saga:cursos:csgs:bloc_10:apartat_2 [Formació del professorat]\nCsgs - Bloc 10 - Apartat 2\nEstats de les sessions d'avaluació\nInactiu. La sessió d’avaluació no no està creada i no es pot avaluar.\nObertura. La sessió d’avaluació està marcada per canviar a l’estat actiu 1) (el canvi es fa per un procés nocturn).\nActiu. El programa està preparat per poder recollir les qualificacions que entrin els professors. 2)\nJunta. L'entrada de qualificacions està limitada a l'accés de l'ED i PAS i el tutor, i sols alumne per alumne. En aquest estat es poden veure alumne per alumne totes les qualificacions, i en el cas de les avaluacions finals entrar les conseqüències de les avaluacions dels alumnes, i si és cas la qualificació final.\nTancada. La sessió d'avaluació passa a mode consulta, les qualificacions entrades es poden consultar, però no modificar. 3)\nActa signada. Les dades de la sessió d'avaluació s’han passat a l'arxiu històric de les qualificacions i ja no es poden ni veure ni gestionar per l'accés a la sessió d'avaluació del grup, estan a l'HDQ.\nDesactivada. La sessió d'avaluació està marcada per a que per acció d’un procés nocturn s'esborrin els registres informàtics de l'avaluació del grup i es torni a la situació inicial.\nCanvi d'estat de les sessions d'avaluació\nLes imatges següents representen els canvis d'estat que es poden fer en el programa.\nCanvis d'estat de les avaluacions parcials\nCanvis d'estat de les avaluacions finals\nCanvis reversibles i d'acció immediata.\nHi ha canvis d'estat que són totalment reversibles i d'acció immediatata, a les imatges estan representats amb dues fletxes en ambdues direccions:\nCanviar de l'estat Inactiu a l'estat Obertura.\nCanviar de l'estat Actiu a l'estat Junta.\ncanviar de l'estat Junta a l'estat Tancat.\nCanviar de l'estat Actiu a l'estat Desactivada\nCanvis que requerixen d'un procés noctun.\nHi ha canvis d'estat que per a que s'executin ha de passar un procés nocturn 4), a les imatges estan representats per una doble línea vertical:\nCanviar de l'estat Obertura a l'esat Actiu.\nCanviar de l'estat Desactivada a l'estat Inactiu. Al passar de l'estat Desactivada a Inactiu, s'esborren totes les notes.\nCanvis d'estat Irreversibles d'acció immediata\nHi ha canvis d'estat que són totalment irreversibles, i que després de processar-los no espot tornar a l'estat inicial. Estan representats per una sola fletxa:\nCanviar de l'estat Tancat a l'estat d'Acta signada.\nCanviar de l'estat de Junta a l'estat d'Acta signada. 5)\nCanvi d'estat de les sessions d'avaluació en el programa\nEl canvi d'estat de les sessions d'avaluació el poden realitzar els membres de l'Equip directiu del centre i el personal del PAS.6)Accedint al menú Gestió > El curs > Avaluació .\nResum de les sessions d'avaluació del centre\nPer canviar l'estat de la sessió d'avaluació d'un grup, primer s'ha de prémer la icona que correspongui al grup.\nLa pantalla mostrarà les diverses sessions d'avaluació que hi hagi definides pel grup. A sota de cada sessió hi ha les icones per realitzar el canvi d'estat.\nCanvi d'estat de les sessions d'avaluació d'un grup\nI a continuació prémer la icona corresponent a la sessió que es vol canviar.\nUn cop s'hagi activat l'avaluació no es poden fer canvis en el currículum ni en les MAD dels alumnes. Comproveu que siguin correctes abans d'activar-la.\nDesprés de fer el canvi la pantalla mostra el nou estat. Recordeu que l'activació i la desactivació de la sessió d'avaluació d'un grup requereix un procés nocturn.\nObserveu que en funció de l'estat de la sessió d'avaluació, i els canvis d'estat que es poden fer, a sota de cada sessió es mostra un o dos icones\n1) En el cas del batxillerat es passa directament a estat junta\n2) Els professors poden avaluar a cada grup dels continguts que tinguin assignats a la gestió de la docència del grup.\n3) Atenció!! en el cas dels CF LOE no hi ha l'estat tancat, es passa directament de Junta a Signat.\n4) Que realitza el programa durant la nit.\n5) En els CF LOE no hi ha l'estat Tancat, i es passa directament de l'estat Junta a l'Acta signada.\n6) També pot realitzar el canvi d'estat de les avaluacions el tutor del grup, si el centre ho ha definit al menú Sistema > Configuració > Paràmetres de configuració.


El Primer Bany de l'Any de Sant Feliu de Guíxols canvia de format arran del coronavirus - Diari de Girona\nEl Primer Bany de l'Any de Sant Feliu de Guíxols canvia de format arran del coronavirus\nTothom qui vulgui capbussar-se al mar durant aquest gener i comparteixi vídeos o fotos optarà a diferents premis\nGairebé 400 persones van fer la primera remullada de l'any el 2019 · ACN\nGairebé 400 persones van fer la primera remullada de l'any el 2019\nNo hi haurà centenars de persones entrant al mar al mateix moment, ni tampoc brou calent ni xocolata desfeta, però Sant Feliu de Guíxols (Baix Empordà) també celebrarà aquest 2021 el Primer Bany de l'Any. Això sí, la iniciativa es reformula per adaptar-se al coronavirus. Els seus organitzadors, el Centre Excursionista Montclar i l'Aquàtic Club Xaloc, proposen que tots aquells qui ho vulguin es capbussin en alguna de les platges del municipi al llarg d'aquest gener. I que després, pengin una foto o un vídeo a les xarxes socials i l'etiquetin amb el hashtag #PrimerBanySFG. Les que agradin més es compartiran als perfils dels organitzadors i optaran a premi: una tovallola, una samarreta o uns guants i un buff.\nAquest 2021, però, les restriccions per la covid-19 han obligat a suspendre el bany multitudinari. "La situació sanitària no ens deixa altra opció, i hem de vetllar per la salut de tots els participants i voluntaris", expliquen des de l'organització.\n"Però volem seguir amb aquesta tradició, tan arrelada a casa nostra, de fer la primera remullada de l'any a Sant Feliu de Guíxols", hi afegeixen. Per això, el centre excursionista i el club aquàtic han reformulat la iniciativa, perquè malgrat el coronavirus, aquest 2021 també pugui fer-se.\nTothom qui s'animi i vulgui participar en aquest Primer Bany de l'Any virtual, es pot banyar a qualsevol racó del litoral de Sant Feliu de Guíxols entre avui i el 31 de gener. "Ja sigui a la platja Gran, on ho fèiem tradicionalment, o a la de Sant Pol, per exemple", diu l'organització. Això sí, s'ha de fer una fotografia o un vídeo i l'ha de compartir a xarxes socials amb el hashtag #PrimerBanySFG.\nLes millors fotos i vídeos –també es poden enviar per correu electrònic- es compartiran als perfils socials del centre excursionista i el club aquàtic. La imatge més divertida aconseguirà una tovallola; i la més original, una samarreta. A més, entre tots els participants, l'organització sortejarà uns guants i un buff.


Informació sobre la Marxa cap a la Indepèndencia | Carles Pascual\nJames Manresa marxa ‘nedant’ cap a la Independència\nEn James Manresa, un calellenc enamorat del mar, ha decidit sumar-se des de l’aigua a la Marxa cap a la Independència d’aquest dissabte. Cobrirà la distància entre Canet de Mar i Calella nedant. Acompanyat d’una piragua amb dos tripulants, cedida pel Club Esportiu Vela Calella, que li donarà suport logístic en tot moment. I que, alhora, permetrà també als organitzadors, l’Assemblea Nacional Catalana, ubicar-lo en tot moment. Farà la sortida des del Passeig de Mar de Canet, a l’alçada de l’estàtua de Neptú (el mateix punt des d’on sortirà la marxa a peu) i arribarà a la piscina municipal de Calella.\nAmb aquest banyador, el casquet i les ulleres, en James cobrirà la distància. Foto: carlespascual.cat\nUn repte personal, amb un doble vessant: cobrir la distància i fer un gest pel país.\nSí, quan m’ho van dir, jo que sempre penso en l’aigua, vaig proposar si la podria fer nedant. Em van dir que sí i m’he engrescat molt en el projecte. Jo nedo habitualment amb un casquet i un banyador amb l’estelada i la veritat és que em faria molta il.lusió poder completar la distància. Serà una manera de nedar amb un al.licient extra.\nQuines condicions de la mar esperes, quina distància hauràs de cobrir?\nCalculo que entre uns 7 i uns 8 quilòmetres. Pel que fa a l’estat de la mar, fins que no arribi el dia, no ho sabré. Però tinc l’esperança que per l’hora en què es neda, si ha de bufar algun vent serà el garbí. Em vindria més de popa, per l’esquena, i m’ajudaria. I, habitualment, el corrent que trobem aquí, tot i que feble, el 90 per cent dels dies va en direcció de Canet a Calella. Per tant, podríem dir que tan el vent com el corrent ens porten cap a la Independència.\nEt podrem veure des de terra?\nAra estic treballant en el disseny i la construcció d’una boia amb una estelada que pretenc posar en un petit pal d’un metre d’alçada o així, perquè la gent que fa la marxa a peu em pugui veure. Es tracta d’un acte reivindicatiu i la gràcia és que se’m vegi.\nLa boia amb què es podrà seguir en James\nTu acostumes a nedar amb un GPS al casquet. Ens reserves alguna sorpresa?\nFa temps vaig descobrir una faceta estranya. Tots els GPS que es fan servir en diferents esports tenen la particularitat que deixen el teu recorregut dibuixat i després el pots veure imprès sobre el google earth. Un dia vaig descobrir que si nedava fent esses, sortien esses i si feia lletres, lletres. I sí, tinc una petita sorpresa preparada.\nPenso fer una estelada, segurament davant de Sant Pol en l’aturada davant del Parc del Litoral. Si la gent em veu, l’únic que veurà és un paio fent revolts i nedant sense rumb aparent. Ara bé, un cop descarregat a través del google earth, tothom podrà veure el dibuix acabat.\nÀUDIO DE L’ENTREVISTA\n‘Marxa cap a la Independència’\nLa marxa forma part del seguit d’actes per tot el país, que culminaran l’11 de setembre amb una manifestació que s’espera multitudinària, a Barcelona. La Canet-Sant Pol-Calella comptarà amb la implicació dels tres alcaldes, Jesús Marín, Montserrat Garrido i Montserrat Candini. A cada municipi s’hissarà una estelada i es llegirà un manifest. Començarà a Canet, cap a dos quarts de sis i la previsió és que arribi a Calella, a partir de les vuit del vespre.\nPosted by Carles Pascual ANC, James Manresa, Marxa cap a la Independència Permalink\nBandes rugoses: Entrevista amb Albert Torrent\tLa Marxa cap a la Independència segueix fent camí\n4 Responses to James Manresa marxa ‘nedant’ cap a la Independència\nFrancesc Vivas i Lorens 25 Juliol, 2012 Respon\nIniciatives com la d’en James Manresa, són conquestes cap el camí de la Independència. Tots els catalans – el dissabte 28 de juliol – ens sentirem orgullosos de tanta i tanta gent com tu – James – que treballa i s’esforça per una Catalunya Lliure.\nFrancesc Membrives 25 Juliol, 2012 Respon\nFantàstic. Gent amb trempera!\nJames Manresa 26 Juliol, 2012 Respon\nAvui he fet un assaig de l’estelada davant de Sant Pol. He triat la badia, començant justament després del pont de fusta en direcció a Calella, ja que la distància entre boies i les referències a terra eren perfectes. L’aigua, clara, fresca i tranquil·la m’ha fet sentir com si volés, lleuger i gràcil. Em veia a mi mateix com si m’observés del del cel, dibuixant l’estelada, braçada a braçada. Un cop a casa, el Garmin m’ha donat una alegria en veure sobreimprès al Google Earth, sobre el mar de Sant Pol una estelada prou decent. Dissabte ha de ser encara millor!! A la tarda he estat treballant en la boia. Per aconseguir l’estabilitat necessària l’hauré de llastar amb tres quilos de plom, potser una càrrega massa feixuga per dissabte? El recorregut de la nedada de dissabte en línia recta són sis quilòmetres, si hi sumo els 2,5 que pot costar l’estelada sumen 8,5 quilòmetres. Demà faré una prova de velocitat amb boia i sense per comprovar-ne la resistència, si fos massa, a contracor potser la dono a un caiquista. El recorregut pot trigar a fer-se nedant entre 2,5 i 3 hores, per tant sortiré de Canet abans del previst, cap a les 17:30 per assegurar-me d’arribar a les 20:15 a Calella. Estic molt entusiasmat amb la idea i la resposta de la gent, i he de fer una menció especial a MERCATALA.CAT, una empresa que fabrica roba esportiva amb l’estelada, que espontàniament i per iniciativa pròpia m’ha regalat un casquet de bany després que el meu (també de Mercatalà) s’hagués trencat justament ahir després d’acumular moltes milles. Gràcies a tothom!\nJames Manresa 27 Juliol, 2012 Respon\nProves definitives. Amb maror de llevant, he fet la prova de velocitat. Anem al gra: arrossegar la boia comporta una pèrdua del 10% de la velocitat, o dit d’una altra manera, es necessita invertit uns 15 minuts més per cobrir els 8,5 quilòmetres (recordem, 6 de travessia + 2,5 de l’estelada aprox.). El pronòstic del temps parla de vent del sudest de força 2 a 3, i marejol a la baixa, per tant en principi pinta prou bé. He parlat amb en Joan Vinyoles i els caiaquistes i ja ho tenim tot a punt per demà. Ens ho prenem com una festa i ens fa molta il·lusió a tos plegats participar-hi. També serà especial compartir braçades amb en Joan Vinyoles, un germà marítim i tot un personatge, un amant del mar que ve de completar nedant els 25 km que separen l’Illa de Cabrera i la de Mallorca i per damunt de tot un català com cal!


L’alcaldessa Rosa Fonoll confia en tancar un pacte de govern majoritari aquest 2017 | Ràdio Cubelles\nL’alcaldessa Rosa Fonoll confia en tancar un pacte de govern majoritari aquest 2017\nMalgrat que l'alcaldessa assegura que no han concretat cap oferta, el grup de CIU és ara per ara el més predisposat a entrar a l’executiu.\nEntrevista a l'alcaldessa Rosa Fonoll (enllaç)\nEn l’entrevista que va fer a Ràdio Cubelles per tancar l’any 2016, l'alcaldessa Rosa Fonoll va admetre que l’equip de govern d'UC, ERC i ICV se sentiria més còmode amb un pacte de majoria. Els motius són diversos, des de la seguretat en la presa de decisions passant pel repartiment de la feina de les regidories.\nLa voluntat que diu que ha perseguit fins ara el govern municipal ha estat intentar unir tant om sigui possible a tots els partits. Així i tot, Fonoll ha admès que fins ara ha estat CiU el grup més predisposat i ha anunciat que es reuniran aquesta mateixa setmana per parlar sobre si volen fer un pas endavant i assumir responsabilitats de govern.\nDe fet, des del mes d’octubre, la regidora Noemí Cuadra ja ha estat assistint a reunions oficials de l’Ajuntament amb un paper actiu molt semblant al d’altres regidors del govern. Això s'ha traduït en un suport directe a les ordenances i el pressupost del 2017.\nL’alcaldessa Rosa Fonoll confia que tard o d’hora comptaran amb aquesta incorporació però al mateix temps espera que el tarannà del govern no canviï. En aquest sentit, l'alcaldessa Rosa Fonoll considera que fins ara han anat "amb peus de plom" amb l'oposició i els han tingut presents en totes les decisions, cosa que no voldria que variés amb un pacte de govern majoritari.\nD'altra banda, de cara a aquest 2017 el govern d'UC, ERC i ICV també s’estaria plantejant la possibilitat que hi hagi algun altre regidor amb dedicació a l'Ajuntament o bé la creació d'un equip tècnic que pugui donar suport més directament a l’alcaldessa en la feina del dia a dia.\nL’exercici polític del 2017 està previst que es reprengui a partir del 10 de gener amb una comissió informativa per preparar el ple del dia 17. En la primera sessió de l'any es preveu que es debati, entre d’altres, l’aprovació d’un contracte de lloguer pel teatre de l’Aliança.


Air Zermatt compleix 50 anys - Diari de la neu\nAir Zermatt compleix 50 anys\nLa companyia dedicada al transport i rescat d'alpinistes és la que té més projecció i nivell d'excel·lència en l'àmbit mundial\nReportatges, AlpsVíctor Riverola 28.05.201809.30 h\nEl cap de setmana del 18 al 20 de maig es van celebrar els actes del 50 aniversari d'Air Zermatt Autor/a: Jekaterina Nikitina\nEls helicòpters, utilitzats en moltes missions de rescat, a ningú se li havia ocorregut usar-los en alta muntanya, fins que es va crear Air Zermatt, la primera empresa dedicada a aquest servei, però amb helicòpters. Víctor Riverola ens explica els actes de celebració d'aquesta companyia i algunes de les gestes que van aconseguir per rescatar escaladors amb problemes.\nEl cap de setmana, del 18 al 20 de maig, es van celebrar a Zermatt i a la base de Raron, els actes del 50 aniversari d'Air Zermatt, la companyia aèria no només d'aquesta població del Valais, sinó de mitja Suïssa i més enllà, sent una de les empreses dedicades al transport i al rescat d'alpinistes, escaladors i esquiadors amb més projecció i nivell d'excel·lència en l'àmbit mundial.\nFundada el 1968 pel farmacèutic de Zermatt Beat H. Perren (present en els actes de commemoració), la companyia no ha parat d'evolucionar, desenvolupant moltes de les eines que avui dia són estàndards en l'aviació i el rescat de muntanya. Actualment dóna feina a voltant de 65 persones, treballant amb una flota de 9 helicòpters equipats amb la tecnologia més moderna.\nEn aquests 50 anys, Air Zermatt acumula desenes de milers de missions aèries, algunes d'elles mítiques com el primer rescat des d'un helicòpter (als comandaments de Günther Amann) a la cara nord de l'Eiger el 1971, elevant a aquesta companyia a la categoria de mite als Alps i més enllà.\nEls avenços tècnics que han fomentat els pilots i els responsables de la companyia han facilitat la tasca de metges, anestesistes i infermers, accelerant les tasques de rescat i transport a hospitals. Salvar vides pot dependre de minuts, fins i tot segons, i la velocitat és un factor que en alta muntanya, no sol ser sinònim de seguretat. És precisament poder realitzar rescats d'una manera segura i ràpid el principal argument que esgrimeix el fundador i president del Consell d'Administració, Beat H. Perren a l'hora de parlar d'Air Zermatt.\nPerren, farmacèutic de professió, va ser un dels màxims impulsors dels rescats aeris a Zermatt a mitjans dels anys 60 del passat segle XX. Cansat de veure com a víctimes d'accidents en el Matterhorn, el Weisshorn i la Muntanya Rosa eren evacuades en tren lentament des de Zermatt fins Täsch i Visp, va decidir consultar entre els seus veïns a Zermatt la possibilitat de crear un heliport que servís de base fixa per a realitzar rescats i evacuacions d'emergència.\nInicialment una part dels habitants de la població valeriana es van mostrar en contra, al·legant la contaminació acústica i les molèsties que crearien els helicòpters sobrevolant Zermatt, però a poc a poc, Perren va aconseguir convèncer-los dels beneficis que comportaria tenir un heliport a la població, tenint en compte que no es pot accedir en vehicle (tret que siguis resident).\nEl 1968 Air Zermatt començar el seu camí, treballant amb el pilot alemany Günther Amann (present en la celebració a Raron), que havia volat per a empreses britàniques a l'Iran i altres països. En estar la seva dona embarassada, Amann va decidir tornar a Europa, instal·lant-se a Interlaken, on va ser contractat per Perren. El 1970, juntament amb el seu company Siegfried Stangier als comandaments d'un ES 3160 Alouette III HB-XDA, equipat amb un cabrestant, van situar en cinc punts de la paret nord de l'Eiger a diversos metges i guies de muntanya, sent aquesta una acció considerada com a impossible.\nDesprés de realitzar diverses aproximacions a la cara nord del Matterhorn i el Eiger, i després de rescatar des del cim de l'Eiger a diversos escaladors, el 12 de setembre de 1971 Günther va parar el seu helicòpter en l'aire, davant del Segon Never i va rescatar a dos alpinistes alemanys, sent el primer rescat amb cabrestant des d'un helicòpter a l'Eiger.\nEn els actes de celebració es van realitzar diversos simulacres de rescats aeris, extinció d'incendis i vols panoràmics amb passatgers. Tots els helicòpters almenys dos (operatius en un rescat a Saas-Fee), van estar presents a la base de Raron, a la vall del Roine, a tocar de Visp.\nJuntament amb les exhibicions aèries, els milers d'assistents a l'esdeveniment arribats de tota Suïssa, van poder visitar exposicions, participar en jocs en família, descobrir un apassionant documental a la sala de projeccions i conèixer en persona a Siddartha Jang Gurung, part responsable de l'expansió d'Air Zermatt al Nepal, on la companyia fa anys que està desenvolupant projectes de col·laboració amb Simrik Air i altres empreses.\nEl 2009, l'alpinista italià Simone Moro va començar a col·laborar amb Fishtail Air, la primera companyia nepalesa afavorida per Air Zermatt. Gràcies a la seva titulació com a pilot i al seu propi helicòpter, va poder iniciar una fructífera col·laboració a l'Himàlaia, desenvolupant projectes de formació en col·laboració amb Air Zermatt i l'escola que l'alpinista italià té a San Diego, EUA.\nEl 2010, el pilot Daniel Aufdenblatten (Air Zermatt), va realitzar tres vols per evacuar des dels 7.100 metres a Juanito Oiarzabal, Carlos Pauner i Horia Colibăşanu a l'Annapurna, sent reconeguda la seva tasca amb diversos premis.\nEls rescats a tan gran altitud són molt complicats, tal com es va demostrar en l'Ama Dablam quan el pilot nepalès Sabin Basnyat i l'enginyer Purna Awale van morir en intentar evacuar dos alpinistes japonesos a uns 5.500 metres a la cara nord. Basnyat havia participat en el rescat de l'Annapurna i acumulava més de 4.500 hores de vol.\nAvui dia, Air Zermatt també opera vols turístics sobrevolant el Matterhorn, el Mont Rosa i la Glacera Aletsch, comptant amb una regulació cada vegada més estricta. Un dels serveis més valorats al costat dels rescats en alta muntanya és el transport a punts inaccessibles de materials de construcció i aliments, ja sigui per refugis, estacions d'esquí, construcció d'infraestructures, ferrocarrils o barreres anti-allaus, sent aquesta una tasca que representa el 60% de les seves operacions.\nEl cap de setmana del 18 al 20 de maig es van celebrar els actes del 50 aniversari d'Air Zermatt\nAutor: Jekaterina Nikitina\nBeat H. Perren, fundador i president d'Air Zermatt, amb la seva dona a Raron (Valais, Suïssa)


8|03 :: Jornades de Treball :: Campanya pel Dret a l'Avortament - Ca la Dona, un espai de dones i per a dones\nAviat us farem arribar el cartell específic de la Jornada de treball de la Campanya.\nSabem que el 8 de març és un dia complicat per a molts col·lectius, estem plenes d’actes als nostres municipis, però per raons diverses no hem tingut més opció de data. Per això volíem demanar-vos disculpes i que… si us és possible fer l’esforç, intenteu venir alguna dona “delegada” dels diferents territoris…\nL’objectiu de la jornada és treballar entorn els aspectes positius/negatius de les legislacions possibles /desitjables entorn l’avortament (tenint com a referència la proposta de llei de la Coordinadora Feminista del 1985*, i les possibilitats de treball en el marc català), i les seves conseqüències sanitàries.\nAmb l’amenaça de la Contrareforma, pensem important posar en comú aquest tema des dels feminismes.\nMarisa Fernandez, de Dones Juristes, col·laboradora de la Campanya.\nelena Julià Sánchez, ginecòloga del C entre de Planificació Familiar del Prat de Llobregat i membre de l’APFCiB.\nI a la tarda: presentarem les conclusions en roda de premsa, abans de la MANIFESTACIÓ.\n*p. 16. Interrupció Voluntària de l’Embaràs. El dret de les Dones a decidir. Coordinadora Feminista, 2007\nI aquí trobareu les conclusions de les Jornades d’Autoformació que vam fer el 2008, i que van ser molt profitoses!\nI en procés d’aparèixer al cartell… CONVOCATÒRIA DE VAGA GENERAL FEMINISTA! Aviat més info.\n8 de març de 2014, 10h a 14h, a CalaDona\nSabem que el 8 de març és un dia complicat per a molts col·lectius, estem plenes d’actes als nostres municipis, però per raons diverses no hem tingut més opció de data.\nPer això volíem demanar-vos disculpes i que… si us és possible fer l’esforç, intenteu venir alguna dona “delegada” dels diferents territoris…\nSerà el 8 de març, de 10h a 14h, a Ca la Dona (espai no mixte).\n26/04:: Xerrada ús del vel islàmic. Llibertat religiosa al treball #LlibertatVel\nL’ús del vel islàmic al treball és un tema rellevant a l’agenda feminista i no exempt de contradiccions. Les...\n16/10:: Trobada- debat amb Glòria Amparo Suárez, de l’OFP de Colòmbia\nDilluns 16 d’octubre, a les 18h a Ca la dona, la Glòria, coordinadora de l’Organització Femenina Popular de Colòmbia, ens explicarà...\n24|02 ::MiradesVioleta:: La lluita de les dones per la terra a ChiapasComunicat Campanya | Arrel de les detencions... Solidaritat feminista!


Browse: Home » 2014 » agost » Daintree National Park\nagost 23, 2014 · by Mònica i César · in Blog\nEls que sabeu alguna cosa de geografia australiana deveu estar pensant que des de Brisbane al Daintree National Park hi ha un tou de quilòmetres, però ja us vam dir que si no ens posàvem les piles, estàvem venuts! Però no us penseu que vam fer-ho d’una tirada.\nVam fer una parada de 2 dies a Airlie Beach i Bowen. A Airlie Beach la gent hi va a fer un vol escènic sobre la Gran Barrera de Corall, una excursió d’un dia a les illes Whitsundays o fins i tot a fer snorkel al voltant d’aquestes illes, al que es coneix com la part interior de la barrera de corall. Però l’ambient de poble de platja turístic i el mal temps van fer que només hi estiguéssim un dia (o mig, més aviat). Vam fer una caminada fins un mirador, el Honey Eater Lookout, des d’on suposadament es tenen unes bones vistes d’Airlie Beach i en un dia clar, fins i tot es poden veure les Whitsundays. Però no va ser el cas. Fins que no vam tornar a baixar del mirador, no es va arreglar el dia.\nAixí que quan va sortir el sol, vam pensar que podia ser un bon dia per anar a la platja i potser fins i tot fer un bany. Allunyant-nos d’Airlie Beach, ens en vam anar fins a Dingo Beach, més o menys de camí a Bowen. La platja ens va agradar molt: l’aigua era molt clara i no hi havia gairebé ningú, cosa que ens va fer pensar que alguna cosa passava. Però estàvem ben animats i ens vam posar els banyadors, disposats a fer una remullada. La nostra sorpresa va ser que un cop a l’aigua, vam veure que per molt que entréssim al mar, allò no tenia gens de profunditat, i l’aigua amb prou feines ens arribava als turmells.\nAixí que una mica decebuts, ens en vam anar cap a Bowen amb l’esperança de tenir-hi més sort. Concretament, vam anar fins a Horseshoe Bay, on a més de gent, hi havia unes onades que no convidaven a entrar al mar.\nDesprés de 4 fotos, vam decidir provar sort amb la tercera platja del dia, Rose Bay, un parell de quilòmetres més enllà . Segons deia en un cartell, era una “award winning beach” (una platja que havia guanyat un premi, no sabem quin). Però ens vam tornar a trobar la marea baixa, i ja vam desistir del tot del bany en una platja que tampoc ens va semblar res de l’altre món. Això sí, a la sorra vam detectar una sèrie de boletes de sorra perfectes, que ens van fer molta gràcia. Estaven al voltant d’un forat, i feien unes composicions ben curioses. Creiem que són obra d’alguna mena de cranc petit, però no podem assegurar-ho, perquè no vam veure cap dels “artistes”.\nDesprés d’una trobada de 3 furgonetes SpaceShips al càmping d’Airlie Beach, i de parlar amb una parella de canadencs que estaven fent la mateixa ruta que nosaltres (també en 42 dies!!), però en sentit invers, vam veure com aquests feien servir la versió estiuenca de la furgoneta per dormir. Nosaltres fins ara no ho havíem provat, perquè feia “fresqueta” a les nits, però amb el clima de la costa, ens vam estrenar a Bowen. I ens va encantar! Tens força més espai vital, el sostre no et queda tan a sobre i pots veure les estrelles.\nI en aquest punt va ser quan a la Mònica se li va ficar al cap, que per una vegada que estava a Austràlia, potser era un bon moment per fer snorkel a la Gran Barrera de Corall. I després de molt mirar i preguntar a diferents llocs, vam creure que fer-ho des de Port Douglas era la millor opció. Això només ens feia desviar-nos 700 km cap al nord, per haver de tornar-los a baixar després. I què són 1.500 km més en una volta de 10.000?\nPerò com les sortides no sempre es poden contractar d’un dia per l’altre i nosaltres ens vam decidir a última hora, ens va quedar un dia lliure pel mig, que vam aprofitar per anar al Daintree National Park. Aquest és un parc que està encara uns quilòmetres més amunt, però “de perdidos al río”. I parlant de rius, per arribar-hi s’ha de creuar el Daintree River amb un ferri tipus transbordador, pagant 24$ per l’anada i la tornada (i el més fotut és que no hi ha alternativa). Després cal fer uns 40 km més fins al Cape Tribulation, i pel camí et vas trobant tot de senyals que t’avisen que et pots trobar amb un cassowari, una au d’1,5-2 metres d’alçada, que no vola, i que es veu que es força perillosa. Només n’hi ha a Nova Guinea i al nordest d’Austràlia, i estan en perill d’extinció. Per això et demanen que si en veus un, ho informis al personal del parc, i que condueixis amb precaució, perquè l’índex de mortalitat més gran d’aquests animals és a causa de topades amb vehicles de motor.\nAl Cape Tribulation ens vam trobar amb una platja força salvatge, on no et recomanen que t’hi banyis per dos motius: hi pot haver cocodrils i també meduses. Per la picadura de les segones hi ha una ampolla de vinagre, però si t’enganxa un cocodril, poca cosa hi ha a fer…\nDe baixada vam anar fent diverses aturades. La primera va ser per fer el Marrdja Walk, un passeig de poc més d’un quilòmetre pel mig d’un manglar.\nLa següent parada va ser a Thornton Beach, on tampoc recomanen banyar-s’hi, però on hi vam veure un parell de valents dins l’aigua. Allà vam trobar més pilotetes de sorra a la platja, en aquest cas amb uns dissenys més artístics que els de Bowen.\nI com ja era l’hora de dinar, ens vam apropar a Cow Bay, on una família ens va regalar mig coco i un llangardaix força gran ens va venir a saludar. Després del pícnic, vam fer un cop d’ull a la platja abans de continuar la ruta.\nI per acabar ens vam deixar el Jindalba Walk. Allà hi havia dos opcions: o bé fer un circuït curt de només 700 m, o bé fer una caminada de 2,7 km, segons el cartell empinada, rocosa i només apta per “adventurous walkers”. El camí era xulo i molt complicat; l’únic problema era que estava una mica enfangat de les pluges dels dies anteriors.\nI en el proper capítol… maleït temps!!!\nAitor i Èlia agost 25, 2014 at 3:05 am · Reply →\n700km amunt o 700km avall… què més dona! Un cop a Austràlia l’espai-temps sabem que canvia.\nÀnims i gaudiu molt d’aquests dies nòmades!\nMònica i César agost 28, 2014 at 5:25 am · Reply →\nI tant! Teniem dubtes al començament, sabíem que aquest pais tan gran i tan car ens pujaria el pressupost del viatge, però ara després de 13.000 km podem dir que ha valgut MOLT la pena. Una forta abraçada\nRAY setembre 4, 2014 at 4:50 pm · Reply →\nMolt bonics els dibuixets de la platja. Els llangardaixos son el teu fort, oi? Petons.\nMònica i César setembre 7, 2014 at 6:35 am · Reply →\nUn amic viatger, en Joan, ens ha explicat que els artistes són uns crancs, que són els que fan aquestes boletes de sorra per fer forats i amargar-se dels seus depredadors!\n← Un dia a Brisbane\nMaleït temps!! →


La causa nacional kurda vista de Catalunya estant\n2 de desembre de 2019 kurdistan\nAbans d’ahir Vilaweb entrevistava la periodista kurda resident a Catalunya Amina Hussein que explicava la seva experiència personal i les vivències familiars a l’hora present de l’agressió de Turquia al Kurdistan Occidental. De les seves paraules se’n desprenen reflexions punyents que haurien de fer recapacitar els independentistes catalans: la baixa intensitat de la solidaritat amb la lluita del poble kurd comparada amb la que es va manifestar amb els refugiats bosnians al seu moment (llevat de la meritòria tasca del Comitè de Solidaritat que manté al dia el bloc Kurdiscat) i la diferència de tracte respecte de la causa palestina (“Si hervin Khalaf fos una política palestina, el seu assassinat hauria estat portada arreu del món”, se’n plany Amina).\nEl fet que el Barça dugui a la samarreta publicitat de l’empresa turca Beko sense que ningú hagi engegat una campanya de boicot com la que va fer retirar fa pocs anys la propaganda de la dictadura islamista catarí impresa sobre els colors blaugrana. La solidaritat amb la lluita del poble kurd és un deure moral pels patriotes catalans ja que la seva causa es fonamenta amb els valors compartits de la llibertat, la prosperitat, la laïcitat, la feminitat (principis absents en el palestinisme anti-israelià) i ens agermana front la complicitat dels estats integristes turc i espanyol, i globalment també contra el totalitarisme islamista.\nMentre les institucions catalanes i els partits independentistes no basteixen un p’lantejament geoestratègic d’ajuda mútua entre Kurdistan i Catalunya hi ha alguns voluntaris que fan costat sobre el terreny al poble kurd, ja sigui amb ajuda humanitària, ja sigui integrant-se en les unitats militars kurdes. Fa un any es va saber que el jove gallec i resident andorrà, Samuel Prada León havia mort a mans de l’exèrcit turc mentre lluitava al costat del poble kurd d’Afrin. Els pocs mitjans de comunicació nostrats que donaren notícia de la seva mort en combat el tractaren d’espanyol, sense miraments. No consten escrits seus fora del video de presentació en ingressar a la guerrilla kurda.\nEl seu cas és representatiu dels centenars de voluntaris provinents de països occidentals (no hi ha voluntaris vinguts del món islàmic, ni xinesos, ni indús) que senten l’obligació moral de lluitar per la causa de la llibertat dels pobles. Significativament entre la cinquantena que han mort en combat, Samuel i un company bretó, pertanyien a minories nacionals sense estat propi. Sembla ser, segons alguns enregistraments als mitjans de comunicació digital, que hi ha alguns joves internacionalistes catalans integrats activament a la resistència kurda front a l’agressió de Turquia.


Metges Sense Fronteres alerta de les preocupants seqüeles psicològiques de la guerra d'Ucraïna - À Punt\nEls psicòlegs han observat una sèrie de problemes que van des de l'ansietat, als atacs de pànic, la depressió, els problemes de somni, la pèrdua d'apetit i l'estrés crònic, tant en adults com en xiquets, entre la població ucraïnesa\nDesplaçats interns de l'est d'Ucraïna assisteixen a una sessió de psicoeducació facilitada per Ihor Ohdansky, psicòleg d'MSF / Igor Barbero\n03 de juny 2022 - 12:32\nA Ucraïna, les persones que fugen dels bombardejos o es preocupen pels éssers estimats en les zones de conflicte no solen tindre en compte la seua salut mental, segons adverteixen els psicòlegs de Metges Sense Fronteres (MSF).\nLes conseqüències psicològiques del conflicte actual poden semblar invisibles, però són ací. Després de 100 dies de guerra a Ucraïna, els equips de salut mental d'MSF de dalt a baix del país alerten dels preocupants símptomes psicològics que estan veient.\nEls psicòlegs han observat una sèrie de problemes que van des de l'ansietat, als atacs de pànic, la depressió, els problemes de somni, la pèrdua d'apetit i l'estrés crònic, tant en adults com en xiquets, a conseqüència de la guerra.\nMolts desplaçats veuen com s'esvaeixen les esperances de tornar a la vida anterior mentre creix la incertesa sobre el seu futur immediat.\nEntre abril i maig, els equips de salut mental d'MSF van oferir més de 1.000 sessions, entre altres 375 xiquets que van participar en sessions de salut mental grupals i individuals.\nLa por a l'ànima\n"Sent la por en l'ànima. Els dits i les mans comencen a gelar-se-me", explica Vira, una dona major que va fugir de la regió de Donetsk i ara busca refugi en Ivano-Frankivsk, en el sud-oest del país.\n"Estic preocupada pels meus familiars, que segueixen a casa, pel meu fill, que continua vivint on hi ha combats. No sent pena, el que sent està dins de mi, en el més profund de l'ànima i em fa plorar de seguida. No puc descriure com és"\nVira va fugir de la regió de Donetsk i ara busca refugi a Ivano-Frankivsk / MSF\nEls xiquets tenen malsons i s'orinen en el llit\n"Molts dels xiquets que hem vist i que han experimentat l'explosió d'una bomba pateixen insomni, s'orinen en el llit i tenen malsons", afirma Oksana Vikhivska, supervisora de salut mental d'MSF a Kíiv. "Les persones majors, que sovint estan soles després de separar-se dels seus familiars, presenten un estat constant d'ansietat i esclafeixen a plorar".\nMoltes de les més vulnerables, com les persones majors, estan aïllades. Les han separades dels veïns i familiars que formaven una xarxa de suport. Els xiquets, d'altra banda, solen contagiar-se de l'estrés que senten els adults al seu voltant.\n"Un dels problemes que tractem és l'estrés relacionat amb el trauma; per exemple, els records de les persones que s'amaguen en els soterranis durant els intensos bombardejos poden desencadenar-se per paraules, sons, olors o escenes que recorden el trauma original", explica Vikhivska. "També veiem persones amb molts símptomes relacionats amb l'ansietat, com ara insomni i preocupació constant pel futur", afig l'especialista.\nBregant amb la por a la mort\nKaterina va haver de fugir de sa casa amb sa mare a Irpín, quan van atacar el seu poble. Van ser evacuades i ara viuen en un refugi en Mukàtxevo, en l'extrem oest d'Ucraïna. Ací, Katerina acudeix a un psicòleg d'MSF: pateix atacs de pànic des que va escapar del poble.\n"Una de les coses amb què estic batallant és la por de la mort. Tinc por de fallar en alguna cosa, o de fer alguna cosa malament i no aconseguir-ho. Pense en això una vegada i una altra, i això m'impedeix fer res"\nAquestes reaccions no són inusuals quan es viu una guerra, diu Lina Villa, responsable d'activitats de salut mental a Dnipro i Zaporíjia on els equips de l'organització visiten els refugis on centenars de milers de persones han escapat dels intensos combats.\nSvitlana va fugir d'Okhotnitxe, al sud-est d'Ucraïna, i ara viu en un refugi a Zaporíjia amb sa mare i la seua àvia, on rep suport psicològic d'MSF / Faris Al Jawad\nAcí, els psicòlegs tracten d'estabilitzar els pacients identificant els problemes als quals s'enfronten, i posteriorment els ajuden a trobar mecanismes per a afrontar-los.\n"Intentem ajudar els nostres pacients a recuperar un cert nivell de control en una situació molt imprevisible i incerta ajudant-los a comprendre i expressar el que senten. Intentem tranquil·litzar-los dient-los que l'estrés, la por, l'ansietat i l'insomni són reaccions normals davant aquesta situació anormal", conta la psicòloga colombiana.\n"És de vital importància —continua Vila— que les persones puguen expressar i exercitar els sentiments i les emocions després d'enfrontar-se a situacions traumàtiques. Si no s'aborden, aquestes emocions poden convertir-se en una bola de neu i agreujar-se".\nEncara que MSF està proporcionant suport en salut mental i formació addicional al personal dels departaments de psicologia de centres mèdics de tot Ucraïna, es necessita molt més.


ENTREVISTA AMB DOMENEC CANUT | 25/05/2017 RuralCat\nDomenec Canut "L'existència de diferents races és bona però no en la mateixa explotació"\nDomenec Canut és enginyer tècnic agrícola i treballa a la explotació familiar Cal Rei (Alt Urgell). Actualment tenen 40 hectàrees dedicades a la gestió de fems i a la ramaderia amb 100 vaques de llet i 90 caps de recria. Durant els últims deu anys ha estat president de la FEFRIC i de CONAFE (1999-2007). Parlem amb ell sobre les característiques i importància de la vaca frisona a Catalunya.\nCom i perquè va néixer la Fefric? Amb quins objectius?\nA finals de la dècada dels 70 van començar a sorgir a Catalunya associacions de criadors de raça frisona. Aquestes entitats també aglutinaven diversos nuclis de control lleter de vaquí frisó que l'Administració havia posat en marxa durant els anys seixanta. Al febrer de 1983 es va constituir la Federació d'Associacions de Criadors de Frisona de Catalunya (FEFRIC) a iniciativa de les associacions comarcals o supracomarcals amb l'objectiu de treballar conjuntament en la millora genètica.\n"La vaca frisona és especialista absoluta en la producció de grans quantitats de llet"\nD'on prové la vaca frisona? Com ha arribat al nostre país?\nAquesta vaca és originaria de la regió holandesa de Frísia. A Catalunya va arribar directament d'altres regions espanyoles, sobretot Cantabria, i també importades d'altres països (Dinamarca, Holanda, Canada, entre d'altres).\nQuines característiques destacaria de la vaca frisona?\nLa vaca frisona és especialista absoluta en la producció de grans quantitats de llet i destaca per la seva capacitat d'adaptació a diferents medis i sistemes de producció.\nExisteixen dos tipus diferents de vaques frisones. Com es distingeixen? Quins criteris apliquen per escollir-ne una o un altre?\nEn l'actualitat pràcticament nomes hi ha un tipus de frisona anomenada Holstein en els països anglosaxons. El tipus primitiu de frisona, coneguda com europea, amb aptitud tirant a mixta (llet i carn) pràcticament ha desaparegut.\n"La vaca frisona destaca per la seva facilitat d'adaptació a diferents medis i sistemes de maneig"\nQuina és l'alimentació adient per aquests remugants per tal que la producció sigui òptima?\nDepèn del nivell de producció que volem assolir. En general, la vaca frisona s'adapta bé als diferents règims des dels més extensius amb pasturatge directe fins als més intensius amb dietes molt elaborades tipus "unifeed". En funció dels nivells de les racions, la quantitat i composició de la llet pot variar sensiblement.\nQuins avantatges destacaria de la cria de la vaca frisona? Algun inconvenient?\nEl tret més remarcable és la seva bona adaptació a diferents medis i sistemes de maneig. Per contra, podríem dir que la seva selecció cap a grans produccions l'ha afeblit en alguns aspectes (fertilitat, resistència a les malalties..).\nSegons alguns experts, l'alta productivitat de la raça frisona desplaça de les granges altres raçes. Considera certa aquesta afirmació?\nEn realitat, les explotacions lleteres actuals del nostre país són 100 per cent amb vaques frisones. No conviuen diferents races en una mateixa granja. Si s'ha imposat sobre altres races és precisament pels seus millors resultats.\n"La professionalitat del sector permetrà a les explotacions adaptar-se als canvis del mercat"\nÉs necessari que hi hagi varietats de raçes en una explotació? És millor una única i molt productiva ( a nivell econòmic, sanitari, entre d'altres)?\nCrec que l'existència de diferents races és bona, però no en la mateixa explotació, perquè en els sistemes moderns de producció es busca també homogeneïtzar i simplificar el maneig. Aquests objectius es compleixen més fàcilment amb una única raça.\nCom veu el futur del sector lleter a mig i llarg termini tenint en compte la futura simplificació del mercat comú de la llet i productes lactis?\nÉs molt difícil fer prediccions. No fa ni sis mesos el panorama era totalment negatiu amb previsions catastrofistes pel sector i des de fa tres mesos la perspectiva (preu de la llet) ha canviat radicalment i hi ha una eufòria indissimulada. Crec que els ramaders no hem de caure en cap d'aquests extrems i seguir treballant amb professionalitat per adaptar les nostres explotacions a les diferents circumstàncies i canvis que els mercats van imposant inexorablement.\nFederació de Frisona de Catalunya\nConfederació d'Assocacions de Frisona Espanyola


TUS amplia desvia i crea noves línies i parades - elTeuDiari a Sabadell\nTUS amplia desvia i crea noves línies i parades\n9 maig, 2018 9 maig, 2018 Ajuntament de Sabadell Mobilitat, SabadellNo comments\nEn primer lloc, a partir del 15 de maig, l’autobús arribarà per primer cop al turó de Sant Pau de Riu-sec. Per a fer-ho, la línia L11 (i la F6) es desviarà en sentit sud i farà servir la rotonda d’enllaç amb la C-58.\nAquest desviament comportarà crear dues noves parades –la 688: Turó de Sant Pau de Riu-sec, i la 675: Can Diviu–, que donaran servei als equipaments educatius i esportius existents, com també a les futures implantacions empresarials previstes en el desenvolupament del polígon.\nAixí mateix, es modificaran lleugerament alguns horaris de sortida de les línies L7 i L11 per adaptar-se millor als nous temps de recorregut que aquest desviament implica, tot i que es manté en tot moment la freqü.ncia existent de 30 minuts.\nEn segon lloc, la línia F4, que actualment acaba a Can Rull, a partir del diumenge 20 de maig arribarà fins al barri de la Roureda, seguint el mateix recorregut. L’objectiu és donar un millor servei als barris de la Roureda, Ca n’Oriac, la Concòrdia i Can Rull. A més, s’adequaran els horaris de les sortides al nou recorregut, tot mantenint la freqüència actual de 30 minuts.\nAixí mateix, es racionalitzarà l’itinerari de la línia F5, en passar per Can Llong, i s’assimilarà al recorregut habitual de la L55 de dilluns a dissabte, de manera que el trajecte serà més directe i ràpid per als usuaris.\nXavier Guerrero, regidor d’Espai Públic, ha destacat que “aquest és un esforç de tota la ciutat a través dels tiquets i dels pressupostos municipals, que respon a una voluntat política del Govern municipal per donar millor servei al transport més democràtic que hi ha, el públic i col·lectiu, ja que és de tothom i per a tothom, i ens ajuda a tenir un aire més net”.\nEn aquest sentit, l’Ajuntament de Sabadell posa èmfasi que la flota d’autobusos veurà una renovació important aquest any amb l’arribada de 14 nous vehicles de motors híbrids, molt menys contaminants que la flota actual.\nTagged: autobus urba noves rutes regidor d’Espai Públic vehicles hibrids Xavier Guerrero\nBenjamín García ha costat 64.043€


Aragonès: "Recuperem el que el 155 va eliminar en matèria tributària i anem més enllà" | Diari Català Digital 📋\nEl Govern ha acordat encarregar a la Secretaria d’Hisenda la definició d’un model de política fiscal corporativa de la Generalitat. Amb aquesta iniciativa, l’administració catalana vol recuperar l’essència del pla de centralització dels pagaments dels tributs de titularitat estatal (IRPF, IVA i impost de Societats) l’anomenada ‘tramitadora’. El Govern va aprovar aquest projecte el 25 d’abril del 2017, però el BOE el va deixar sense efecte el 18 de desembre del mateix any, amb l’aplicació de l’article 155 per part del Govern espanyol.\nEl vicepresident del Govern i conseller d’Economia i Hisenda, Pere Aragonès, ha destacat avui en la roda de premsa d’acords de Govern que “recuperem el que el 155 va eliminar en matèria tributària i anem més enllà, definint una política fiscal corporativa de la Generalitat amb criteris homogenis”. Aragonès ha afegit que “recuperem no només la idea d’una tramitació conjunta, sinó d’una política fiscal corporativa que va molt més enllà”.\nSegons el vicepresident, “Consolidem la hisenda catalana no només com a eina de recaptació sinó com a generadora d’una cartera de serveis per pagar millors els impostos d’altres administracions”. Així, “garantim un compliment adequat de les obligacions tributàries, que vol dir que pretenem disminuir els conflictes oberts que tenim en aquest moment amb l’agència estatal i unifiquem criteris”, ha afirmat Aragonès.\nActualment, no existeix un protocol d’actuació homogeni de les entitats del sector públic català pel que fa a les seves obligacions amb l’Agència Estatal d’Administració Tributària. Això suposa una sèrie d’ineficiències que el Govern vol corregir amb aquest encàrrec a la Secretaria d’Hisenda, que preveu no només recobrar la filosofia de la ‘tramitadora’ sinó ampliar-lo i reforçar-lo, amb un procediment i un enfoc diferent. La prioritat passa ara per definir l’estratègia de la política fiscal corporativa de la Generalitat que comportarà, entre d’altres, la definició d’una política de control i gestió de riscos fiscals, d’una estratègia fiscal (model de bones pràctiques, protocols d’actuacions homogenis, etc.), d’un model de governança i de l’establiment d’una cartera de serveis tributaris). En una segona fase s’implementarà i es decidiran mesures concretes per reduir litigis, evitar duplicitats i ineficiències i reduir la inseguretat jurídica en la gestió en matèria fiscal. La voluntat és que aquesta estratègia de política fiscal s’acabi de definir el segon trimestre del 2020.\nL’objectiu de definir un model de política fiscal corporativa és triple: en primer lloc, , dissenyar un protocol d’actuació únic, homogeni, integral i coordinat en matèria fiscal que inclogui al conjunt d’ens i organismes que conformen el seu sector públic i que actualment sumen un total de 182 entitats. En segon lloc, definir un model de gestió de riscos fiscals, que permetrà al Govern anticipar-se a possibles litigis, evitar duplicitats i ineficiències en la gestió dels assumptes fiscals, i reduir la inseguretat jurídica en l’aplicació del sistema tributari. I en tercer lloc, prestar a totes les entitats que configuren el sector públic de la Generalitat serveis tributaris com d’assessoria, formació, coordinació de suport tecnològic i de tramitació i assessorament operatiu.\nGràcies a aquesta política fiscal corporativa, la Generalitat disposarà d’una visió global de la fiscalitat del sector públic. Això li permetrà guanyar en eficiència i estalviar costos, perquè els organismes i entitats es podran beneficiar de l’homogeneïtzació de procediments i sistemes de gestió unificats, assessorament fiscal i altres serveis, així com de la compra i provisió centralitzada de productes Tecnologies de la Informació i de la Comunicació (TIC).\nTambé es generaran economies d’escala, fomentant la coordinació, homogeneïtzació de criteris, protocols, instruments i la gestió del coneixement en matèria fiscal. Finalment, aquesta política incrementarà la transparència en matèria fiscal i en el foment del compliment cooperatiu.\nEl màxim de retorn social dels recursos\nAmb l’acord de Govern, es dona compliment a una de les mesures en el Pla de Govern de la XII legislatura que estableix “buscar el màxim retorn social als recursos públics a favor de la ciutadania” i “la implantació d’una política fiscal corporativa per racionalitzar i optimitzar el pagament d’impostos per part del sector públic a Catalunya”.\nAquesta política s’emmarca en línia amb les tendències actuals de les grans corporacions públiques i les grans empreses d’arreu del món en matèria de bon govern corporatiu i bones pràctiques tributàries, que treballen per realitzar una gestió eficaç del seu risc tributari i proporcionar una major seguretat jurídica a les seves corporacions.\nTags: 155 CATALUNYA, CATALUNYA ✅, ECONOMIA ✅, GOVERN CATALÀ ✅


L'equip estatal d'Anna Palma queda fora de la final del mundial femení sub-19 - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nL'equip estatal d'Anna Palma queda fora de la final del mundial femení sub-19\nagències 27.07.2019 | 23:32\nAnna Palma va anotar set punts fiba\nAnna Palma va anotar set punts\nLa selecció estatal sub-19 femenina, amb la jugadora del Cadí la Seu Anna Palma a les seves files, va caure derrotada davant Austràlia (64-55) en les semifinals del mundial de la categoria, que s'està celebrant aquests dies a Tailàndia. Aquest migdia, a les 12 hores, les espanyoles jugaran pel tercer lloc contra Bèlgica.\nPalma va sortir a l'equip inicial i va disputar 22:56 minuts, en els quals va anotar set punts i va capturar cinc rebots. Espanya va sortir amb més força que el seu rival i va tancar el primer quart amb set punts de marge (8-15). En el segon període, les australianes es van mostrar molt superiors i van clavar un parcial de 25-10 per arribar a la mitja part de l'enfrontament amb un favorable 33-25. En la segona meitat hi va haver molta igualtat entre les dues formacions, i això va afavorir Austràlia, que no va tenir gaires problemes per endur-se el bitllet per a la final.


Foto Colectania celebra els primers 20 anys\nLa seu de Foto Colectania, ubicada al Passeig Picasso. © Meritxell Arjalaguer\nPer Cristina Martín Valbuena | 09 Feb 2022\nLa fundació consolida un arxiu de més de 3.000 fotografies d'artistes espanyols i portuguesos que es podrà visitar amb motiu de l'aniversari. També es farà una menció especial a un dels seus creadors, el madrileny Chema Madoz, protagonista d'una exposició aquest estiu.\nLa fundació Foto Colectania va néixer gràcies a l’obstinació de Mario Rotllant per crear una col·lecció de fotografia que creia que faltava a Espanya, amb el doble objectiu de preservar i donar a conèixer als professionals del país, i de reivindicar aquesta disciplina artística, donant-la a conèixer al públic i ajudant-lo a familiaritzar-se amb ella. “Soc col·leccionista per naturalesa”, reconeix Rotllant en la celebració del 20 aniversari de l’entitat que presideix. “Em sento molt orgullós de la feina feta per tot l’equip, que està enamorat del projecte. Han passat moments de glòria i patiment”, sosté aquest empresari, executiu i conseller del grup familiar Cobega –propietat de la família Daurella–, accionista de referència de l’embotelladora Coca-Cola Europacific Partners.\nD’uns principis en els quals havien de “tocar de peus a terra i anar començant a poc a poc”, la col·lecció que va imaginar Rotllant a principis dels 2000 ha aconseguit recopilar durant tots aquests anys més de 3.000 fotografies de més de 80 autors, a les quals cal afegir 1.000 més amb els exemplars i negatius que va cedir Paco Gómez en els orígens de la fundació, detalla el director de l’entitat, Pepe Font de Mora. La fundació va optar per centrar-se a preservar alguns autors per poder tenir la capacitat de recollir tota la seva trajectòria amb les fotografies suficients. Les dues primeres fotografies que van passar a formar part de la col·lecció van ser del madrileny Chema Madoz, a qui se li dedicarà una de les exposicions d’aquest any, acompanyat per una altra de les creadores de la col·lecció, la portuguesa Helena Almedia, segons explica la directora artística, Irene de Mendoza.\nL’aniversari també permetrà, precisament, descobrir en persona la cambra que guarda la col·lecció de Foto Colectania amb visites guiades, de la mà de la seva coordinadora, Violeta Cañigueral. Les fotografies que s’han anat arxivant no acostumen a ser les protagonistes de les mostres que acull l’entitat en la seva seu del Passeig Picasso, ja que està més focalitzada a fer-les viatjar pel món perquè altres països descobreixin el talent, sobretot, espanyol, però també portuguès. Amb aquesta vocació, 500 fotos surten cada any de l’arxiu per ser protagonistes d’exposicions, amb la suma de 130 mostres itinerants, nacionals i internacionals, organitzades per complir amb aquesta funció.\nL’obra de Chema Madoz serà protagonista d’una de les exposicions d’aquest any a Foto Colectania. © Chema Madoz ST, 1990\n20 anys després la col·lecció no està tancada, remarca Rotllant. En els últims temps, s’havia fet una contenció de la despesa destinada a la compra de més exemplars, focalitzant-se a poder continuar organitzant exposicions i “contagiar a més col·leccionistes”, superant la setantena de mostres temporals realitzades a Barcelona. Autors nacionals com Joan Colom, Leopoldo Pomés, Laia Abril i Txema Salvans han estat alguns dels seus protagonistes, així com internacionals de la talla de Manuel Álvarez Bravo, Vivian Maier, Saul Leiter, Weegee i Mary Ellen Mark.\nNo obstant això, l’aniversari també porta un canvi de política en aquest sentit, després d’haver aconseguit bons nivells d’equilibri pressupostari, també consolidat amb les aportacions dels 500 socis i amics de l’entitat i col·laboradors com la Fundació Banc Sabadell i la Fundació Damm. El president de Foto Colectania assenyala que ara s’obre una nova etapa que permetrà reforçar l’arxiu. Per a això, es passarà del petit patronat actual a un amb més membres, que aportaran recursos i s’encarregaran de prendre decisions sobre el futur de l’entitat. Rotllant vol que sigui un patronat divers i compti amb entre vuit i 14 integrants. L’ampliació de la col·lecció es continuarà centrant en els fotògrafs espanyols i portuguesos, i servirà per omplir buits que té l’arxiu en determinats períodes, així com incloure a artistes més joves.\nMalgrat que la fotografia ha guanyat pes des que es va crear la fundació i s’ha revaloritzat, els artistes espanyols encara tenen com a assignatura pendent donar-se a conèixer i estan lluny de tenir la popularitat que els correspondria, amb autors molt potents que no són prou valorats, lamenta De Mendoza. Tampoc va ajudar la crisi, que va arribar quan aquesta disciplina començava a despuntar, afegeix Font de Mora. “Encara hem de fer un gran esforç per donar a conèixer fora la fotografia espanyola”, exposa el president de Foto Colectania. Això sí, quan la fotografia espanyola surt de les seves fronteres i s’explica, agrada, subratlla Rotllant, com va passar amb l’exposició que es va organitzar sobre La Movida i que va arribar fins al Festival dels Rencontres d’Arles el 2019.\nDe Julián Romea al Passeig Picasso\nUn dels episodis més destacats en aquests vint anys ha estat el trasllat de la seu que va obrir portes el mes de gener de 2002, situada al carrer Julián Romea, a Gràcia. Li va passar el relleu a la del Passeig Picasso l’any 2017, després que la primera es quedés petita i no complís amb les noves normatives de seguretat. “Se’ns començava a girar en contra”, recorda Rotllant. La nova seu tampoc va venir exempta de dificultats, amb la necessitat d’adaptar l’antic establiment La Comercial de Guarnicionería, dedicat a la venda d’articles eqüestres. El local, amb protecció patrimonial, es va rehabilitar per convertir-se en un espai expositiu de la mà de l’arquitecte Jaume Pons i la interiorista Pilar Líbano.\nMalgrat això, Rotllant fa un bon balanç del canvi. “Ens ha donat una altra dimensió”, remarca, tenint en compte que les visites es van doblar en el primer any d’obertura. Tampoc va provocar que vinguessin més turistes, mantenint el predomini del visitant local.\nFoto Colectania va estrenar seu el 2017. © Meritxell Arjalaguer\nEl BCN Film Festival arrenca amb moltes pel·lícules i estrelles i un cert aire de “normalitat”\nDurant una setmana llarga, Barcelona farà un petit miracle en...


Noticies | Fundació Arxiu Tobella - Terrassa\nLa fotografia com a document històric\nTaula Rodona organitzada pel Centre d’Estudis Històrics de Terrassa que tindrà lloc a la Sala de l’Arxiu Tobella el proper dijous dia 13 d’octubre a les 19 hores.\nDonació Antoni Comellas Garcia\nEl naturalista i fotògraf Antoni Comellas i García fa donació a l’Arxiu Tobella de 2.531 diapositives, 107 fotografies i 8 rodets de 35mm de la seva autoria, de natura i paisatge urbà de Terrassa i entorn.\nLa signatura de donació tindrà lloc a la Sala d’Art de l’Arxiu Tobella el proper dilluns, 19 de setembre, a les 17 hores.\nExposició fotogràfica de Mar Hernández Plana del 2 al 16 de juny. El dia 2 es va realitzar una conferència Immunoteràpia i càncer a càrrec del Dr. Lluís Cirera, Cap del Servei d'Oncologia de l'Hospital Universitari de Terrassa.\nEL CANT DELS OBRERS\nEn el marc de la XIV Fira Modernista de Terrassa, dedicada aquesta edició al món obrer, a la sala d'Art s'exhibeix una selecció de fotografies i materials gràfics sobre l’origen del moviment coral a Terrassa, que constitueix la primera expressió de l’associacionisme recreatiu obrer a la nostra ciutat.\nPresentació llibre TERRASSA 2015\nEl divendres, dia 18 de març a 2/4 de 8 del vespre, a la sala d'actes de l’Arxiu, va tenir lloc la presentació del llibre.


EscolaDeLladurs: Mireu quin pessebre més bonic!\nMireu quin pessebre més bonic!\nAvui hem dedicat una bona estona a fer el pessebre. Aquest any hem decidit fer-lo directament al terra.\nPrimer, els més grans han fet el disseny i la distribució dels espais sobre un paper enganxat al terra i més tard els més xics han anat posant les figures.\nEns ha quedat súper bé.\nSi teniu l’oportunitat, passeu per la sala de Lladurs i el podreu veure, Segur que us agradarà.


Essaig.cat - Tota la informació d'Algaida, Pina i Randa -Conclouen dos dels projectes dels pressuposts participatius\nConclouen dos dels projectes dels pressuposts participatius\nPosted on 17 febrer, 2016 by Es Saig\tLeave a comment\nSegons ha informat avui l’Ajuntament d’Algaida en el seu web, aquests dies estan concloent les obres de millora del menjador del col·legi Pare Bartomeu Pou i també s’ha sembrat arbrat de bellnou a la zona de jocs infantils d’es Porrassar i al passeig de la carretera de Palma.\nEl projecte d’adobar la teulada del menjador de l’escola va ser el més votat pels participants en l’elaboració dels pressuposts i té un cost de 10.000 euros. Aquests dies estan concloent les tasques de millora de la coberta.\nLa batlessa d’Algaida Maria Antònia Mulet ha destacat que “gràcies als pressupost participatius podem anar fent aquestes millores que la gent va votar i, de fet, en el cas de la teulada de l’escola, va ser la més votada. Aquests han estat els primers projectes però ja esteim fent feina amb la resta que es realitzaran els propers mesos”.\nPer altre costat, també s’ha millorat l’arbrat de la zona del parc del passeig de l’antiga carretera de Manacor i del parc infantil d’es Porrassar, una millora que ha tengut un cost de 2.000 euros.\nL’Ajuntament té previst augmentar l’espai d’ombra a l’escoleta infantil, s’instal·larà sol aïllant a l’escoleta municipal o l’embelliment de l’entrada de Pina entre altres projectes que, sumats, fan un total d’inverssió de 108.212 euros.


Aloe ferox – Botanical online\nInici › Cultiu › Aloe ferox\nDepèn de la zona. En zones temperades des de la primavera fins a la tardor. En zones càlides pot florir també a l’hivern. Es polinitzada pels colibrís.\nA l’estiu regar quan el sòl estigui eixut. La resta de l’any regar molt poc. Per un correcte desenvolupament de les flors regar durant l’época de floració.\nPer mitjà d’esqueixos floliars que s’han de deixar assecar un parell de dies. Es pot reproduir per llavors que, en aquest cas, tenen un creixement molt lent.


INICI: www.lacomarcal.eu – Page 5\nRomanç de Teresa i Matxero – AplecMariola Banyeres 2019 – Canta Rebeca i Andrés.\n3 juny 2019 Comentar\nBasada en un fet real ocorregut a Banyeres de Mariola l’any 1910, la cançó de Matxero i Teresa narra el festeig entre els jóvens banyerins Mª Teresa Belda Gandia (la del Morer) i José Vicente Vañó Sempere i la mort d’aquesta a causa d’una febra tifoide el dia de l’Assumpció de 1910, pocs dies després d’haver anunciat ambdós el seu compromís.\nEl fatal desenllaç de la història va donar peu a la composició de la cançó que narra la història, un romanç que es coneixia a tota la població a principis dels anys 70, es recuperada de la memòria dels majors per Vicent Berenguer i Micó i el grup “Joves i Folk” la canten en el seu repertori, prompte va traspassar l’àmbit local per passar a formar part de l’antologia de la música tradicional valenciana.\nDe totes les versions realitzades d’aquest tema destaquen les enregistrades pels grups Cardaors de Bocairent en el seu treball La Serra i La Vall del 1998 i Urbàlia Rurana el 2002. Com a curiositat, destacar la marxa Saoro del mestre Ramón García Soler, dedicada al capità dels Maseros de Banyeres de l’any 2001 i inspirada en el romanç de “Matxero i Teresa“.\nVersió de l’Hereu de Riera del poble de Banyeres de Mariola. Interpretada, el dissabte dia 1 de juny de 2019 al sarau de la 15 Edició de l’Aplec de les Danses dels Pobles de la Serra de Mariola, enguany 2019 al poble Banyeres de Mariola.\nLA COMARCAL i amics participem en l’acte de final de campanya de la Plataforma per Xàtiva, (24-05-2019).\nLa RONDALLA I DANSES LA COMARCAL I AMICS participem en l’acte de final de campanya de la Plataforma per Xàtiva i ho fem com millor sabem: tocant, cantant i ballant amb un SARAU a la valenciana.\nDivendres dia 24 a les 20’00h a la Plaça Sant Pere de XATIVA.\nSi teniu ganes de gresca, ací no té res que vorer el partit polític al qual pertanyeu, es tracta de passar una bona estona entre amics fent música, cant ball i festa… Així que esteu tots convidats!. …i en acabar anirem a fer-se una picadeta i un butanet !!!. NO falteu us esperem a totes i tots !!!\nHORARIS DE L’ACTE:\n20,00H, comença l’acte polític, que serà curtet (1/2 horeta)\n20,30H, Comencem a tocar.\n22,00H, picadeta i butanent.\nLa Rondalla i Danses La Comarcal participa en el “Cant Al Ras”, a Massalfassar, 18-05-2019.\n9 maig 2019 Comentar\nLa Rondalla i Danses La Comarcal participa en el famós encontre de cant rural “CANT AL RAS“, i que se celebra al poble de Massalfassar sempre el tercer dissabte de maig que aquest any cau dia 18 i que va ja per la 23 edició.\nEnguany participarem al costat dels nostres cantaors Rebeca Martín i Hilari Alonso, en els que estem assajant uns temes que presentarem en aquest encontre musical i que estem segurs agradaran als organitzadors i al públic assistent.\nEn primer lloc a les 21’30 h hi haurà sopar per a tots els participants i assistents i en acabar de sopar a les 23’00 h aproximadament, començarà la cantada al ras, que s’allargarà mentre hi haja gana de festa.\nMassalfassar és poble de la comarca de l’Horta Nord i que celebra el “Cant al ras”, la trobada més important de cant rural de la nostra àrea territorial, una autoorganització impossible d’entendre sense el lideratge intel·lectual, però també a peu d’obra, de Josep-Vicent Frechina, un home-orquestra de cultura vastíssima, que pensa, dissenya i presenta el Cant al ras amb una elegància natural que a més és organitzada per La Colla de Dimonis de Massalfassar amb la col·laboració de l’ajuntament del poble.\nAquesta edició 2019 a més vol retre homenatge al xativí Emili Vera, músic de Pep Botifarra, que l’acompanyava en nombroses ocasions i que el va animar a iniciar la gravació del seu primer disc.\nDe moment han confirmat la seva participació al Cant al Ras d’enguany Pep Gimeno ‘Botifarra’, Xavier de Bétera, la Rondalla la Comarcal amb Hilari Alonso i Rebeca d’Agres, Arrop i Talladetes, la Rondalla del Grup de Danses de Quart amb Joan de la Malvarosa, Paquita la del Pedralbí i Isabel de Quart, i La Fulla Kaduka.\nLa Rondalla la Comarcal participa al “1er Sarau a la Valenciana – FESTA MÚSICA I BALL” del poble d’Algemesí, 18-05-2019\nEn La Comarcal se n’anem a Algemesí!!! Este dissabte 18 de Maig a les 19.30 hores, La Rondalla Adesiara Fandanguers celebrarà el 1er Sarau a les portes del Museu de la Festa, i per descomptat la Rondalla La Comarcal estarem en ple al seu costat recolzant-los. Tocarem, cantarem i ballarem i, en acabar, nosaltres se’n anirem a Massalfassar a participar en el “Cant al Ras 2019” i ells es quedaran celebrant-ho amb els participants amb un sopar a la seu de la Nova Muixeranga.\nPodeu inscriure’s fins al 12 de Maig al correu adesiarafandanguers@gmail.com o al telèfon 699 21 02 06 (Adrià).\nLa Comarcal participa en el sopar-sarau del Festival de Danses d’Olleria, organitzat pel Grup de Danses el Revol, 11-05-2019.\nEl grup de danses El Revol de L’Olleria organitza el seu FESTIVAL DE DANSES edició 2019, un festival de danses que ompli com tots els anys l’Olleria de música i ball este dissabte a dia 11 de maig les 19’00h hi haurà cercavila des de la Font Nova i a les 19.30h seran les actuacions en el Teatre Goya, amb la participació: d’Ontinyent, Castelló de Rugat, Albaida, Aielo de Malferit, Biar i Olleria.\nEn acabar el festival a les 21’30h aproximadament i en canviar-se tots de roba, hi haurà sopar-sarau amenitzat per La Rondalla La Comarcal d’Agullent, on tocarem cantarem i ballarem mentre hi haja gana.\nA més enguany, es farà una entrada solidària amb la donació d’un producte alimentari per persona que seran entregats a Càritas Parroquial.\nLa Rondalla la Comarcal, junt al Grup de Danses d’Ontinyent, participen a la 4 Edició del Festival “Borriana en Dansa”, el 04-05-2019\nEl Grup de Danses l’Arenilla de Borriana, l’Escola de Danses de Faura i el Grup de Danses d’Ontinyent al costat de la Rondalla i Danses La Comarcal participen al Festival de Ball i Música Tradicional “4t. Borriana en Dansa 2019”, i serà el dissabte dia 4 de maig a les 19’00 h. a la Plaça de la Mercè, i ens oferiran un ampli repertori amb cants i balls del conjunt de les terres valencianes. Els participants eixiran en cercavila des de la Plaça Major i arribaran a la Plaça de la Mercè on tindran lloc les actuacions dels grups participants.\nOrganitzat pels membres de l’Arenilla i el regidor de cultura de l’Ajuntament de Borriana que presenta aquesta 4ª edició del festival.\nFOTO: LA COMARCAL, I EL GRUP DE DANSES D’ONTINYENT, A LA 4 EDICIÓ DEL FESTIVAL “BORRIANA EN DANSA”, EL 04-05-2019\n5 maig 2019 Comentar\nVÍDEO “GUILLERMO PIQUER F”: LA COMARCAL, I EL GRUP DE DANSES D’ONTINYENT, A LA 4 EDICIÓ DEL FESTIVAL “BORRIANA EN DANSA”, EL 04-05-2019\n6 maig 2019 Comentar\nLa Rondalla i Danses la Comarcal participa en la tradicional Romeria a Santa Anna, l’1 de maig de 2019 en La Llosa de Ranes.\n15 abril 2019 Comentar\nCom cada any, i ja van XXXIV edicions, els habitants de la Llosa de Ranes es preparen per a recòrrer els quasi 4,5 quilòmetres que separen la Plaça Major de la població de l’Ermita de Santa Anna.\nUna vegada arribe la romeria a l’ermita, Santa Anna serà rebuda amb una dansà a càrrec del Grup de Danses Ras i Pla de la localitat amb la col·laboració enguany 2019 de la Rondalla i Danses La Comarcal. Acte seguit tindrà lloc la celebració de la Santa Missa i la benedicció dels termes, a la qual seguiran diversos actes culturals a la pinada de Santa Anna i els seus voltants com ara als Banys de Santa.\nFinalment, a les 18:30h, es procedirà a la tornada de la imatge de Santa Anna des de la muntanya fins a la Plaça Major, donant per finalitzada la romeria.\nCol·labora i organitza: Ajuntament de La Llosa de Ranes, Grup de Danses Ras i Pla, Rondalla i Danses La Comarcal.\nRondalla i Danses La Comarcal – Foto 2018-2019\n10 abril 2019 Comentar\nLa Comarcal al “4at. Sarau a la Valenciana”, de la Falla St. Feliu de Xàtiva 17-03-2019\n16 febrer 2019 Comentar\nPer 4t any consecutiu la Falla de Sant Feliu de Xàtiva, organitza el seu Sarau Popular a la Valenciana, i allí estarem sempre que puguem els membres de La Rondalla i Danses La Comarcal, fent festa i passant-ho bé al costat de tot aquell que vulga participar i serà el diumenge dia 17 de març de 2019 a les 11’00 h a la seu de la Falla, on estan convidats a participar tocadors, cantaors i balladors de les nostres comarques.\nHi haurà cerveseta fresca per a tots els assistents !!!\nI cantarem, ballarem i tocarem fins que hi haja gana, recordeu que una estoneta en bona companyia és un tresor, …que no t’ho conten !!!


febrer | 2016 | Escola Els Estanys\nEscola, tradició i moda 365. Cicle Superior\nEl nostre cicle ha treballat les tradicions de Catalunya i hem fet capgrossos.\nEntrevista al conserge de l’escola Sr. Rafa Garcia (informen Carmen Giler i Federica Silveira)\nHem entrevistat al conserge de la nostra escola, aquí us deixem l’entrevista perquè en gaudiu.\nEm dic Rafael Garcia.\nQuants anys fa que estàs treballant aquí a l’escola?\nFa 8 anys, aquest any en farà 9.\nQuines feines vas fer abans de treballar a l’escola?\nMoltes, vaig fer… Llegeix més»\nPeriodistes: Final Estatal de la First Lego League (Informen: Juan Carlos Ruiz Gutiérrez i Àlex Adrià Marimon Rodríguez)\nLa final estatal de la First Lego League es celebrarà a Girona concretament al col·legi «Maristes» el proper 12 de març.\nAquest any, el tema principal és el reciclatge. El grup d’alumnes de la nostra escola, ens representaran amb el projecte\nanomenat «Infinity Green», que consisteix en una aplicació de… Llegeix més»\nPeriodistes: The Fonix concurs d’anglès (Informen: Federica Silveira i Laia Mata)\nLa nostra escola ha tornat a participar al 9è concurs d’Anglès Interescolar de Catalunya, the Fonix. Hi han participat tots els alumnes de cicle superior.\nLa finalista de cinquè ha estat la Jana Roman Garrido i la finalista de sisè la Carla Kamal Krupa, que… Llegeix més»\nEscola, moda i tradicions 365 (Capgrossos) (Informacions: Carla Kamal, Carmen Giler i Jasmin Madrzyk)\nEl passat dia 3 de febrer a l’escola es va celebrar el Carnaval, alguns mestres es van disfressar, posant-se cap grossos. Ho van fer per mostrar el producte del projecte (Escola, tradició i moda 365) d’aquest any. A classe, es van ensenyar diferents models de… Llegeix més»\nCicle Inicial projecte: Escola, tradició i moda 365.\nDurant aquesta setmana a l’escola s’ha portat a terme el projecte: Escola, tradició i moda 365.\nA Cicle Inicial el treball ha consistit en estudiar el calendari i les activitats que es fan al poble els 365 dies l’any i veure l’evolució de la moda durant els… Llegeix més»\nEl nostre cicle també està treballant el projecte “Escola, tradició i moda 365” . Estudiem diferents tradicions culturals de la nostra terra i fem diferents activitats de recerca relacionades amb els nostres costums. Gaudim, aprenem i treballem a gust.\nProjecte a infantil. Escola, tradició i moda 365\nAquesta setmana al cicle d’educació infantil estem treballant el projecte: Escola, tracidió i moda 365. A infantil treballem el Nadal, el carnaval i la festa major. Ens ha visitat la Vella Quaresma i fem activitats i tallers relacionats amb les tradicons catalanes. Cada curs està… Llegeix més»\nEn Toni ens ensenya a fer de castellers!\nAquest matí, i seguint amb les activitats del projecte, els nens i nenes de Cicle Mitjà hem rebut la visita d’un expracticant de l’escola, en Toni.\nDes de fa temps, és membre de la colla castellera Els Marrecs de Salt i ha format part també de… Llegeix més»


La Barcelona turística a ulls dels candidats | Observatori CETT\nTotes les edicions > La Barcelona turística a ulls dels candidats\nLa Barcelona turística a ulls dels candidats\nEl turisme és un dels aspectes clau en la definició de la Barcelona del present i del futur. El principal repte que afronta el sector turístic català és el de desenvolupar i promoure destinacions turístiques sostenibles des del punt de vista social, mediambiental i econòmic.\nDes del CETT fa gairebé 50 anys que treballem en la promoció d’un model de turisme responsable, que involucri tots els actors que componen l'activitat turística: les administracions, els empresaris de grans grups i de negocis locals, els treballadors, les associacions de veïns i qualsevol representant de la societat civil i, fins i tot, els mateixos turistes.\nEl desenvolupament de Barcelona és un repte comú que requereix una alta dosi de resiliència i l’actuació conjunta de tots els agents i representants. Ara, amb la vista posada en les eleccions municipals i els candidats a l’alcaldia de Barcelona, volem compartir punts de vista i analitzar i reflexionar sobre el model turístic de la ciutat.\nAquest Observatori es converteix així en un espai d’expressió i diàleg constructiu, com a base per intercanviar posicions i poder arribar a la síntesi d’una actuació ben estructurada i coordinada, amb objectius a curt i a llarg termini.\nCandidata Junts per Catalunya\nCandidata pel Partir de Socialistes de Catalunya\nCandidat pel Partit Popular\nCandidat per Barcelona és Capital\nCandidat d'Unitat Popular\nCandidat per Esquerra Republicana de Catalunya\nCandidata per Barcelona en Comú\nCandidat per Barcelona pel Canvi-Ciutadans\nRessaltant en tot moment la seva figura com empresari, Josep Bou, candidat pel Partit Popular, ha afirmat amb rotunditat que “per generar prestigi i riquesa, s’ha de posar en primera línia als propis empresaris del sector”. Tanmateix, ha negat que les declaracions de Miquel Puig, candidat núm. 3 per Esquerra Republicana de Catalunya, fossin certes quan s’ha referit a l’afectació del turisme al PIB per càpita, posant exemples com les Illes Balears o Lloret de Mar. Montserrat Ballarín, candidata núm. 4 pel Partit dels Socialistes de Catalunya, ha instat directament\nElsa Artadi a donar explicacions sobre la taxa/impost turístic preguntant-li “es tracta d’una taxa o d’un impost? El que vostès han fet és generar un impost i la Generalitat és l’única que té la competència peR a fer-ho i, per tant, és il·legal. No poden assolir aquesta competència”. Francisco Sierra, candidat núm. 5 per Barcelona pel Canvi-Ciutadans, ha afirmat que “Manuel Valls es compromet a acabar amb el top manta en 90 dies”, una dada que ha generat la sorpresa entre la resta de candidats i el públic. Alhora, s’ha mostrat taxatiu davant les moratòries del govern d’Ada Colau que han acabat provocant la marxa a Madrid de cadenes hoteleres de luxe com el Hyatt o el Four Seasons”.\nEl balanç anual de creixement positiu del turisme, però, també suposa importants reptes que han de saber gestionar el/la futur/a alcalde/ssa i el seu equip de l’Ajuntament de Barcelona, que es decidirà en les eleccions del proper diumenge 26 de maig. Reptes mediambientals lligats al canvi climàtic i a les emissions de CO2 derivades dels avions que arriben i surten de l’aeroport Josep Tarradellas Barcelona-El Prat i de l’elevat consum d’electricitat per part dels visitants; problemes de convivència entre els turistes i els ciutadans, ja que el turisme massiu suposa l’auge d’activitats il·legals (com robatoris que incrementen la inseguretat a la ciutat) i accions incíviques (com soroll i ocupació indeguda de l’espai públic) que afecten sobretot barris com La Barceloneta i Ciutat Vella, o també l’increment dels preus de lloguer i venda dels pisos i la dificultat que tenen els mateixos barcelonins per trobar habitatges assequibles.


Houston, tenim uns problemes!: Houston, ens agrada jugar a l'Angry Birds!\nCarreguem un tiraxines amb una un ocell groc del conegut joc Angry Birds de 2,2 kg. L’ocell surt disparat amb una força que provoca una acceleració de 5 m/s2.\nA) Si l’ocell es troba al món dels Angry Birds d’Star Wars (gravetat = 0) quina velocitat tindrà l’ocell als 15m si hem estirat l’elàstic 20 cm?\nB) Amb quina força impactarà l’ocell contra la roca còsmica que es troba a 20 m del tiraxines si tenim en compte que als 15 m de desplaçament l’acceleració de l’ocell augmenta 2 m/s2 de cop ja que hem clicat sobre aquest? Cal tenir en compte que l’ocell accelera durant els últims 5 m de manera constant.\nC) Ara agafem un ocell vermell que porta uns propulsors amb una massa similar a l’anterior, i apuntem de manera que vagi directe a una nau amb un porc (enemic) a dins. Aquesta nau pot suportar impactes de fins a 50 N i es troba a 25 m. Si el tiraxines només es pot estirar 50 cm, podrem fer esclatar la nau i matar el porc d’un impacte? Si no és així, quants impactes necessitarem (a cada impacte, la nau redueix la seva resistència a la meitat com a defecte del joc)?\nComponents del grup: Piero M. Jo, Gabriel Miret, Alex Llobet\nPublicat per 1r Batxillerat Casp a 18:48\nEtiquetes de comentaris: acceleració, angry birds, MRUA\n1r Batxillerat Casp 30 d’octubre de 2013 a les 20:46\n1r Batxillerat Casp 1 de desembre de 2013 a les 23:07\nPodeu visualitzar la ressolució del problema entran al link següent:


← M’agrada, no m’agrada\nAquest article ha estat publicat en 5. ESCOLA DE PARES I MARES, Escola de pares i mares al CEIP Mestre Pla. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n2 respostes a Escola de pares i mares al CEIP Mestre Pla\n23 març 2009 a les 12:19\nSense ser membre d’aquesta escola, vaig ser convidada a assistir a aquesta xerrada. Em va semblar molt interessant. La Tere es va mostrar en tot moment molt propera a nosaltres. Des d’aquí, ara sóc jo la que convido a tothom a assistir a aquest tipus de xerrades. Una abraçada a tots.\n23 abril 2009 a les 21:01\nGràcies Pilar per posar el teu granet de sorra i animar a millorar la relació amb els infants, a entendre’ls millor.


Envoltats de literatura: Exercici seixanta\nEls amics de la Literatura\nExercici seixanta és una cançó dels amics de Els amics de les Arts de l'àlbum Castafiore Cabaret. He agafat aquesta cançó perquè és d'un dels meus grups preferits i perquè la vaig conèixer a una classe de català a tercer d’ESO . Exercici seixanta és un autèntic dictat amb la lletra “x”. En aquesta cançó es troben alguns escriptors catans com: Eugeni d'Ors (Xènius) i Joan Baptista Xuriguera i Parramona. També fa referència a una de les obres més importants de la llengua castellana: El Quixot.\nAquí teniu l'últim tros de la cançó on surten els dos personatges catalans i l'obra del Quixot:\nPatxanga en estat de xoc,\nxarlatans, taxis, faxos flaixos Groucho Marxs, Quixots(1) i Sanchos.\nLa rauxa s'estén d'Elx a la Garrotxa, d'Andratx a Flix, Flix, Flix!\nI un xafarder llegeix el Xuriguera(2).\nI en Pinxo va dir a en Panxo,\nvols que et xuti amb un punxó.\nI en Panxo va dir a en Pinxo\nxuta'm pro a la panxa no.\n"La xilografia exclusiva del text d'alexandrins d'en Xènius(3) sorgeix d'un pretext que ara mateix està fora de context com un gronxador sense reixes.\nA continuació s'explica una mica cadascun d'aquests referents literaris:\nEL QUIXOT (1):\nNovel·la escrita per Miguel de Cervantes escrita al segle XVII. És una de les obres més destacades en la literatura espanyola i en la literatura universal., i una de les més traduïdes.\nJoan Baptista Xuriguera i Parramona va néixer al 1908 a Noguera i va morir a Barcelona el 17 d’octubre de 1987. Fou un escriptor, traductor i filòleg català. Escrivia novel·les, teatre i poesia.\nAmb encara no vint anys publica poemes, crítica literària i articles al setmanari polític d'esquerres L'Opinió i a les revistes d'avantguarda Vida Lleidatana, El País, Art i Lleida, aquesta última dirigida pel seu germà.\nVa escriure Desembre, considerada la primera novel·la catalana amb una tendència exclusivament proletària.\nEugeni d’Ors i Rovira (Xènius) va néixer a Barcelona al 1881 i va morir a Vilanova i la Geltrú al 1954.\nA partir del 1906 publicarà de forma quotidiana en La Veu de Catalunya el Glosari, columna d’opinió.\nEstablert a Madrid, va prosseguir en castellà la seva activitat com publicista i conferenciant.\nI a partir de 1946, en un intent de reconciliació amb Catalunya, aconseguirà reunir un grup d'admiradors en la també fundada per ell Acadèmia del Far de Sant Cristòfol, prop de Vilanova i la Geltrú, on morirà en 1954.\nHe escollit aquesta cançó perquè es veu molt que la literatura ens envolta ja que Els amics de les Arts és un grup de música molt conegut i han tingut la magnífica idea de fer referències literàries a una de les seves cançons. També he escollit aquesta cançó per tallar amb el pensament de que la literatura no està present en els joves d’avui en dia, aquí es veu com uns joves cantants estan al corrent de la literatura pròpia i l'expressen a les seves cançons.\nPublicat per Imma Oliva a 8:09\nEtiquetes de comentaris: Cançons, Els amics de les Arts, Exercici seixanta, Quixot, Xènius, Xuriguera


Festes de Sta. Ana 2013 Zucaina\nResum de les Festes de Santa Ana 2013\nZucaina, 1 de Maig de 2013\nLa pluja torna a ser la protagonista de les festes. Ambient de ple hivern amb neu el diumenge passat i una assistència de públic molt variable però menor que l'edició anterior.\nCom ve succeint des de fa ja quatre anys, la meteorologia ha tornat a ser la protagonista d'estes festes. L'ambient ha estat de ple hivern, amb moltes hores de pluja, però també vent, trons i calamarsa el dimarts 30 i fins i tot neu la matinada i matí del diumenge 28, repetint-se aixina el patró d'ortage de les Festes de Sta. Ana del 2001, en les quals va nevar el mateix Dia del Romiatge. El Sol s'ha fet molt car de veure i tan sols va brillar un momentet el migdia del dissabte 27 i la primera meitat del dimarts 30. A causa de les pluges, les dues orquestres i la disco-mòbil d'estes festes van haver de muntar-se al Sindicat, i sort que existix este equipament, ja que no s'hagueren pogut muntar a l'escenari de la Plaça d'Avall ni celebrar-hi els respectius balls.\nL'assistència de públic ha estat molt variable durant totes les festes, però en general ha estat menor a la de l'any passat en el qual va haver-hi un pont llarg, sent l'exhibició d'emboladors del divendres 27 l'acte més multitudinari. A més a més, l'oratge molt fred i plujós haurà fet desistir a molta gent dels pobles veïns a vindre a Zucaina. També el fet de caure l'1 de maig entre setmana (dimecres) ha provocat que en general poca gent haja pujat al poble i sobretot que haja hagut una baixa assistència al Romiatge. Enguany el nombre de paredetes ha estat clarament inferior. D'altra banda, tots aquells que han acudit a l'Ermita s'han trobat amb l'inconvenient que l'ullal de Sta. Ana havia eixit per les abundants pluges d'estos últims dies, provocant un rierol d'aigua que creuava per tota la placeta de l'Ermita (vore foto). A causa d'açò els rotllos beneïts s'han repartit prop de la porta de l'Ermita. Els assistents al Romiatge també han pogut contemplar el bon cabal d'aigua que baixa per la Rambla i la Font desbordada per les últimes pluges.\nEls actes taurins d'estes festes s'han desenvolupat sense cap incident a destacar, excepte un xicotet contratemps que va succeir durant l'exhibició d'emboladors del divendres 27. Al tercer bou que s'embolà se li va posar un jou de tres boles que poc després de col·locar-lo se va desafluixar quedant penjat d'un lateral del bou i provocant uns moments d'incertesa a la Plaça de l'Església a causa del perill d'eixir disparat cap a fora. Per sort no va succeir tal cosa i de seguida va poder tancar-se en el corral al bou. Durant la vesprada de bous del dissabte 28 diversos rodadors van delectar al públic de la Plaça de l'Església, sobretot a la prova del brau patrocinat per la Colla taurina Bous a l'Olla. D'este dia també cal destacar que se va tornar a embolar a un bou jove de rotlle cap a les 20:00 i encara amb llum solar tal com se va fer l'any passat. En el següent vídeo del Youtube se pot vore un resum de tots els actes taurins d'estes festes elaborat pel Sergio Iserte Moliner (enllaç). - Toni Barrera Escoda.\nProva del brau patrocinat por la Colla Bous a l'Olla (27/04/2013, Foto Toni Barrera Escoda )\nUllal de Sta. Ana desbordat per les últimes pluges abundants (01/05/2013, Foto Raquel Martín Corbató)


La veritat incontestable de Daria - Televisió | Juliol 2021\nLa veritat incontestable de Daria\nYouTube Per Brian Boone/6 de juliol de 2018 18:24 EDT\nAls anys 90, molta gent es va bromejar mig i es va lamentar que “MTV ja no reprodueix ni videos musicals”. Mentre que el canal anomenat 'Music Television' sens dubte va tirar els clips de rock n 'roll als anys 90, el seu programa original de programació va portar irònicament a la seva època daurada. Durant aquesta dècada, el canal va emetre un munt d’innovadors, inoblidables i simplement grans espectacles, inclosos El món real, l'Estat, Aeon Flux, Beavis i Butt-head, i Daria.\nPortant a Daria Morgendorffer, una adolescent perpètua que va sortir de Highland i a un nou entorn de la estratificada ciutat de Lawndale,Daria va donar veu i va representar el tipus de personatges que no solen veure-se a les pel·lícules adolescents dels anys 80 i 90 programes de televisió: aquells que vivien a la vora de la societat de secundària, comentant sarcàsticament el seu entorn absurd. Daria, i els seus amics, com l'artista Jane, el músic de rock Trent, i el gran treballador Jodie, van ajudar a fer-ho Daria una marca cultural d'alta aigua per a mil·lenaris. Aquí teniu un cop d’ull al clàssic dibuix animat.\nMTV ho va obligar a la seva existència\nAl voltant del 1995 al 1996, MTV va donar als seus creatius una directiva: crear una sèrie animada dirigida a joves espectadors femenins. Beavis i Butt-head havia tingut un gran èxit a la xarxa, però el creador Mike Judge va estar al centre de l'embolcall de la sèrie i va passar a la pel·lícula Beavis and Butt-head Do America i un nou espectacle per a Fox, Rei del Turó.\nstar trek el repartiment de la nova generació\n'Em va impactar que ja teníem el que necessitàvem', va dir Glenn Eichler, co-creador de Daria, convertit en escriptor de MTV The Huffington Post. Va suggerir al vicepresident executiu de MTV, Abby Terkuhle, que un programa basat en el programa Beavis i Butt-head personatge lateral Daria encaixava la factura. 'Bàsicament, era la persona intel·ligent que va passar l'estona amb Beavis i Butt-head per molestar als seus pares', va dir Eichler The New York Times. També el personatge havia ressonat fortament amb els espectadors: MTV va rebre moltes comunicacions en elogi de Daria. MTV va fer llum verda del programa i, al març del 1997, es va estrenar i es va convertir ràpidament en un dels espectacles més vistos de la xarxa.\nCom es va convertir en Daria a Daria\nPer crear el personatge de Daria, un dels personatges de ficció més icònics dels anys 90, les escriptores van engrescar detalls de dues altres estimades i definitives dones veus de l’època: la comèdia sardònica i l’actriu Janeane Garofalo i Darlene Conner, l’agut i sarcàstic nen mitjà retratat per Sara Gilbert a la comissaria Roseanne.\nEl nom 'Daria Morgendorffer' provenia directament de la vida real. Mike Judge va recordar un company de classe anomenat Daria, a qui ell cridà de manera crua 'Diarrea' donant lloc a Beavis i Butt-head seguint el cas. Pel que fa a 'Morgendorffer', aquest és el nom d'una donzella de la mare de l'escriptor de MTV David Felton.\nDe manera que això cobreix el personatge i la veu, però què passa? Aparició de Daria? Durant una reunió de producció, el dissenyador de personatges John Garrett Andrews va agafar un plat i va fer un croquis que serviria de base per a la mirada de Daria. La seva inspiració: la seva xicota de secundària, 'una adolescent intel·ligent però tímida amb un enginy sarcàstic anomenat Lindy Regan'.\nCom va trobar Daria la seva veu\nA diferència d’avui, quan la majoria de projectes animats compten amb un repartiment de veu d’estrelles grans (als nens fins i tot els importa que hi hagi un troll TrollsVa ser publicat per Justin Timberlake?), MTV no va anar a Hollywood per trobar la dona que donaria vida a Daria Morgendorffer. De fet, no semblaven gaire lluny. En ambdues Beavis i Butt-head i en Daria, la veu del personatge provenia de Tracy Grandstaff. No era una actriu; inicialment va escriure per a MTV i va tenir encanteris a les divisions de promoció a l’aire i a les divisions de desenvolupament de programes, però també va ajudar a qualsevol lloc on pogués passar durant els 90 anys de lliure creació i de baix pressupost de la xarxa.\nPer exemple: Grandstaff va aparèixer a l'episodi pilot de El món real, i es va unir a la redacció de Beavis i Butt-head quan la xarxa va desenvolupar un dibuix únic produït per Mike Judge en una sèrie completa. El jutge va pronunciar la majoria dels personatges del programa, però 'els personatges femenins que ell no volgués fer, em van llançar a la caseta perquè jo estava al personal de redacció i no em van haver de pagar', Grandstaff va dir Vici. Entre els seus papers: Daria. 'Sóc una veu força monòtona i crec que per això vaig aterrar a Daria. (I el fet que les nostres personalitats siguin semblants.) '\nNo jutgeu, per no ser jutjat pel jutge\nMentre Mike Judge crea Beavis i el cap,Els escriptors i productors de MTV el van ajudar a desenvolupar-lo en una sèrie continuada, incloent-hi la incorporació d’un personatge que es va convertir en Daria. Els executius de MTV van consultar al jutge quan Daria estava a les obres, només per aconseguir la seva benedicció, però realment no necessitaven la seva aprovació. Al principi, jutge no tenia gaire interès a treballar Daria, ni va tenir el temps: quan va entrar a la producció, estava rebent Rei del Turó fora del terreny.\nEl jutge, en última instància, tenia diversos sentiments: 'Un parell de productors em van dir que possiblement havien de sortir Dariai vaig pensar que potser seria una bona idea ”, va dir el jutge El AV Club el 2004. “El següent que sabia, ho feien i no em feia boig amb algunes de les persones que van contractar. Crec que intentaven demostrar que podrien fer alguna cosa sense mi ”. I en el moment de l'entrevista, el jutge va dir que 'sincerament mai no ha vist més de dos o tres minuts' Daria.\nEl spinoff que mai no va ser\nUn dels pocs aliats de Daria i Jane a Lawndale: Trent, el genial germà gran i parlat de Jane que es va enfrontar a una banda grunge ridícula, que mai no ho farà, anomenada Mystik Spiral ... però sempre estaven pensant a canviar el nom. ' (Entre els seus 'hits': 'Ow! La meva cara' i 'Dona de Icebox'.) Daria i Trent no tenien escriptures tan secretes, però mai va passar per les dues. Una altra cosa que tampoc no va passar mai va ser\nDaria spinoff es va centrar en les aventures de baix esforç de Trent i la seva banda.\nDaria co-creador i productor Glenn Eichler va escriure un guió pilot, que representava la banda que es mudava junts, com ho feien els Monkees Els Micos.L’espectacle els hauria explorat finalment intentant fer-lo gran, sota la tutela d’un nou gestor agressiu. El guió es va incloure com una característica especial en un Daria quadre de caixa, perquè és fins al punt. El projecte va morir quan MTV va tancar la seva divisió d’animació.\nFer el rock més gran dels anys 90\nTrent Lane, com a mínim, va recordar als espectadors vagament qualsevol tipus d'estels de rock alternatius contemporanis. La seva bona actitud de fora de joc va comparar comparacions amb Jakob Dylan dels Wallflowers, o potser amb Chris Cornell, de Soundgarden. Les inspiracions reals per Trent: una estrella de rock una mica famosa, una estrella de rock wannabe poc famosa.\nDaria Ho va dir el co-creador Susie Lewis Lynn Nerdista\nque quan era jove, desenvolupava talls força a nois de bandes. “Molts d’ells eren molt calorosos a l’escenari, però quan els hi vas parlar completament diferent. I va ser tal bummer'Això explica el carisma de Trento ... i també com era un tipus de dud.\nDariaL'altre co-creador, Glenn Eichler, va adoptar aquest concepte i es va posar en contacte amb ell, afegint algunes pedres de cultura pop, particularment Jordan Catalano, l'objecte de crushing que va interpretar Jared Leto a la sèrie de culte 1994-95. La meva vida anomenada 'Era aquest autèntic vaixell de somni, oi?' Eichler va dir: 'Però, sempre que parlava, era un amic.' Completar la recepta: un primer nom de Trento Reznor de Nine Inch Nails i l’aparició de Dave Navarro, guitarrista de Jane’s Addiction i Red Hot Chili Peppers.\nEls orígens esplèndids d'aquesta cançó temàtica\nEls actes de rock alternatiu de front femení van ser enormes a mitjans dels anys 90. Bandes com els Breeders, Belly, aquell gos, Veruca Salt, Garbage i molt més van proporcionar la banda sonora de l’època. Un exemple menys conegut: Splendora. El quintet de Brooklyn va signar un acord amb Geffen Records, però mai no va tenir un single d'èxit ... tot i que milions ho van sentir Daria cançó temàtica setmana rere setmana.\nCom va passar això és una història de la sort de la sort creixent. Quan Daria Va entrar a la producció, el co-creador Susie Lewis Lynn va trobar una còpia de l’únic i únic àlbum de Splendora, el 1995 A l’herba, un dia al seu escriptori Li va agradar, va aconseguir la banda de la banda i els va demanar que enregistressin algunes demostracions per a temes que poguessin fer una bona cançó temàtica per a una sèrie animada sobre una adolescent intel·ligent i sarcàstica. De les quatre cançons que Splendora va presentar, els productors van agradar més a 'You’re Standing On My Neck'. La banda es va separar poc després.\nFeia servir internet abans que internet fos bo (o funcionés bé)\nA l’edat tant de les xarxes socials com de centenars de programes de televisió intentant diferenciar-se, no hi ha una sèrie a l’aire (o streaming) que no utilitzi internet per promocionar-se, oferir als fans escenes o informació addicionals, o tot. dels anteriors. Els curts 'webisodes' es van convertir en una cosa de fa una dècada en què es detallaven les aventures de personatges secundaris o històries importants relacionades amb la sèrie mare.\nInternet va ser relativament naixent i no a casa de tothom el 1997, any Daria estrenada. El vídeo en streaming d’alta definició no era una possibilitat amb connexions de dial-up predominantment, però l’espectacle va ser un innovador i pioner en com un programa podria utilitzar Internet per connectar-se amb els fans i crear una audiència encara més gran. Daria escriptor de personal Anne Bernstein va escriure entrades de diari i articles (més endavant s'anomenarien 'entrades al bloc') amb caràcter com Daria, Jane i altres, juntament amb perfils i altres dades de Dariaverse. Tot es considera canònic per a l’espectacle.\nL’espectacularitat dels anys 90 per excel·lència va durar fins al gener del 2002 Daria els personatges eren reals, empentaven 40 anys i s’haurien instal·lat en els seus diferents camins de vida.\nSense cap episodi de retrobament a la vista, Entreteniment setmanal va parlar amb la co-creadora Susie Lewis Lynn el 2017 per celebrar el 20è aniversari del debut del programa. Ella va contribuir divertidament a una redundació (tot i que no necessàriament canònica) sobre el lloc en què pensa que tots els personatges del programa es van acabar en la vida.\nEn resum: Daria viu al barri de Hell's Kitchen de Nova York amb el seu gat entrenat en toiletes, Godzilla, i treballa com a única dona escriptora en un programa de conversa de nit no anomenat. Jane és una artista d’avantguarda professional que viu a Soho amb el seu marit arqueòleg. La germana superficial de Daria, Quinn, planteja triplets a Lawndale i dirigeix un canal de YouTube sobre postres i cura de la pell anomenat 'S'mores i Pores'. L'antiga animadora Britània és una noia meteorològica i entrenadora animadora a Lawndale; Es va casar amb el xicot, el xicot Kevin, que és un pare a casa seva amb el ventre de cervesa. Trent segueix tocant en una banda, Trent Lane i The Mystical Explosion, i viu a Queens amb els seus quatre companys de banda. Està fora de les royalties de l'únic èxit de Mystik Spiral, 'Freakin 'Friends', però realment aconsegueix acabar amb la seva feina de barman.\nEl 2011, MTV convençut Mike Judge produirà una sèrie limitada de nous episodisBeavis i Butt-head. Va plantejar-me la pregunta: es podrien fer les instal·lacions noves de l'esborrany igualment perdut, Daria, apareixeu, també? Al Associació de Crítics de Televisió 2011 tour de premsa, el president de MTV, Van Toffller, va dir que era una possibilitat. 'Daria 'continua a l'aire a la MTV2 i al logotip', va explicar Toffler, referint-se als punts de venda actuals de la sèrie, i està bé en tots dos. Ja hem parlat amb els creadors. Per tant, no hi ha un temps tan gran com podríeu pensar Daria tornarà a estar en un dels nostres canals. '\nEll va ser però, un cop llarg: a Daria la revifalla no es va materialitzar. Però després ho va fer ... set anys després. El juny de 2018, Va anunciar MTV que havia format una nova instal·lació de producció interna, Estudis MTV, i que una de les seves ofertes inicials seria Daria & Jodie.\nEscrit per Kimmy Schmidt irrompible i Dins d’Amy Schumer l’escriptora Grace Edwards, la nova Daria se centrarà en Daria i Jodie Landon, personatge de suport de la sèrie original; era tan intel·ligent com Daria, però era molt més popular. MTV promet això Daria & Jodie 'reinventarà' la sèrie clàssica, ja que 'aquestes dues joves dones intel·ligents prenen el món, amb la seva veu satírica signatura mentre deconstrueixen la cultura popular, les classes socials, el gènere i la raça'.\nel final escamós explicat\naugment de cameos skywalker