge aïllat la cantonada del passeig de la Font den Fargas amb el Passeig Maragall. Està formada per diferents cossos amb coberta a quatre vessants. Tota la casa està arrebossada i pintada de blanc excepte el sòcol, de par ...\nCasa Joaquim Puig i Grau\nLa Casa Joaquim Puig i Grau és una obra eclèctica de Barcelona protegida com a Bé Cultural dInterès Local. La casa Joaquim Puig i Grau es troba en el carrer del Vent, molt a prop de la biblioteca dHorta Can Mariner. És un edifici entre mitgeres q ...\nLa Cooperativa de Periodistes es va acollir la llei de les Casas Baratas de 1911 i van fer un projecte per construir 70 xalets entre els sectors de la Salut a Gràcia, de Fargues i de la Mulassa. El salari que es fixava per poder-se acollir la lle ...\nFinca Conventual annexa a la Granja Vella de Martí Codolar\nConjunt dedificacions annexes la finca de la Granja Vella, format per diferents construccions asimètriques, dominant les línies modernes. Sobresurt un gran casal en forma de mas tradicional i daltres construccions de tendències conventuals. Les d ...\nMartí-Codolar o la Granja Vella és una finca residencial i agrícola del districte Horta-Guinardó de Barcelona. Està protegida com a bé cultural dinterès local.\nLes Casetes Blanques (Montbau)\nLes Casetes Blanques és un conjunt de 58 cases unifamiliars, al carrer de la Ceràmica de Barcelona, la part alta del barri de Montbau, esglaonades, adaptant-se al considerable pendent de la muntanya. Es tracta duna tipologia atípica, a cavall ent ...\nEl Castell de Mascaró fou un edifici que Francesc Mascaró i Gauran va construir a finals del segle xix al barri del Guinardó, a Barcelona. Mascaró va comprar a finals del segle xix àmplies extensions de terreny al Guinardó. Després de la guerra c ...\nDes de mitjans dels anys vint del segle passat, els veïns del Guinardó lluitaren per tenir un mercat més a prop. Lajuntament comprà el 1931 els terrenys del passatge Llívia, però no sedifica lequipament fins més tard. Durant anys, al solar hi hav ...\nEl Recinte de les llars Mundet és un espai emplaçat als voltants de la serra de Collserola on es troben el campus universitari de la Universitat de Barcelona i diversos serveis educatius i socials de la Diputació de Barcelona. El Recinte Mundet é ...\nTorre Antoni Garau Simonet\nAquesta torre es troba al carrer Montserrat de Casanovas; per un costat està adossada la casa veïna mentre que la resta de limmoble sobre al jardí. És de planta rectangular però està formada per diferents volums que van des de només planta baixa ...\nLa Torre del Suro és una torre construïda al barri del Guinardó de Barcelona durant la primera dècada del segle xx, destil modernista. Sen desconeix lorigen del nom. Lany 1948 la seva propietària, Àngels Roca, la va donar als Germans Camils, que ...\nLa Torre Jussana és un edifici destil neoclàssic datat del 1825 i construït, sobre una construcció anterior, segons consigna Bernat Bransí lany 1789 com una "masia deshabitada i molt antiga". Ja al segle xx es té constància de lús de la Torre Jus ...\nLa Torre Maria és una casa que forma part del grup conegut com a Cases dels Periodistes del barri de la Font den Fargues. És una de les vuit torres dels periodistes del grup de la Font de la Mulassa, al carrer Marqués de Foronda, 18, on hi va viu ...\nEdifici de planta quadrada, actualment entre mitgeres, que formava part de lantic Mas Enrich, en la finca de Can Fontaner. Construcció de tàpia amb cantonades de totxo. Porta dentrada darc dovellat i dues finestres gòtiques una delles tapada per ...\nVista Alegre (Barcelona)\nEdifici de grans dimensions, de planta quadrada i façanes laterals asimètriques. Consta de planta baixa i dos pisos. Ha estat molt modificada i ampliada a partir dels seus orígens per tal dadaptar-la a les seves funcions actuals. la façana princi ...\nCa lArtés (Barcelona)\nÉs catalogada com a masia tot i que actualment està arrenglerada en un carrer. De planta rectangular, amb planta baixa i un pis i coberta a dues vessants. La façana és de carreus de pedra amb tres finestres, una de les quals és gòtica. El portal ...\nÉs una casa situada a prop de la plaça Virrei Amat i de lantiga església de Santa Eulàlia de Vilapicina. Ledifici està bastit a quatre vents, amb façana principal al passeig de Fabra i Puig. La façana està esgrafiada i amb porta principal darc de ...\nCan Carreras (Barcelona)\nSituada al districte de Nou Barris, al sector del Turó de la Peira. Edifici de planta baixa, un pis i golfes. La façana principal es veu modificada però la part posterior conserva encara laspecte abacial. Algunes de les antigues finestres han est ...\nCan Valent (Barcelona)\nMasia de planta basilical amb lala esquerra més gran que la dreta, teulats a quatre vessants i paraments que han perdut lestuc. Hi ha tres balcons i finestrals la façana principal. En un dels laterals i la part baixa hi ha una galeria corredissa. ...\nCan Verdaguer (Barcelona)\nÉs una masia de planta basilical amb cobertes a quatre vessants, portal daccés dovellat i diverses finestres, tant al primer pis com a les golfes. Té cossos annexes laterals per a guardar els carruatges i altres objectes agrícoles. Al damunt del ...\nCasa de lAigua\nLa Casa de lAigua és una edificació de tipus industrial que existeix al barri de la Trinitat Nova al districte de Nou Barris, Barcelona. Va funcionar com a planta de tractament de laigua que es subministrava la ciutat de Barcelona fins a 1989, qu ...\nEl Casal de Barri de Prosperitat és un equipament sòciocultural del barri de La Prosperitat al districte de Nou Barris i va néixer el 1988, fruit de la lluita del moviment associatiu del barri.\nEl Casal de Joves de Prosperitat és un equipament sòciocultural, que va néixer fa el 1988, al barri de La Prosperitat. Durant aquests anys, el Casal ha desenvolupat un gran volum de propostes socials i sobretot musicals. Des del curs 2015 Forma p ...\nLa Torre del Baró o Castell de Torre Baró és un edifici protegit com a bé cultural dinterès local que saixeca sobre un dels turons més orientals de la carena de Collserola que dóna al pla de Barcelona. Ha esdevingut la imatge més representativa d ...\nEn els terrenys daquesta finca es bastiren blocs dhabitatges amb motiu del congrés Eucarístic de lany 1952. Actualment es troba envoltada de jardí i duna petita horta. Un reixat separa la finca dels carrers veïns. Adossada la casa hi ha una capel ...\nCan Guardiola (Barcelona)\nCan Guardiola semplaça al barri de Sant Andreu, al xamfrà dels carrers Cuba i Rambla Fabra i Puig. És una casa unifamiliar entremitgeres que consta de planta baixa, dos pisos i golfes amb teulada a dues aigües. la part posterior hi ha un petit ja ...\nEl grup dhabitatges Can Mazantini està ubicat al carrer Coroleu cantonada amb el carrer Concepció Arenal. Es tracta de 3 cases entremitgeres que consten de planta baixa, dos pisos i terrat. Les 3 cases segueixen el mateix esquema compositiu. la p ...\nCasa Vidal (Barcelona)\nLa Casa Vidal semplaça al xamfrà del carrer Gran de Sant Andreu amb el carrer Pons i Gallarza, davant de la plaça del Comerç. Consta de planta baixa, quatre pisos, golfes i terrat. la planta baixa sobren una sèrie de grans obertures darc rebaixat ...\nLes Carasses és una antiga masia neoclàssica del districte de Sant Andreu de Barcelona protegida com a bé cultural dinterès local. Actualment acull lEscola Municipal Ignasi Iglesias.\nEls seus orígens, com daltres mercats barcelonins, es remunten a mitjans del segle xix, època en què es va regularitzar la venda ambulant a Barcelona a través de la construcció de mercats coberts. Es va construir lany 1914 i encara conserva lenca ...\nEdifici dhabitatges al carrer de Sant ..\nHabitatge plurifamiliar al carrer Mar ..


L'ICS tanca els seus comptes del 2014 amb un dèficit de 24,7 milions d'euros\nPublicat 06/08/2015 18:06:34CET\nL'Institut Català de la Salut (ICS) ha tancat els seus comptes de l'any passat amb un dèficit de 24,7 milions d'euros respecte dels 2.536 milions pressupostats, segons reflecteix la seva 'Memòria 2014' publicada aquest dijous.\nAquest dèficit no té en compte els prop de set milions d'euros extraordinaris que s'han destinat a sufragar els nous tractaments contra l'hepatitis C, per la qual cosa el diferencial entre el pressupostat i el gastat encara és més.\nFonts de l'ens han explicat a Europa Press que s'ha fet un "esforç" per reduir el dèficit en relació amb el del 2013, quan es van acumular 35,5 milions d'euros en negatiu.\nLa 'Memòria 2014' constata que el 97% dels ingressos de l'ICS provenen del Servei Català de la Salut (CatSalut) i la resta sobretot de la facturació a tercers --pacients no assegurats i accidents de trànsit i laborals--, mentre que en l'apartat de despeses la principal partida és per als sous dels professionals, seguida de les despeses corrents.\n"Malgrat l'estabilitat pressupostària de les despeses --que s'han mantingut similars als del 2013--, s'han posat en marxa una sèrie d'accions mitjançant una gestió més eficient dels recursos", com plans especials per reduir les llistes d'espera, un pla de xoc de cirurgia cardíaca (7,5 milions) i l'assumpció dels serveis penitenciaris, fet que ha implicat la incorporació a l'ICS de 280 professionals de presons.\nTambé s'han obert centres d'atenció primària (CAP) i s'ha incrementat en 6,73 milions d'euros la despesa en farmàcia, sobretot l'hospitalària de dispensació ambulatòria.\nMENYS LLISTA D'ESPERA\nL'exercici 2014 destaca també per l'increment de l'activitat quirúrgica complexa en un 4,1% --especialment la cardíaca-- i la reducció en un 34,2% de la llista d'espera quirúrgica dels 14 procediments que seguien en garantia l'any passat.\nAmb l'objectiu de "fomentar el terciarisme i la coordinació entre els vuit hospitals de l'organització", durant l'any 2014 també s'han impulsat nous programes corporatius, liderats per clínics experts, per posar en comú aspectes relacionats amb l'assistència, la investigació i la docència d'una àrea d'especialització determinada, com l'hepatitis i el VIH.\nAltres projectes estratègics rellevants han estat la culminació de la integració dels tres laboratoris clínics de l'ICS a Barcelona --Vall d'Hebron, Manso i Bon Pastor--, l'abordatge integral i integrador de l'atenció als pacients fràgils i amb malalties cròniques, i la revisió dels circuits d'atenció urgent.\nAmb una plantilla de 38.000 persones, l'ICS és l'empresa pública sanitària més gran de Catalunya, que cada dia atén més de 78.000 visites de medicina familiar, 14.800 de pediatria, 50.000 d'infermeria, 4.000 d'odontologia, 1.400 de treball social, 6.100 d'atenció continuada i 520 de pal·liatius.\nEl 56% dels pacients que atén l'ICS a través dels CAP són crònics, un col·lectiu que consumeix el 80% de la despesa farmacèutica amb inversions d'entre 389 i 1.111 euros a l'any per cadascun d'ells.\nEn relació amb la vacunació, la 'Memòria 2014' revela que un 8% dels nens catalans no compleixen el calendari sistemàtic de vacunes, un 1,2% més que a l'any anterior.


El ple posarà avui sobre la taula canvis en diverses ordenances i taxes | Ràdio Cubelles\nEl ple posarà avui sobre la taula canvis en diverses ordenances i taxes\nTambé es presentarà una modificació pressupostària que incorpora 1.700.000 € del romanent de tresoreria per actuacions principalment a la via pública. Les modificacions afectaran a l’impost de vehicles, la taxa de clavegueram, la de parades i ocupació de via pública o la del transport públic de viatgers\nEntrevista al regidor d'Hisenda Raül Mudarra (cliqueu sobre l'enllaç)\nEl ple posarà avui sobre la taula canvis en diverses ordenances i taxes. Les modificacions afectaran l’impost de vehicles, la taxa de clavegueram, la de parades i ocupació de via pública o la del transport públic de viatgers. També es presentarà una modificació pressupostària que incorpora 1.700.000 € del romanent de tresoreria per actuacions principalment a la via pública. En aquest sentit, es finançaran reformes en carrers de Mas Trader I i de l'avinguda dels Països Catalans.\nUna de les modificacions que més es notarà en alguns casos és la que afecta a l’impost de vehicles. L’Ajuntament de Cubelles ha estat bonificant completament, al 100%, els vehicles històrics i els vehicles de més de 25 anys. Ara l’Ajuntament admet que les bonificacions han d’estar lligades a les emissions i la contaminació dels vehicles i aquesta bonificació desapareixerà si s’aprova en el ple d’avui tal com ha explicat el regidor d’Hisenda, Raül Mudarra.\nPer la qual cosa, si s’aprova la modificació, a partir de l’any que ve els vehicles històrics i els de més de 25 anys, que fins ara no pagaven l’impost de vehicles, passaran a pagar-lo completament.\nD’altra banda, el govern també proposa adaptar els preus de l’autobús municipal per afegir les famílies nombroses a les beneficiàries del tiquet rebaixat. De manera que tant els pensionistes, els joves d’entre 4 i 16 anys, com els aturats i les famílies nombroses pagaran 70 cèntims pel bitllet senzill. La resta seguiran amb el preu d’un euro amb quinze cèntims i l’opció de l’abonament de 10 viatges per euros amb 90 cèntims, que ara passa a tenir una validesa permanent, sense caducitat. A més també s’ha inclòs que els menors de 4 anys no hauran de pagar bitllet. Entre les modificacions en taxes i ordenances, el govern també ha decidit proposar la supressió d’un punt de l’ordenança de parades on es rebaixava el preu a pagar en els casos dels pagesos empadronats a Cubelles. Raül Mudarra regidor d’Hisenda.\nA més a més, en el ple d’avui el govern també proposarà la inclusió de l’Ajuntament Cubelles en l’associació de la Xarxa de Calls, una entitat que vol difondre el passat jueu de Catalunya.\nA l’ordre del dia del ple no hi ha constància de cap moció per part de l’oposició.\nA la carta (Ple Municipal)


Més música amb denominació d’origen, al tercer «Born de Cançons» Més música amb denominació d’origen, al tercer «Born de Cançons» – VadeVi\nMés música amb denominació d’origen, al tercer «Born de Cançons»\nRedacció 27 de Gener de 2017 9:00\nAixí es presenta la tercera edició del “Born de Cançons“, un cicle organitzat i produït per El Born CCM en el qual s’hi combina la música i el vi. La propera edició està a punt d’obrir portes i oferirà un complet programa entre els mesos de febrer a juny d’aquest any. En total, s’oferirà una vintena de concerts –sota la direcció artística del Grup Enderrock i el Taller de Músics-, combinats amb vins de les diverses DO de Catalunya, gràcies en aquest cas a la col·laboració d’Emovins i l’INCAVI.\nEnguany, el cicle donarà el protagonisme i visibilitat a veus femenines, solistes o líders de grups que tenen certa trajectòria sobre els escenaris. Veus femenines que trobaran el complement idoni amb vins que surten de projectes liderats també per dones. I és que segons explica al Vadevi.cat Sol Roig, responsable d’Emovins, en cada edició es busca connexió entre el vi i el grup, generant així “una unió de territori” i reforçant a més a més, la difusió i apropament de la cultura del vi a persones de diversos àmbits.\nDesprés de les dues primeres edicions, el balanç que en fan és molt positiu ja que s’ha aconseguit el 90% d’ocupació en cada concert. Concerts als quals es pot assistir a preus molt populars: 10€ per sessió, que es redueixen a 6€ si les entrades es compren de forma anticipada. Alguns d’ells, per cert, són gratuïts.\n21 d’abril Gener + Las Reinas Magas DO Terra Alta\n28 d’abril Joan Chamorro: La Màgia de la Veu & Jazz Ensemble DO Montsant\nTots els concerts tindran lloc a les 20h a la Sala Moragues de El Born Centre Cultural. Més informació i reserva d’entrades aquí.


Civiciti - Funcions - Civiciti\nQuè és el canal de novetats?\nEl canal de novetats és una finestra a la seva ciutat. S’hi poden veure una sèrie de targetes, creades pels seus conciutadans o per la seva ciutat. Hi pot dir la seva creant la seva targeta, o pot filtrar les targetes pel tema (activitats, política local, medi ambient, etc.) o per tipus de targeta (sol·licitud, esdeveniment, assumpte, etc.).\nCada element del contingut es mostra com una targeta. Hi ha set tipus de targetes:\nFent clic a una targeta se’n pot veure el contingut, excepte en el cas dels enllaços (s’accedeix a la vista de la targeta per mitjà dels comentaris).\nEl menú de l’esquerra permet filtrar les targetes per tipus. Si, per exemple, només vols veure les targetes d’enquestes, selecciones aquesta opció del menú. Cada targeta està associada al tema de què tracta. També es poden filtrar les targetes pel tema. Pot crear una targeta des de l’editor en versió completa o reduïda. Per accedir a l’editor complet cal fer-ho des de la versió reduïda en la part superior del canal de novetats.\nPuc editar o esborrar una targeta?\nSí, pot esborrar o editar una targeta que hagi publicat quan vulgui. Per esborrar o editar la targeta, faci clic a la icona de configuració de la targeta. El símbol és una rodeta que apareix a la part dreta de la targeta quan hi acostes el ratolí. Es desplegaran les opcions d’esborrar i editar perquè triï la que vulgui.\nSi vol esborrar una targeta o un comentari d’un ciutadà, llegeix l’apartat Moderació\nQuè és la versió reduïda de l’editor?\nAmb la versió reduïda de l’editor pot publicar amb rapidesa un assumpte nou, crear una nova petició o engegar una nova enquesta. És una manera ràpida de crear una targeta nova i compartir-la amb la teva comunitat.\nQuan cliqui una de les tres opcions de la vista reduïda, s’obre la versió completa de l’editor.\nQuè és l’editor?\nL’editor ofereix una varietat més gran de publicacions. Pot triar el tipus de targeta que vol crear (esdeveniment, enquesta, sol·licitud, etc.) entre les opcions que apareixen a la part superior.\nPublicar un element nou a Civiciti és ràpid i fàcil. L’editor permet triar d’entre una àmplia varietat de targetes, entre d’altres, sol·licituds, esdeveniments i enquestes.\nQuè és un assumpte?\nQuan vol compartir un missatge amb els usuaris de Civiciti per contribuir a sensibilitzar sobre alguna qüestió, creen un assumpte. Pot ser un problema al qual cal parar atenció, un recordatori d’algun esdeveniment important a la ciutat, novetats del seu barri o ciutat que vol compartir, o alguna qüestió que les preocupa. Crear un assumpte suscita el debat amb altres usuaris que hi poden fer comentaris i aportar solucions. A partir d’un assumpte es pot arribar a altres funcions de Civiciti, com pot ser una sol·licitud o una enquesta.\nCom es crea un assumpte?\nPer crear un assumpte, faci clic a l’opció Assumpte en la versió reduïda de l’editor, a la pàgina inicial de Civiciti. S’obrirà la versió completa de l’editor, amb totes les opcions de publicació. Per publicar un assumpte s’hasd’escriure el títol, la descripció i el tema amb el qual està relacionat.\nA més, es pot incloure una fotografia, un vídeo o una enquesta que hi estiguin relacionats. També pot indicar una ubicació o bé introduint l’adreça o bé fent clic al mapa. Per acabar, faci clic a Publica i la seva targeta es farà visible.\nCom es crea un esdeveniment?\nPer crear un esdeveniment, faci clic a l’opció Assumpte de la versió reduïda de l’editor, en la pàgina inicial de Civiciti. S’obrirà la versió completa de l’editor, amb totes les opcions de publicació. Per publicar un esdeveniment s’ha d’escriure el títol, la descripció i el tema amb el qual està relacionat.\nPer tal que tothom hi pugui assistir, és important que no s’oblidi d’incloure-hi l’hora i la data, a més de la durada de l’esdeveniment. Si no s’indiquen data i hora, seran, per defecte, la data i l’hora actuals.\nA més, hi pot incloure una fotografia, un vídeo o una enquesta que hi estiguin relacionats. La indicació sobre la ubicació és fonamental en el cas dels esdeveniments. Pots mostrar-la al mapa, a la part inferior de la targeta, introduint l’adreça o fent clic al mapa.\nPer acabar, faci clic a Publica i la seva targeta es farà visible.\nPer crear un enllaç, cliqui a l’opció Assumpte de la versió reduïda de l’editor, en la pàgina inicial de Civiciti. S’obrirà la versió completa de l’editor, amb totes les opcions de publicació. Cliqui l’opció Enllaç. Copiï i enganxi l’enllaç i triï un tema.\nCom puc fer servir el mapa en una targeta nova?\nQuan creï una targeta nova en la pantalla de l’editor, pot concretar-ne la ubicació. Per exemple, potser vol publicar una targeta per alertar que hi ha un fanal trencat al carrer. Amb el mapa, pot indicar exactament on està situat. Això ajuda altres usuaris de Civiciti, que en poden veure la ubicació.\nPuc afegir documents en format Power Point o PDF?\nAra per ara Civiciti no permet afegir documents en Power Point o PDF. Ara bé, si aquests documents estan disponibles en línia, en pots incloure un enllaç en la plataforma de manera que altres usuaris hi puguin accedir fàcilment.


El programa del Master in Global Entrepreneurial Management es desenvolupa de manera conjunta, a través d'una combinació única entre IQS School of Management, Loyola Marymount University i Fu Jen Catholic University. Aquestes institucions formen part d'aproximadament el 12% de les millors escoles de negocis que han estat acreditades a través de AACSB (The Association to Advance Collegiate Schools of Business).\nAquest màster segueix un programa totalment innovador, reclurant estudiants procedents de països tan diversos com Espanya, Irlanda, Rússia, la Xina, Filipines, Mèxic, Líban, etc. Tots ells tindran l'oportunitat de viure una experiència única, aprenent en tres ciutats tan diferents com Barcelona, Taipei i Los Angeles.\nD'altra banda, la metodologia del màster consisteix a desenvolupar gran quantitat de casos i projectes que hauràs de realitzar en alguns casos de manera individual, i en uns altres formant part d'un equip. Si et matricules en aquest màster, durant el programa del mateix hauràs de desenvolupar també una sèrie de Projectes de Consultoria (Consulting Projects), en col·laboració amb empreses pertanyents a mercats globals.\nUna vegada que finalitzis el curs, obtindràs la titulació oficial de Màster de les tres institucions. El màster té una durada de 12 mesos intensius i requereix plena dedicació.\nEl pla d'estudis del Master in Global Entrepreneurial Management s'estructura en tres mòduls seqüencials al llarg de les tres localitzacions geogràfiques. Cada mòdul consta de quatre matèries, a més dels projectes de consultoria i el treball de final de Màster, en forma de pla de negocis o “business plan”.\nEl MGEM es desenvolupa en tres universitats, en tres continents diferents, així estaràs un quatrimestre a cada país:\nDe setembre a desembre a Barcelona\nDe gener a abril a Taipei (Taiwan)\nDe maig a agost a Los Angeles (USA)\nCONSULTA PLA D'ESTUDIS\nLes assignatures que formen part del programa són:\nINNOVATION IN A GLOBAL MARKETPLACE ECTS\nGlobal environment and business trends 3,5\nTechnology Appreciation and Intellectual Property Management 3,5\nCross-Cultural Management and Ethical Business Practice 3,5\nCommon Ground in Corporate Valuation and Accounting 3,5\n* Consulting Projects 3\nCORPORATE OPERATIONS AND FINANCE IN A GLOBAL CONTEXT ECTS\nOperations Management and Supply Chain Management with a Global Perspective 3,5\nCorporate Finance with a Global Perspective 3,5\nInnovation Technology Management 3,5\nEntry Barriers and Strategic Alliance 3,5\nMARKETING AND ORGANIZATIONAL BEHAVIOUR IN A GLOBAL CONTEXT ECTS\nCross-Cultural Marketing & Integrated Marketing Communications 3,5\nBusiness Analytics in the Global Context 3,5\nSocial Entrepreneurship 3,5\nVenture Capital, Corporate Entrepreneurship and Micro Finance 3,5


Episodi de pluja extensa i abundant a tot Catalunya - Teleponent\nInici El Temps Episodi de pluja extensa i abundant a tot Catalunya\nEpisodi de pluja extensa i abundant a tot Catalunya\nLa predicció indica un augment de l’extensió i intensitat de la precipitació, sobretot a partir de migdia\nImatge de satèl·lit (Airmass). En blau isohipses (500 hPa) i en negre isòbares\nUna nova pertorbació afecta des d’aquest matí diferents punts de Catalunya. Fins al migdia d’avui ja ha plogut a molts punts del territori, amb quantitats enregistrades de més de 60 mm al Pirineu occidental, com és el cas d’Espot (Pallars Sobirà), amb 62.9 mm. La nevada a les cotes altes del Pirineu ha estat abundant, i s’han acumulat localment més de 40 cm de neu nova per sobre dels 2500 metres.\nLa combinació d’una depressió en alçada centrada a la Península Ibèrica, juntament amb la formació d’una depressió en superfície (centrada al sud-est peninsular) donarà lloc a un augment de la intensitat i extensió de les precipitacions, sobretot a partir de migdia i durant la nit. Amb el pas de les hores les acumulacions més destacades s’aniran restringint al sud del territori.\nEn tot l’episodi es podran acumular quantitats de pluja de més de 100 mm, especialment a l’extrem sud del territori i al Pirineu i Prepirineu Occidental. A més, es preveuen intensitats de més de 20 mm en 30 minuts a molts punts del país, sobretot al litoral, prelitoral i punts de la depressió Central. A banda, les precipitacions podran anar acompanyades de tempesta. La cota de neu estarà al voltant dels 1600 metres, i pujarà fins els 2000 al final del dia.\nLa presència de la depressió en superfície impulsarà vent de component est, amb algunes ratxes fortes a punts del litoral i prelitoral. Aquest fet produirà un temporal marítim i es preveu que les onades màximes superin els 2,5 metres fins dimarts a migdia.\nPer aquest motiu, el Servei Meteorològic de Catalunya ha emès avisos de Situació Meteorològica de Perill per intensitat i acumulació de pluja i per onatge.\nEls models meteorològics indiquen que a partir de dimarts la pertorbació s’anirà debilitant, alhora que es desplaçarà a latituds inferiors. A partir de dimecres es preveu més estabilitat atmosfèrica.\nEs recomana seguir amb atenció les següents actualitzacions de la predicció.\nMés informació a www.meteo.cat i a les xarxes socials facebook.com/meteocat i @meteocat Servei Meteorològic de Catalunya\nArticle anteriorTanquen els jutjats de Lleida pel contagi per covid-19 de dos treballadors\nArticle següentSuspesa la Setmana Santa a Lleida pel coronavirus\nLa plantilla de transport sanitari exigeix les mateixes condicions que el personal SEM\nEleccions catalanes al 30 de maig després que Govern i partits arriben a un consens\nEleccions catalanes al 30 de maig després que Govern i partits arriben a un...\nteleponent - 15 gener, 2021 0\nEl covid-19 a les residències de Lleida afecta 63 usuaris i 31 treballadors\nredacció - 15 gener, 2021 0\nEl Museu de Lleida estudia dur el cas Sixena al Constitucional o a Europa