La Policia Nacional deté un grup criminal que elaborava i distribuïa cocaïna\nEls agents, que van efectuar registres en diferents localitats entre les quals Sant Boi de Llobregat, van confiscar de 32 quilos de pasta base de cocaïna, dos quilos de cocaïna, de 2.400 litres de productes químics i de més de 8.000 euros en metàl·lic\nAgents de la Policia Nacional han desarticulat -amb la detenció de nou persones-, un grup criminal especialitzat en la distribució de substàncies estupefaents, confiscant-se a més de 32 quilograms de pasta basi de cocaïna, de 2.400 litres de productes químics i de més de 8.000 euros en metàl·lic. També s'han efectuat registres a Saragossa cabdal, en La Marlofa-Joiosa i Utebo -ambdues localitats de la província de Saragossa-, a Riudoms (Tarragona) i a Sant Boi de Llobregat i Montcada i Reixac (Barcelona).\nLes recerques es van iniciar en el mes de gener del present any quan es va tenir coneixement que el clan dels Zapata s'havia reestructurat. Els membres que romanien en llibertat havien reprès l'activitat i estaven proveint de cocaïna a traficants de menor envergadura de la capital aragonesa. Per aquest motiu es va iniciar l’“operació Hispània” que va permetre relacionar inicialment la nova engegada del clan investigat, amb informacions de les quals es va tenir coneixement l'any 2016 sobre una organització colombiana dedicada al tràfic de cocaïna a gran escala, que estava intentant posar la seva base d'operacions a la ciutat de Saragossa, podent estar fins i tot llogant pisos de seguretat per a tal fi.\nEn un primer moment, les perquisicions es van centrar en un ciutadà colombià que era l'enllaç entre els traficants de Saragossa i la cúpula de l'organització establerta a Catalunya. La recerca va ser avançant, aconseguint-se la identificació de la resta dels membres del grup criminal, tant els establerts a Saragossa dedicats a la distribució directa al consumidor de la droga, com dels proveïdors d’aquesta.\nFruit d'una àrdua i minuciosa recerca, el passat mes de juny es va detectar que l'organització havia rebut un enviament del que al principi semblaven ser mobles pertanyents a una mudança ordinària. Es va observar que els estris eren canviats de lloc de forma freqüent i ocultats en diversos trasters, la qual cosa va despertar les sospites dels investigadors.\nPer tot això i una vegada amb tota la informació recaptada, el passat mes de juny es va procedir a la confiscació en un magatzem de la tarragonina localitat de Riudoms de tres sofàs. Dins dels mateixos, a l'interior d'uns travessers que formaven part de l'armadura del respatller dels mobles, es van trobar ocults 32 quilograms de pasta base de coca.\nImmediatament després, en un traster d'una empresa de lloguer de trasters de la localitat de Sant Boi de Llobregat, es van confiscar els productes químics necessaris per a l'elaboració del clorhidrat de cocaïna a partir de la pasta base de coca, això és 1.575 litres de metil etil cetona (63 garrafes), 775 litres de hexano (31 garrafes) i 16 litres d'àcid clorhídric (16 Pots). Aquests productes químics eren adquirits a Saragossa per un membre de l'organització que els aconseguia aprofitant-se de la cobertura que li donava treballar en una bugaderia.\nTot això va propiciar les detencions dels membres del grup investigat i la pràctica de registres en domicilis de la província de Saragossa -a la capital i en les poblacions d’Utebo i La Marlofa- Joiosa i en l'habitatge de l'els capitosts de l'organització a Montcada i Reixac (Barcelona) donant com resultat la confiscació de més de dos quilograms de cocaïna, balances de precisió, premses i una màquina comptadora de bitllets.\nL'organització desarticulada comptava amb un alt grau d'especialització, abastant la seva estructura des dels proveïdors de la droga, passant pels responsables del seu transport a la ciutat de Saragossa, fins als distribuïdors als consumidors finals. De fet, l'organització comptava amb una sèrie de vehicles que presentaven habitacles molt sofisticats practicats en els mateixos, situats en el lloc del coixí de seguretat del copilot o després de la ràdio, als quals s'accedia mitjançant l'accionament simultani de diversos botons del vehicle.\nLa “operació Hispània” és la més important de les desenvolupades en la Prefectura Superior d'Aragó relacionada amb aquesta substància estupefaent, ja que a partir de la pasta basi de coca i dels productes químics confiscats, estaven en disposició de produir més de 120 quilograms de cocaïna.


Inici ComunicaciÃ³ NotÃcies NotÃcies 2021 Joventut Amposta programa la segona edició de les Píndoles Alternatives amb cinc noves formacions\nJoventut Amposta presenta cinc noves PÃndoles Alternatives adreÃ§ades a joves d’entre 16 i 29 anys. AlimentaciÃ³ saludable, realitat augmentada, fotografia per Instagram, calÂ·ligrafia amb pinzell o la sexualitat sÃ³n les disciplinesÂ formatives que ofereix enguany el projecte. L’objectiu, desenvolupat entre els mesos de febrer i maig, Ã©s acostar al jovent d’Amposta nous hobbies i passions i desenvolupar habilitats personals i socials, tot en un Ã mbit relaxat. "Nosaltres entenem aquest projecte com un camÃ que s’anirÃ traÃ§ant en funciÃ³ de les demandes i necessitats que ens plantegin les persones joves", apunta Carla Bonfill, regidora de Joventut i ParticipaciÃ³ Ciutadana. Els tallers tenen lloc, majoritÃ riament, al casal municipal i complint sempre les recomanacions de seguretat.\nEl primer dels tallers, que es realitzarÃ el proper dissabte 27 de febrer, serÃ sobre AlimentaciÃ³ Saludable, a cÃ rrec de Rosa Bayerri, d’OrgÃ nic Centre Nutricional i abordarÃ les bases actualitzades de l’alimentaciÃ³ saludable. A mÃ©s a mÃ©s, tambÃ© es tractaran algunes de les malalties que es troben estretament relacionades amb el nostre estil de vida. El segÃ¼ent taller, previst pel 4 de marÃ§, ofereix l’oportunitat d’aprendre a utilitzar la Realitat Augmentada (VR) i crear dissenys propis. VAG mostrarÃ als joves com aprendre a crear un History Board, elements 3D i donarÃ un tast de programaciÃ³ amb l’app VR.\nLa tercera proposta, en canvi, consistirÃ en un taller sobre fotografia per a Instagram, l’11 de marÃ§. Amb l’Ãºs dels smartphones, Xavi Drago (Abanik Estudi) ensenyarÃ els parÃ metres bÃ sics de la fotografia als participants, aixÃ com les directrius per desenvolupar un estil propi. Anna Pla, encarregada del quart taller del projecte, oferirÃ un taller d’iniciaciÃ³ a la calÂ·ligrafia amb pinzell rodÃ³, per totes i tots aquells qui vulguin iniciar-se en el mÃ³n d’aquesta disciplina, tinguin experiÃ¨ncia o no. Les PÃndoles es tancaran amb un taller sobre sexualitat a cÃ rrec d’Anna Miravete el 15 d’abril. En aquest espai es parlarÃ sobre el consentiment, els lÃmits, del plaer i de com construir relacions sexoafectives des del respecte i de com detectar situacions d’abÃºs o violÃ¨ncia.\nAmposta Jove ofereix una tria de tallers diversos, "basada en funciÃ³ de dos criteris: d’una banda en la informaciÃ³ que tenim dels interessos de les persones joves d’Amposta, que hem anat recollint en forma d’enquestes aquest Ãºltim any i tambÃ© amb el Pla Local de Joventut, i de l’altra, en altres espais joves que tenen una trajectÃ²ria de programaciÃ³ i activitats adreÃ§ades a joves en els quals ens inspirem", explica Bonfill.\nLes inscripcions als tastos introductoris a les propostes d’aprenentatge s’han de fer telemÃ ticament amb un formulari web. Tots els cursos tenen un preu en funciÃ³ del contingut i dels materials que s’utilitzaran i l’aforament estarÃ limitat a les recomanacions de seguretat i higiene establertes amb la nova normalitat.Â


L’Àrea de Discapacitat Intel·lectual participa en la trobada Grundvitg celebrada a França - Parc Sanitari Sant Joan de Déu\nL’Àrea de Discapacitat Intel·lectual participa en la trobada Grundvitg celebrada a França\nEstàs aqui: Parc Sanitari de Sant Joan de Déu > Notícies > Institució > L’Àrea de Discapacitat Intel·lectual participa en la trobada Grundvitg celebrada a França\npublicat 11 Octubre 2012\nL’Àrea de Discapacitat Intel·lectual participa en la trobada Grundvitg celebrada a França2012-10-112019-09-20https://www.pssjd.org/wp-content/uploads/2020/03/logoweb.pngParc Sanitari Sant Joan de Déuhttps://www.pssjd.org/wp-content/uploads/2019/09/10_2012_WEB_grundvitg_gran.jpg200px200px\nLa setmana del 17 al 21 de setembre va celebrar-se una nova trobada educativa del Grundvitg. En aquest cas, va portar-se a terme a Le Croisic (França) i va comptar amb una representació de l’Àrea de Discapacitat Intel·lectual del Parc Sanitari Sant Joan de Déu. Un total de 16 participants, entre professionals de l’àrea i usuaris del Centre Ocupacional, no van voler faltar a aquesta cita.\nDins el projecte “Els Drets de les Persones amb Discapacitat”, van reunir-se membres, no només espanyols, sinó també polonesos i francesos tots ells, pertanyents a centres de l’Orde de Sant Joan de Déu.\nEl tema principal d’aquesta trobada ha estat el Dret a l’Accessibilitat. Els representants del Parc Sanitari i també els dels altres països van presentar tot el treball realitzat pels usuaris envers aquest aspecte: vídeos, enquestes, exposicions, cicles de cinema i cançons, entre d’altres i van poder conèixer la residència que els francesos tenen destinada a les persones amb una discapacitat física i els tallers que porten a terme.\nVan tenir oportunitat, a més, de gaudir de Le Croisic i el seu entorn: el mar i un parc natural on va organitzar-se un rally de cotxes antics i tots van participar activament.\nUna trobada del Grundvitg que, un cop més, ha estat una activitat molt enriquidora on s’han pogut compartir experiències, reflexions, diversió i vivències amb persones d’altres països europeus.


'Civilitzacions', de Laurent Binet - La Veu dels Llibres\n'Civilitzacions', de Laurent Binet\nSi l'originalitat i la intel·ligència narrativa destaquen en les anteriors propostes de Laurent Binet, HHhH i La setena funció del llenguatge, Civilitzacions les supera en aquests aspectes amb escreix.\nCivilitzacions inverteix el procés històric que europeïtza Sudamèrica, i ho fa de manera tan radical que la figura de Colom –una vegada desactivat l'avantatge tecnològic respecte dels nadius– queda reduïda a la de viatger explorador, i és l'almirall qui, de retruc, facilita l'arribada a Portugal d'una facció de l'imperi inca que desencadenarà la sudamericanització del continent europeu. L'originalitat, doncs, està servida.\nCom fer, però, perquè el desplegament narratiu no esdevinga matusser? Com fer perquè la manipulació de la història conserve les coordenades, no únicament plausibles, sinó reunint alhora la multiplicitat de forces que es concatenen en un esdevenir històric? Ací comença, subratlle comença, la intel·ligència narrativa, en atorgar a l'Amèrica precolombina tres facultats que la sinopsi de l'edició avança: el metall, el cavall i els anticossos.\nCivilitzacions inverteix el procés històric que europeïtza Sudamèrica, i ho fa de manera tan radical que la figura de Colom queda reduïda a la de viatger explorador.\nUna primera part de la novel·la narra el procés històric pel qual les civilitzacions precolombines aconsegueixen ser impermeables a la intenció colonitzadora europea. Una segona canvia el rumb històric: l'empresa de Colom no acompleix els designis de Castella i, per contra, posa Europa a l’abast dels inques. La tercera, la més extensa i aconseguida, disposa un tauler geopolític on es desplega una acció civilitzadora que comportarà unes transformacions substancials de la societat europea. Vista la informació que domina l'autor, intuïm que l'elecció del poble inca en qualitat d'agent civilitzador no és fortuïta, especialment pel que fa a alguns valors i principis a què no renunciaran al llarg del seu periple europeu. Una coda prova de tancar, mitjançant la figura de Cervantes, unes expectatives narratives que tan sols satisfarien el lector amb la continuació fins als nostres dies del transcurs històric alternatiu.\nArribats a aquest punt, és difícil eludir la pregunta al voltant de la intenció última de la novel·la –hem de dir ucrònica, contrafactual? Perquè, si bé la història, la compilació dels fets, la comprensió d'aquests, el seu relat, no pot ser sinó una veu: una manipulació que legitima el seu autor a fer-la en virtut de l'honestedat –'objectivitat' és un terme que du massa feina– del mètode de treball amb què opera; un “que hagués passat si...?” és una operació deslligada de cap posicionament moral, una porta literària oberta on se n'ha tancat una d’històrica per sempre.\nEdicions de 1984 (2020)\nInevitable, per tant, pensar en un exercici de justícia poètica. Ara la història l'escriuen els (que finalment no van ser) vençuts, i victoriosos difonen una civilització amb uns valors avantatjosos per a la humanitat. A Civilitzacions, l'actitud dels nous civilitzadors respecte a la llibertat de culte, per exemple, o a la distribució de la riquesa, són encomiables. Amb tot, continuen sent conqueridors i la conquesta, no exempta de crueltat.\nEn aquest sentit, resulta paradoxal que la veu narradora subratlle escassament l'èpica del nou curs històric, de tal manera que aquells passatges que protagonitzaria la gesta o són omesos o relatats per un cronista més procliu a l'efecte que no al fet. Anònim, omniscient, el cronista aconsegueix una discreció tal en el relat dels fets, que transmet, si no neutralitat, un cert to desapassionat que s’hi aproxima.\nmés una novel·la de personatges, una coral, més o menys definits en funció de la repercussió política dels seus actes.\nI si, com sol ser insòlit en una novel·la de tall històric, bastara l'artifici geopolític, per inaudit que fos, per justificar-la? Ara bé, un desplegament geopolític de dimensions continentals que convulsiona l'Europa del segle XVI tot capgirant l'ordre social i religiós seculars, provocat per una visió del món innovadora que s'imposa perquè és raonable, i que únicament pot semblar ingènua instal·lats en el cinisme. En definitiva, un exercici descomunal que exigeix alhora domini exhaustiu i visió polièdrica de la història.\nTanmateix, hi ha literatura més enllà de la crònica ucrònica? Civilitzacions és una novel·la de personatges, una coral, més o menys definits en funció de la repercussió política dels seus actes. Hom hi troba a faltar un pes major de la cultura, tot i que personatges com ara Tiziano, El Greco, Cranagh, Erasme, Montaigne o Cervantes, entre d'altres, hi desfilen. Un però menor si convenim que el rendiment de la cultura mai no hi ha computat amb la immediatesa actual. I encara més, si sumem la percussió constant i subreptícia damunt la lectura de la pregunta: què fa que una civilització ho siga (més que no pas què és).\nLa fruïció amb què es llegeix Civilitzacions tan sols es veu refredada per la impossibilitat de donar continuïtat al relat més enllà del segle XVI, al XVII, al XVIII, al ... Una crònica alternativa que duria al col·lapse, fins i tot als borgians més irredempts, per allò de confeccionar el mapa perfecte que desplegat ocupa el territori representat. Un col·lapse similar al de viure amb la convicció que Al Gore va lluitar el recompte de vots a l'estat de Florida l'any 2000 i es va convertir en el 43è president dels EEUU.


Enquesta de l'ARA: Participació del 60% i més avantatge del sí l'1-O (David Miró)\n4 min. Barcelona 16/09/2017 22:59\n987x941 Participació del 60% i més avantatge del sí\nUna arma de doble tall. En això s’ha convertit l’obsessió del govern espanyol per impedir el referèndum de l’1-O. La tercera onada de l’enquesta de l’ARA feta per l’Institut Opinòmetre, realitzada en els dies immediatament posteriors a la Diada, quan el referèndum ja havia estat convocat pel Govern i suspès pel TC, i el govern espanyol començava a posar en marxa tota la seva maquinària repressiva, reflecteix que, d’una banda, baixa el nombre de persones que afirmen que participaran en l’1-O i, de l’altra, creix l’independentisme. En concret, els que asseguren que aniran segur a votar l’1-O són encara majoria, un 51%, mentre que un 9,2% afirmen que possiblement hi participaran. Els dos percentatges sumats ofereixen una xifra, el 60,2%, que encara és alta, sobretot si es considera que els enquestats ja sabien que es tracta d’un referèndum declarat il·legal pel TC. A les enquestes del juny i juliol aquesta xifra se situava al voltant del 64%, en concret era del 64,2% al juny i del 63,9% al juliol.


La lluita per la readmissiÃ³ a SEAT\nJa fa més de dos anys de l’expedient de regulació d’ocupació a SEAT, pel qual van ser acomiadats 660 treballadors. A principis d’any la direcció de SEAT va comunicar per burofax a 66 treballadors acomiadats que s’havien acollit a l’opció de la reincorporació a la plantilla que ja no serien cridats per reingressar al seu lloc de treball, donant per finalitzat el procés de reincorporacions acordat en el seu dia amb UGT i CCOO, firmants de l’ERO dels 660 acomiadaments. Això es produeix mentre SEAT en aquests dos anys ha fet més de 1.000 noves contractacions.\nDurant aquests dos llargs anys, la Direcció de SEAT ha anat acumulant sentències del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya que han declarat nuls fins a 33 acomiadaments, per vulneració de drets fonamentals i discriminació sindical. Dos d’aquests treballadors han entrat a treballar després que el Tribunal Suprem desestimés el recurs presentant per SEAT, però es troben ja amb problemes perquè no els han destinat al mateix tipus de lloc de treball que el que ocupaven anteriorment.\nEl passat 6 de febrer es va fer una primera aturada a la planta de Martorell, convocada per CGT, que va tenir un seguiment més destacat entre la plantilla més jove, malgrat la campanya de por portada a terme per delegats d’UGT que van estar repetint per la planta que l’aturada era il·legal i que el s’aconseguiria és que hi hagués “noves llistes” d’acomiadats. Tot i així, l’aturada va aconseguir aturar la producció a algunes seccions.\nD’altra banda, el dissabte passat, un dels tres acomiadats en vaga de fam indefinida, un treballador de més de 60 anys que ja és el tercer cop que l’acomiaden de SEAT, va haver de deixar aquesta mesura de pressió quan s’acomplia el 12è dia de vaga de fam pels riscos greus per a la seva salut als que s’exposava. Els acomiadats en vaga de fam indefinida van prendre aquesta mesura de pressió per denunciar la discriminació amb la que està actuant la direcció de SEAT i l’incompliment per part de SEAT, no només de l’acord que recollia l’opció de la reincorporació, sinó fins i tot les sentències d’acomiadament nul.\nEl moviment de solidaritat amb els acomiadats de SEAT s’ha revitalitzat i s’estan preparant noves accions de protesta. CGT ha convocat dos hores d’aturada per torn per al proper 20 de febrer. El dia anterior, en el canvi de torn del migdia, hi haurà una concentració de delegats, treballadors i estudiants a la porta d’accés a la planta de Martorell per exigir la readmissió immediata dels acomiadats.\nEnvieu resolucions de protesta a:\nDes de (la secció sindical / sindicat / Comitè d’Empresa de… ) mostrem el nostre més ferm suport als treballadors acomiadats de SEAT que estan lluitant per la readmissió a l’empresa.\nAquesta situació incideix de manera important en la seva responsabilitat, per les següents raons:\n1) Vostè mateixa va autoritzar els acomiadaments de l’any 2005.\n2) L’empresa la va enganyar, perquè al llarg de l’any següent va contractar a un nombre de treballadors nous superior al dels acomiadats.\nExigim el respecte dels drets dels treballadors i li demanem que intervingui en aquesta situació i obligui a l’empresa a la readmissió immediata dels 66 treballadors que encara no s’han reincorporat, en compliment del Pla Social de 2005.\ncòpia del missatge als vaguistes de fam:


L’Elx no troba el camí del triomf - À Punt\nL’Elx no troba el camí del triomf\nEl conjunt il·licità empata contra l’Oviedo al Carlos Tartiere.\nEl conjunt il·licità empata contra l’Oviedo al Carlos Tartiere\nJornada sisena de la Lliga 123 i l’Elx continua sense guanyar un encontre. Després de dues derrotes i tres empats, l’equip de Pacheta només ha aconseguit un punt en l’encontre contra l’Oviedo, a l’Estadi Carlos Tartiere. El conjunt il·licità ha viatjat a la capital asturiana amb una plantilla minvada a causa de les baixes per lesió de Josan, Xavi Torres, Zotko i Manu. Tot i això, els franjaverds han començat el partit encarant la porteria rival. Ha sigut en el minut 5 quan Manu Sánchez, en un córner que han executat Borja Martínez i Javi Flores, ha xutat per a marcar el primer gol de l’enfrontament.\nEls dos equips han continuat molt igualats en possessió del baló. En el minut 24, ha arribat el gol de l’Oviedo. El porter de l’Elx, José Juan, ha fet una mala eixida que Joselu i ha aprofitat per a pujar l’1 a 1 al marcador.\nDesprés d’aquesta acció, els de Pacheta s’han posat a jugar a la contra tot esperant fer-ne el segon. Una ocasió del conjunt asturià per part de Saül Berjón ha colpejat l’esquadra. Seguidament, ha arribat l’oportunitat de marcar per a l’Elx. Sory Kaba s’esvara i perd l’ocasió d’anotar, a porta buida, el segon gol després d’una errada del porter rival.\nLa segona part ha començat amb un Elx que dominava l’encontre, però sense materialitzar les oportunitats que han tingut de marcar i guanyar el partit. Finalment, el marcador no s’ha mogut i el conjunt de Pacheta ha tornat a casa amb un punt que té gust de poc.


Piruletes de mandarina cobertes de xocolata - Receptes cartesianes\nPiruletes de mandarina cobertes de xocolata\n20- 25 piruletes\n4 unitats mandarines\n• FUNDACIÓ ALÍCIA: "La clementina d’Alcanar a la cuina” (p.54), Onada edicions, Benicarló (Castelló) 2014\n20- 25 broquetes (varetes de fusta on clavarem els grills de mandarina)\nLa llargada mínima de cada broqueta és la d'un pal de piruleta. Si disposem de broquetes més llargues, podem tallar-les per la meitat; hem de tenir la precaució, però, de clavar el grill de mandarina per la punta que no correspon al punt de tall, per evitar que ens clavem alguna estella de fusta a la boca. També podem fer servir escuradents.\nUna placa de poliespan per clavar-hi les broquetes\nSi no en teniu, també podeu fer servir un bol ple d'arròs o de sal per clavar-hi les broquetes i posar-hi un pes a sobre per aguantar-les.\nUn ratllador de cítrics Microplane per ratllar la pell de les mandarines.\nHeu de fer les piruletes (procesos 1, 2 i 3) amb prou temps d'antelació com perquè la xocolata tingui temps d'endurir-se a la nevera (procés 4).\nHeu de treure les piruletes de la nevera (procés 5) uns minuts abans de servir-les.\nPodem fer servir una altra fruita en comptes de mandarina?\nÒbviament, podem fer les piruletes de poma, de maduixa, de kiwi… i recobrir-les igualment de xocolata, i seran ben bones. Però hi ha una característica de les piruletes de mandarina que és difícil d'aconseguir amb les altres fruites: si ens posem el grill de mandarina recobert de xocolata sencer a la boca, quan el masteguem es produeix una explosió de sabor en alliberar-se de cop el suc del cítric (aquest efecte el podríem obtenir també amb taronja, però difícilment ens cabrà sencer un grill de taronja a la boca!)\nPreparació de les mandarines\nRenteu les mandarines (sense pelar) a sota del raig d'aigua de l'aixeta i eixugueu-les amb un drap net o amb paper absorbent de cuina.\nRatlleu la pell de les mandarines (va molt bé fer servir un ratllador de cítrics Microplane) i reserveu-la.\nPeleu les mandarines i separeu-ne els grills individuals -si són grans- o per parelles -si són petits; descarteu totes les pelletes blanques: penseu que cobrirem cada grill o parell de grills amb xocolata i que la peça arrebossada que obtinguem ens ha de cabre sencera a la boca.\n200 g de xocolata amb 70% o més de cacau, a trossos\n(o bé 150 g de cobertura de xocolata amb 70% o més de cacau)\nFoneu la xocolata al microones:\nPoseu la xocolata i les 2 cullerades d'aigua en un bol que pugui anar al microones (no cal que el tapeu).\nFoneu-la al bany maria:\nPoseu aigua en una cassola. Introduïu-hi una cassola més petita o un bol de manera que se sostingui sense tocar-ne el fons. Poseu la xocolata i les 2 cullerades d'aigua a la cassola petita.\nSi foneu la xocolata al microones:\nPoseu el bol al microones i programeu: 500 W, 1 min.\nRemeneu i s'anirà desfent xocolata que encara no estava desfeta . Si encara no queda ben desfeta, poseu-ho uns segons més al microones i torneu a remenar.\nFeu el procés següent immediatament (si mentre el feu la xocolata s'endureix, torneu-la a posar uns segons al microones).\nSi foneu la xocolata al bany maria\nPoseu al foc la cassola gran dins de la qual hi ha la petita (l'aigua s'escalfarà i, en conseqüència s'escalfarà la xocolata, que es fondrà).\nAneu remenant de tant en tant, fins que la xocolata s'hagi desfet del tot.\nFeu el procés següent immediatament (mentre el feu, podeu deixar la cassola a foc ben baix perquè la xocolata es mantingui desfeta i no s'endureixi).\nPreparació de les piruletes de mandarina amb xocolata\nAneu submergint els grills (o parells de grills) de mandarina en la xocolata desfeta. Punxeu-los amb una broqueta i aneu clavant cada broqueta en una placa de poliespan o en un bol ple d'arròs (la mandarina ha de quedar coberta de xocolata).\nA mesura que aneu clavant les broquetes a la placa de poliespan, aneu fent el pas següent.\nAneu empolvant els grills coberts de xocolata de cada broqueta que heu clavat en el bloc de poliespan amb la ratlladura de pell de mandarina que heu reservat (feu-ho abans que la xocolata s'endureixi).\nRefredament de la xocolata\nDeixeu refredar les piruletes a la nevera.\nPresentació de les broquetes\nDeixeu les piruletes a temperatura ambient una estona abans de servir-les.


La Mesa de contractació adjudica el contracte d'il·luminació i serveis elèctrics per a la campanya nadalenca, que amplia el servei respecte a anys anteriors\nL’Ajuntament de Xàtiva ampliarà durant aquestes festes de Nadal els espais de la ciutat amb il·luminació, i s’inclourà per primera vegada la Plaça del Mercat de la ciutat.\nLa Mesa de contractació de l’Ajuntament de Xàtiva ha adjudicat el contracte d’il·luminació i serveis elèctrics per a la campanya de Nadal i Reis 2020-2021, que realitzarà l’empresa Costera Electricitat SL amb una inversió de 69.931,95 euros, i amb el qual s’ampliarà el servei respecte a anys anteriors.\nLa il·luminació de la Plaça del Mercat serà la gran novetat d’aquesta campanya, emplaçament en que no s’havia actuat mai en aquest sentit degut a la celebració durant aquestes dates d’activitats com ara el Mercat Medieval, i que aquest any no es podran realitzar com a conseqüència de la pandèmia.\nAquest contracte servirà a més per a abastir d’il·luminació a les zones de l’Albereda Jaume I i a les zones comercials, els accessos a la ciutat i diversos edificis públics. Concretament, els espais que s’il·luminaran seran l’Albereda Jaume I i el Betlem municipal, la façana de l’Ajuntament, l’arbrat de la Nacional 340 d’accés a Xàtiva, la redona del Portal del Lleó, arbrat del Portal del Lleó i entrada per Novetlè, Font dels 25 dolls, arbre de Nadal en redona del carrer Beata Inés, base de la Policia Local de Bixquert i garlandes a l’Albereda, Avinguda de Selgas, pedanies, carrers comercials i estrella al Castell.\nTemas: Ajuntament de XàtivaNadalXàtiva\nLa Comunitat Valenciana registra este jueves 59 brotes de coronavirus


Acta de la reunió d'AMPA: 16 de març de 2017 - AMPA Escola Mare Nostrum\nActa de la reunió d’AMPA: 16 de març de 2017\nadmin 31 maig 2017 Uncategorized\n1-Valoració Portes Obertes P3:\nPel proper any hi ha ofertades 50 places, d’aquestes 18 són per germans.\nEs fa una bona valoració de les famílies que van venir en els diferents dies, es calcula que unes 70 famílies van venir a veure l’escola.\nEl dissabte de portes obertes hi va haver poca participació per part de famílies de l’escola tot hi haver-hi el taller de samarretes del Pirata.\nAquest any l’acte benèfic a favor d’una entitat del barri anava destinat a la Fundació Adsis.\nS’ha fet la devolució que unes 200 persones han participat dels diferents actes que s’han fet, i s’han recollit 1150€.\nEls organitzadors fan una molt bona participació de tota la classe, ja que hi ha hagut molta assistència de les dues classes de P4.\nMoltes famílies de l’escola han assistit a la botifarrada, dels anys que més gent hi ha assistit, l’únic inconvenient és que hi va haver gent que es va quedar sense botifarra, a tota aquesta gent se’ls hi va retornar els diners.\nLa botiga subministradora va dir que no podia assegurar que s’haguessin portat les botifarres que s’havien demanat.\nEs recorda la necessitat de comptar les botifarres abans de vendre més tiquets per tal de garantir que les persones que han comprat el tiquet en tinguin.\nEls organitzadors estan fent un recull de cara a propers anys poder evitar els errors que s’ha detectat.\nEnguany hi ha hagut 400€ de benefici: es plantegen diferents maneres d’invertir aquests diners, ja siguin en coses de la botifarrada com podria ser un armari per guardar-hi les coses, així com també per eixugar deutes d’altres comissions o actes.\n4-Informacions de les diferents comissions:\nEs vol dinamitzar el blog, actualitzar menús, fotos, contingut…Una mare de P3 s’apunta a la comissió per tal de poder donar un cop de ma en el tema informàtic.\nS’ha reunit la comissió amb la dietista i el coordinador de menjador plantejant alguna canvis alimentaris i s’han anat duent a terme.\nEs demanarà a la generalitat que facin una supervisió dels menús aprofitant un programa que té.\nPel que fa a l’enquesta que es va passar a les famílies, hi ha hagut 106 respostes, el que genera més preocupació a les famílies són els conflictes que sorgeixen en el pati de l’hora del menjador .\nEs planteja buscar formació pels monitors i cuineres més enllà de l’estrictament necessària.\nHi ha hagut una mica més de 100 respostes en l’enquesta que es va passar, tothom sembla estar molt content. Ara es passarà una enquesta als nens. Els resultats es penjaran al blog.\nEs planteja canviar el detall que es dona tan als nens com als monitors, i relacionar-los més amb l’activitat que han fet.\nEs traspassa a la comissió que la pintura del Tobogan està saltant. Es facilita un contacte d’un pare de P4 pel tema de les taules fetes amb bobines. Aquest proper dissabte s’ha fet un nova crida per tal d’acabar el sorral i plantar noves plantes que s’han fet arribar des del consorci sense cost.\nCaldria anar pensant en articles de cara a la revista que surt a final de curs.\nLa baixa de paternitat de l’Adrià la cobrirà la Viti pel que fa a la coordinació del menjador, i la de l’extraescolar de dibuix una noia que l’Adrià ha proposat, s’incorporarà ja per tal de conèixer als nens i l’activitat.\n5- Tallers i xerrades:\nLa xerrada que es va fer sobre el conflicte, hi van assistir 10 persones.\nEls assistents valoren que va fallar la informació, ja que es valora que el mail era poc atractiu.\nL’horari no va facilitar la bona dinàmica del taller ja que era a les 6’30h i la gent arriba cap a les 17h… tot i això es valora com a interessant.\nQueden pendents 2 xerrades , una sobre els Polls aquesta està plantejada per a tothom, i una segona sobre Seguretat i internet a priori està plantejada per a famílies de 4rt a 6è… des dels assistents es valora que pot ser interessant per a totes les edats ja que pot servir per preveure situacions en el futur. S’acorda que tot i que hi ha una part més específica d’aplicacions s’obrirà a tothom.\nEn la trobada que hi va haver d’ampa’s, es va parlar de la responsabilitat civil de les ampa’s quan hi ha persones que no són del centre en els diferents actes que s’hi celebrin, i quines solucions es poden aplicar.\nEs recorda el servei que ofereix l’ajuntament de cara a poder fer xerrades s’han de sol·licitar.\nEs va explicar la situació en la que estan diferents escoles, que estan perdent les TEI (Tècnic en educació infantil), ja que a la que es jubilen o agafen una baixa no se les substitueix, en alguna casos són les pròpies ampa’s qui estan pagant els sous de les TEI, es va plantejar agrupar les queixes i demandes entre totes les escoles afectades i les no afectades sumar-se a la reivindicació d’aquesta figura.\nEs va plantejar també que sent soci de a FAPAC es poden estalviar moltes comissions bancàries, ja que la FAPAC té un conveni amb el Bac de Sabadell.\nLes ampa’s s’estan trobant que s’ha de demanar un datàfon al Banc per tal de cobrar les quotes de les targetes solidàries i això té un cost força elevat.\nS’informa Es va aprofitar la reunió que es va fer sobre la superilla per demanar l’aparcament de bici i sembla ser que ja està concedit i que s’instal·larà en breu.\nEl tema de la superilla es veuria com una oportunitat per demanar el camí escolar, els tràmits són força complexos… es comenta que el pressupost per aquest tema del 2017 ja està esgotat, que s’hauria de fer de cara al 2018.\nS’explica que entre el 6 i el 17 de març s’ha estat fent les proves de nivell de 3er. Tot i que hi ha alguna queixa el fet de no haver avisat a les famílies de que s’estaven fent, també es comenta que els nens no han comentant res de que se’ls hagi estat preparant per aquestes proves ia xiò es valora con a positiu.\nDes de l’ampa s’ha reclamat que hi hagi més comunicació entre l’escola i les famílies.\nL’escola ha explicat que es participarà en un certamen de lectura per veure qui llegeix millor entre diferents escoles,\nEnguany St. Jordi es celebrarà el dia 24 d’abril, es demanarà a 2 familiars per fer de jurat, el dia 3 s’hauran d’emportar els treballs a casa i el dia 6 hi haurà la reunió per fer la valoració entre tot el jurat.\nEs dóna per finalitzada la reunió a es 00:15h.


Bufete Marroquín | Avis legal\nEl simple accés al Lloc web atribueix a qui el realitza la condició d’Usuari del Lloc web (d’ara endavant, “el “Usuari”) i implica l’acceptació íntegra d’aquest Avís legal. En cas de no estar d’acord amb aquest, l’Usuari ha d’abandonar immediatament el Lloc web sense utilitzar-lo.\n1) Informació general del Lloc web\nEn compliment del que s’estableix a l’article 10 de la Llei 34/2002, d’11 de juliol, de serveis de la societat de la informació i de comerç electrònic, a continuació, s’ofereix la informació general del Lloc web:\nTitular: BUFETE MARROQUIN, ABOGADOS Y ECONOMISTAS, S.L.P. (d’ara endavant, “BUFETE MARROQUIN”).\nDomicili social: carrer Bori i Fontestà, 6 (080217) Barcelona C.I.F.: B64806607 E-mail: marroquin@bufetemarroquin.com Telèfon: 932 013 511\n2) Condicions d’Ús del Lloc web\nL’Usuari s’obliga a no transmetre, introduir, difondre i/o posar a la disposició de tercers qualsevol tipus de material i informació (dades, continguts, missatges, dibuixos, arxius de so i imatge, fotografies, programari, etc.) que siguin contraris a la llei, la moral, l’ordre públic i aquest Avís legal.\nL’Usuari s’obliga a mantenir completament indemne a BUFETE MARROQUIN davant qualsevol possible reclamació, multa, pena o sanció que pugui venir obligada a suportar a conseqüència de l’incompliment per part de l’Usuari de qualsevol de les normes d’utilització abans indicades.\nL’accés de l’Usuari al Lloc web no implica per a BUFETE MARROQUIN l’obligació de controlar l’absència de virus, cucs o qualsevol altre element informàtic nociu. Correspon a l’Usuari, en tot cas, la disponibilitat d’eines adequades per a la detecció i desinfecció de programes informàtics nocius.\nBUFETE MARROQUIN no es responsabilitza dels danys produïts en el programari i/o equips informàtics de l’Usuari o de tercers durant la utilització dels serveis oferts en el Lloc web o la navegació per aquest.\nBUFETE MARROQUIN no es responsabilitza dels danys o perjudicis de qualsevol tipus produïts en l’Usuari que portin causa de fallades o desconnexions en les xarxes de telecomunicacions que produeixin la suspensió, cancel·lació o interrupció del servei del Lloc web durant la prestació del mateix o amb caràcter previ.\n4) Continguts i serveis enllaçats a través del Lloc web\nEl Lloc web pot contenir dispositius tècnics d’enllaç, directoris i fins i tot instruments de cerca que permeten a l’Usuari accedir a altres pàgines i portals d’Internet (d’ara endavant, “Llocs Enllaçats”). En aquests casos BUFETE MARROQUIN només serà responsable dels continguts i serveis subministrats en els Llocs Enllaçats en la mesura en què tingui coneixement efectiu de la seva il·licitud i no hagi desactivat l’enllaç amb la diligència deguda. En el cas que l’Usuari consideri que existeix un Lloc Enllaçat amb continguts il·lícits o inadequats podrà comunicar-lo a BUFETE MARROQUIN, sense que en cap cas aquesta comunicació suposi per a BUFETE MARROQUIN l’obligació de retirar el corresponent enllaç.\nEn cap cas l’existència de Llocs Enllaçats ha de pressuposar la formalització d’acords entre BUFETE MARROQUIN i els responsables o titulars d’aquests, ni la recomanació, promoció o identificació de BUFETE MARROQUIN amb les manifestacions, continguts o serveis proveïts per aquests Llocs Enllaçats.\nTret que s’indiqui expressament el contrari en el Lloc web, BUFETE MARROQUIN no coneix els continguts i serveis dels Llocs Enllaçats i, per tant, no es fa responsable dels danys que puguin produir la il·licitud, qualitat, desactualizació, indisponibilitat, error i inutilitat dels continguts i/o serveis dels Llocs Enllaçats, incloent qualsevol altre mal que no sigui directament imputable a BUFETE MARROQUIN.\nTots els continguts del Lloc web, entenent per aquests, a títol merament enunciatiu, els textos, documents, fotografies, gràfics, imatges, icones, tecnologia, programari, links i altres continguts audiovisuals o sonors, així com el seu disseny gràfic i codi font, són propietat intel·lectual de BUFETE MARROQUIN o de tercers, sense que puguin entendre’s cedits a l’Usuari cap dels drets d’explotació reconeguts per la normativa vigent en matèria de propietat intel·lectual sobre aquests. Les marques, noms comercials o signes distintius publicats en el Lloc web són titularitat de BUFETE MARROQUIN o tercers, sense que pugui entendre’s atribuït a l’Usuari dret algun sobre els mateixos.\n6) Nul·litat i ineficàcia de les clàusules\nAquest Avís legal es regirà i interpretarà conforme a la legislació espanyola. En cas de litigi entre BUFETE MARROQUIN i l’Usuari, seran competents els Jutjats i Tribunals de la ciutat de Barcelona, tret que la legislació aplicable estableixi forçosament una altra cosa.


Per què No s’ha de malgastar l’aigua - revistaxq\nPublicat el Març 24, 2017 per Elianne Ros\nA tots ens sembla d’allò més normal obrir l’aixeta i que surti aigua. Però no en tots els llocs del planeta és així. En l’actualitat, més de 663 milions de persones viuen sense subministrament d’aigua potable a prop de casa, cosa que els obliga a passar hores fent cua o traslladant-se a fonts llunyanes i a afrontar problemes de salut a causa de l’aigua contaminada. Aquí tampoc no ens sobra, per això hem d’esforçar-nos per no malgastar-la.\nCada 22 de març se celebra el Dia Mundial de l’Aigua. Les Nacions Unides (ONU) ho van decidir el 1992 per cridar l’atenció sobre un recurs essencial per al desenvolupament humà i que cada vegada és més escàs. Per què?\nAls països desenvolupats moltes vegades ens comportem com si l’aigua fos inesgotable. Però el cert és que la quantitat d’aigua dolça que hi ha a la Terra és la mateixa que hi havia fa uns 2.000 anys, a l’època de l’Imperi Romà. Amb una diferència substancial. La població ha passat de 200 milions a més de 7.200 milions i n’ha augmentat considerablement el consum. L’any 2050 es calcula que la humanitat assolirà els 9.000 milions i, si no es prenen mesures, les reserves d’aigua del planeta no arribaran per a tothom.\nL’aigua ve a ser el sistema sanguini del planeta. No només és necessària per a la vida dels humans, els animals i les plantes. També ho és per a la producció d’energia, la indústria o el conreu. L’agricultura consumeix el 70 % de l’aigua dolça que hi ha a la Terra, la indústria representa el 20 % i l’ús que se’n fa a les cases, el 10 %. Però l’espectacular creixement dels països emergents, com el Brasil o l’Índia, ha posat en risc aquest equilibri. Les conques dels rius i els aqüífers subterranis s’esgoten. Segons l’informe de l’ONU sobre avaluació dels recursos hídrics, el 20 % dels aqüífers de la Terra està sent sobreexplotat.\nLa falta d’aigua incrementa les desigualtats. Al Sudan, una nena de 12 anys dedica entre dues i quatre hores diàries a recollir i transportar sobre el seu cap tot just cinc litres d’aigua dolça per a la seva subsistència. Això és tan sols una quarta part dels 20 litres per persona i dia que tant l’Organització Mundial de la Salut (OMS) com la UNICEF calculen que són necessaris per a la subsistència. En canvi, al Canadà, una nena de la mateixa edat consumeix entre 300 i 400 litres diaris.\nLa falta d’aigua també és causa de guerres i revolucions. La gran sequera que va patir una regió de Síria entre el 2006 i el 2009 va provocar una forta escassetat de blat i, en conseqüència, una pujada radical del preu de la farina i del pa. La sequera també va obligar 1,5 milions de persones que vivien al camp a emigrar a les ciutats, on no trobaven feina. El descontentament de la població va acabar en protestes contra el govern, encapçalat pel dictador Baixar al-Àssad, que va enviar l’exèrcit a reprimir els manifestants. L’escalada de violència va desembocar en una guerra civil que ja fa set anys que dura i ha provocat milions de refugiats.\nHi ha alternatives per produir aigua?\nEls sistemes alternatius per produir aigua dolça, com les plantes de dessalinització –complex procés per convertir en potable l’aigua del mar– o solucions innovadores, com l’extracció d’aigua de l’aire o la creació de llavors que gairebé no necessiten reg, encara estan lluny de salvar la situació. Per poder funcionar, les plantes de dessalinització necessiten una gran despesa d’energia. O sigui, que l’aigua potable que produeixen només se la poden permetre països molt rics, com l’Aràbia Saudita.\nSegons els experts, encara queden entre 20 i 30 anys d’investigació perquè aquests mètodes puguin ser realment efectius. Altres solucions, com el transvasament d’aigua d’un riu cap a una zona més seca també té un cost energètic elevat, a més del conflicte que genera entre poblacions. Per això, aquest any les Nacions Unides han destacat la necessitat de concentrar-nos en el malbaratament de l’aigua per reduir i reutilitzar fins i tot un 80 % de la que fem servir a les nostres cases, les ciutats, les indústries i els conreus. Aquesta aigua torna a la natura contaminant el medi ambient i perdent les seves propietats.\n«Hi ha aigua suficient per satisfer les creixents necessitats del món, però no sense canviar la manera de gestionar-la», diu l’informe de l’ONU. Una manera de fer-ho és utilitzar sistemes de regadiu intel·ligent per reduir el consum d’aigua en l’agricultura. Alguns experts proposen reutilitzar les aigües residuals –les que van a parar a les clavegueres– tractant-les per poder destinar-les a regadiu. Això podria suposar un estalvi del 30 %.\nProposen també millorar del sistema de les xarxes d’abastament, és a dir, les canalitzacions d’aigua que arriben a les cases. A Espanya, el mal estat en què es troben representa la pèrdua del 17,5 % de l’aigua corrent.\nD’altres plantegen adaptar la nostra dieta i reduir el consum de carn, ja que l’engreixament dels animals representa un gran dispendi d’aigua: un quilo de porc representa un consum de tres quilos de gra. Rebaixar el volum d’aigua embotellada suposaria també un estalvi i reduiria l’impacte que les ampolles de plàstic i el seu transport tenen en el medi ambient. De vegades no s’han de fer grans coses, sinó gestos senzills, com tancar l’aixeta mentre ens rentem o no tirar la cadena si no és necessari.


L'exespia rus Alexander Litvinenko va ser enverinat per ordre del Kremlin - Diari de Girona\nL'exespia rus Alexander Litvinenko va ser enverinat per ordre del Kremlin\nVa morir a Londres després d´haver ingerit poloni radioactiu\nacn | londres 21.01.2016 | 12:24\nL'exespia rus Alexander Litvinenko va ser enverinat per ordre del Kremlin EFE\n10 anys després de la seva mort, els investigadors del presumpte assassinat de l´exmembre del KGB Alexander Litvinenko han publicat els seus resultats definitius. La recerca confirma el que molts ja apuntaven: Litvinenko va morir després d´ingerir poloni 210. El més concloent però, és que els serveis d´intel·ligència britànica han pogut provar que van ser els excompanys i amics de Litvinenko, Andrei Lugovoi i Dimitry Kovtun, els que hi haurien introduït la substància letal dins el te que va prendre Litvinenko durant una trobada cordial entre tots tres al centre de Londres. 22 dies després, Litvinenko moria a la capital britànica envoltat per la polèmica.\n"Estic convençut que els senyors Lugovoi i Kovtun van posar poloni 210 a la tetera del Pine Bar, l´1 de novembre del 2006" assegura el jutge Sir Robert Owens en l´informe de la investigació. Owen considera "probable" que Andrei Lugovoi, actualment membre del Parlament rus, enverinés Litvinenko per ordre del Servei Federal de Seguretat Rus i que Dmitry Kovtun "també actues sota les seves ordres".\n"Em satisfà molt que les paraules que el meu marit va pronunciar al seu llit de mort acusant Putin [del seu assassinat] hagin estat provades per un tribunal britànic" ha dit la viuda d´Alexander Litvinenko, Marina, a les portes del Tribunal Suprem. Marina Litvinenko ha exigit al Regne Unit que actuï contra totes les formes de terrorisme, incloses les perpetrades pels mateixos estats i ha demanat que s´imposin sancions contra el govern de Putin. "Exigeixo la imposició de sancions econòmiques i que es prohibeixi viatjar als acusats, inclòs Putin" ha demanat Marina Litvinenko, afegint que la nit passada havia rebut una carta on s´insinuava que el primer ministre britànic, David Cameron "no faria res davant les devastadores troballes" del jutge Owens.\nLa conclusió de la investigació sobre la mort de Litvinenko arriba en un moment en què el departament d´Afers Exteriors del govern britànic es plantejava suavitzar les sancions econòmiques que els Estats Units i la Unió Europea van imposar al Kremlin i a algunes empreses després que Rússia s´annexionés Crimea l´any 2014. Segons fonts del Partit Conservador, el mateix ministre d´Afers Europeus del govern britànic, David Lidington, hauria demanat a Cameron no intensificar les sancions contra Rússia, ja que una certa millora de les relacions Londres-Moscou facilitaria arribar a un acord per posar a fi a la guerra civil que colpeja Síria.\nPer la seva banda, el líder dels Liberal Demòcrates, Tim Farron ha mostrat públicament el seu suport a les demandes de Marina Litvinenko. "Un ciutadà del Regne Unit va ser assassinat als carrers de Londres amb poloni; va ser un atac al cort d´Anglaterra, als nostres valors i a la nostra societat", ha sentenciat.\nRússia acusa Londres de violar la presumpció d´innocència\n"Moscou no acceptarà el veredicte de la justícia britànica pel que fa a la investigació del cas Litvinenko, Londres ha violat el principi de presumpció d´innocència" han declarat fons del Kremlin a l´agència de notícies russa RIA. La font també troba "il·legítim" que determinades parts de la investigació s´hagin mantingut en secret i augura "serioses conseqüències" pel que fa a les relacions entre Londres i Moscou.\nPer la seva banda, Lugovoi ha titllat les acusacions en contra seva "d´absurdes". "Els resultats publicats avui posen de manifest, una vegada més, la posició antirussa de Londres: l´estretesa de mires i la falta de voluntat per part dels britànics per trobar una causa real que expliqui la mort de Litvinenko".\nUn dels homes forts del govern de Putin, Viktor Ivanov, podria haver jugat un paper clau en l´assassinat de Litvinenko. L´exoficial del KGB i actual cap de la divisió federal de narcòtics ha qualificat la investigació de "farsa" i els resultats propis del "teatre de l´absurd".


Coberta piscina a Formentera, Illes Balears\nHem dut a terme la instal·lació d’una coberta enrotllable submergida en una piscina a Formentera digna de revista. Es tracta d’un projecte que ha aparegut en diferents mitjans especialitzats en arquitectura, dissenyat per l’arquitecte Marià Castelló en col·laboració amb Pedro Mota i en José Mota.\nFotografies cedides per Es Pujol de s’Era.\nEls responsables del projecte veien imprescindible el fet de que el sistema de cobertura tingués el mínim impacte visual i respectés l’estètica de l’obra així com el paisatge Formenterenc.\nVarem rebre l’encàrrec de fabricar i instal·lar una coberta automàtica per piscina de tipus Immersa, amb una làmina d’aigua de 4m x 15m. La part de l’eix i la mecànica d’aquest, resta oculta a la vista del banyista en un calaix cobert en la seva part superior per la mateixa tarima de fusta de pi tractat que recobreix la zona de la terrassa. El cobertor, destinat a mantenir l’aigua neta i a temperatura òptima, es desplega sobre la superfice de la piscina de manera automàtica accionant un comandament a distància.\nAl tractar-se d’una piscina desbordant en un dels seus laterals, les lamel·les tipus persiana de la coberta s’equiparen amb un sistema especial i patentat per tal d’evitar que la coberta es desvïi al no tenir paret de referència per on desplaçar-se sense desviar la seva trajectòria.\nCobercat instal·la cobertes de piscina a tota la península i a illes Balears i Canàries.


L'alcalde de Caldes de Malavella intenta fer fora uns okupes de casa seva amb una destral\nL'oposició ja ha demanat la dimissió de Salvador Balliu, de Junts per Catalunya, que insisteix que va ser ell qui va ser agredit pels joves\nBarcelonaUn vídeo de l'alcalde de Caldes de Malavella, Salvador Balliu, encarant-se amb una destral a uns okupes dins d'una propietat seva ha provocat un terrabastall polític en aquesta localitat de la Selva, i l'oposició ja ha demanat la seva dimissió.\nEls fets van passar el Dilluns de Pasqua, però no ha sigut fins a aquest diumenge que la Cadena SER ha difós les imatges en què es veu a Balliu, de Junts per Catalunya, brandant una destral i discutint amb tres joves que s'havien instal·lat en una casa propietat seva. Un dels nois porta una branca d'arbre llarga i prima. "Us vull fora", els etziba, i quan una de les okupes li demana si és l'alcalde respon: "No, a mi m'han pagat perquè us faci fora", mantenint una actitud amenaçadora i posant-los un termini perquè marxin de la casa. "D'acord, marxarem, però de què vas?", li diu un dels nois en referència a l'arma mentre li demana que es calmi.\nL'actitud de l'alcalde li ha valgut les crítiques de l'oposició (Som Caldes, ERC i En Comú Podem), que s'han afanyat a qualificar-la d'"inadmissible" pel fet que "ningú es pot prendre la justícia per la seva part, i menys un càrrec públic", com és en aquest cas Balliu, que a més és el president del Consell Comarcal de la Selva. Aquesta tarda els tres grups es reuniran per decidir què fan.\nJustificació de l'alcalde\nPer la seva banda, el dirigent de Junts ha justificat la seva reacció i ha explicat en declaracions que recull l'ACN que en realitat l'agredit va ser ell, perquè quan va anar a la seva propietat li van sortir dos joves amb pals i un gos quan ell creia que ja haurien marxat i la casa estava buida. En aquest punt, admet que es va posar nerviós per una situació que no desitja "a ningú" i que es va defensar amb el primer que va trobar. També diu que el vídeo tan sols ensenya una part del que va passar, però demana disculpes per si algú s'ha sentit ofès.\nSegons el seu relat, la policia local li va trucar durant els dies de Setmana Santa, quan ell estava de vacances, alertant-lo de l'ocupació de la casa. Els agents fins i tot van parlar amb els ocupants, que es van comprometre a deixar la propietat el Divendres Sant, així que diumenge Balliu va arribar-hi i no hi va trobar ningú. Llavors va posar unes brides a les tanques, va marxar i hi va tornar l'endemà, amb la sorpresa —ha dit— que es va topar amb tres joves (dos nois i una noia) que duien pals grans i que el van increpar fent-lo fora "a empentes i cops", fins al punt que l'alcalde va patir per la seva "integritat" física.\nDavant d'aquesta situació, explica que va intentar defensar-se i va agafar la destral d'entre les eines que duia a la furgoneta, que va aparcar a l'exterior de la casa. "Era a casa meva i em vaig trobar amb unes persones que sortien de dins i m'amenaçaven amb pals", reitera, i insisteix en l'estat de nerviosisme i tensió que hi havia. L'alcalde també diu que el vídeo s'ha de contextualitzar, perquè només mostra una part d'allò que va passar. "Em sap greu que s'hagi difós i demano disculpes si algú s'ha sentit ofès, però la veritat és que l'agredit vaig ser jo; era a casa meva i em van fer fora", insisteix. També explica que els okupes van abandonar la finca l'endemà.\n"En cap cas la meva reacció s'ha d'entendre com una agressió ni com una amenaça cap als okupes, sinó com a resposta d'una persona que se sent indefensa a la seva pròpia casa davant una amenaça", subratlla Salvador Balliu. "Lamento profundament la situació desagradable que s'ha generat, la confusió i la polèmica", conclou.\nCaldes de Malavella Salvador Balliu Junts per Catalunya


MINERALOGÍA HISPÁNICA: Mina de petróleo de Riutort (Guardiola de Berguedà)\nMina de petróleo de Riutort (Guardiola de Berguedà)\nLa conca minera de l'Alt Berguedà ha estat el centre de l'activitat industrial més important de la comarca després del sector tèxtil, una activitat que va incidir en l'economia, la gent i el paisatge. Us proposem que la conegueu.\nTel: (+34) 608 222 525\n■ Mina certificada\nMina de Petroli de Riutort (Guardiola de Berguedà).\nEstiu: Dissabtes diumenges i festius del 15 de juny al 15 de setembre d'11 a 14h i de 17 a 19h.\nHivern: Dissabtes, diumenges i festius del 16 de setembre al 14 de juny d'11 a 14h\nVisites concertades: De dilluns a divendres. Telf: 608.222.525\nTancat: Nadal, St.Esteve, Cap d'any i Reis.\nDinamització del Patrimoni, s.l. Apartat de Correus, 87 - 08600 Berga - Tel. (+34) 608 222 525 - dinapat@dinapat.com\nPublicado por Cathy en 10:58


Casa 5 terre La Spezia Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nCasa 5 terreApartamentVia Viano 120, La Spezia Centre, La Spezia, Itàlia - Veure al mapaNotable7,8Basada en 36 comentarisCasa 5 terreVeure més fotos"The apartment was located in a very calm area, close to the..."MariaBrazilVeure més fotosVeure totes les 9 fotos\nDissenyat tant per oci com per negoci, Casa 5 terre està situat idealment a La Spezia; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Casa 5 terre ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. L'hotel ofereix àrea de fumadors per garantir el més gran comfort possible als seus clients. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, escriptori, ventilador, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Casa 5 terre és una selecció idònia per a la vostra estada a La Spezia.\nCal que informeu el Casa 5 terre de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 50 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament. Cal fer el pagament abans de l'arribada amb transferència bancària. L'allotjament es posarà en contacte amb tu després de fer la reserva i et donarà més informació.


Puntuació « Servei Local de Català de Castelldefels\nacordar normes de funcionament, deduir les nostres competències, presentar el pla del curs, presentar-se i recordar els noms del compnays, Puntuació, reflexionar sobre una cita, tasques i jocs\nD 2a sessió\nVam començar la sessió fent l’animal: abans de presentar-nos, dient el nom i imitant un animal, havíem de repetir tot el que sentíem abans.\nVam recordar la sessió anterior. Després, vam establir quines havien de ser les competències d’un alumne del segle XXI. Vam veure, també, les del professor.\nVam presentar el pla del curs. PLA DE CURS D\nFinalment, cada grup va proposar: les normes de funcionament, les tasques, els 20 punts i el joc per adaptar. Com a agraïment, us vau guanyar una magdalena de la sort. Cadascú ha de reflexionar sobre la frase que li va sortir.\nAquí teniu les conclusions que vam acordar.\nPer cert, per què apareix aquest animal a la capçalera?\ncàrrecs, inifinitiu, preposició, Puntuació\n5a i 6a sessió Suficiència 1\nAvui hem començat la classe fent ús del Termcat per cercar una paraula que va sortir el dijous passat: Off the record.\nOff the record →Confidencial→ Dit d’aquella informació que no pot ser revelada després de sabuda.\nNo obstant això, el Termcat ens recorda que off the record s’aplica especialment a la informació que una font dóna als periodistes amb la voluntat que no la divulguin.\nDesprés hem decidit iniciar la nostra feina com a aprenents de periodistes primer escoltant la convocatòria urgent del president de la Generalitat, Artur Mas. Segon, escrivint un breu resum d’allò que havíem escoltat. Tercer, hem fet grups de tres persones per treballar la notícia des d’un punt de vista objectiu i, a continuació, reescrivint-la des d’una idiologia proconsulta o anticonsulta, segons haguéssim escollit cadascun dels grups.\nMentre que a la classe del dimarts vam estar entrentinguts escoltant Artur Mas, el dijous han sortit molts errors a partir del treball grupal que vam fer sobre el que havia dit.\nEls tractaments protocol·laris van amb majúscula i els càrrecs amb minúscula.\nEx. Il·lustríssim Senyor\nel director el rei Juan Carlos la ministra\nPer (por en cast.) o per a (para en cast.): Davant d’infinitiu només cal fer servir per.\nEx. He vingut per explicar.\nNota: Aquest és el plantejament de Coromines-Solà, ja que la normativa de Fabra diu que s’ha de fer servir les dues maneres depenent del tipus de verb.\nErrors amb la coma:\nSubjecte – Verb: En general, el subjecte i el verb no es poden separar amb cap coma. Solament s’hi pot posar si el subjecte és molt llarg i complex o quan hi ha un incís.\nEx. El president Artur Mas, ha convocat una consulta. (error)\nArtus Mas, el president de la Generalitat, ha convocat una consulta (incís)\nL’objectiu d’Artur Mas és, a més de fer una primera consulta, fer perdre temps a tothom. (incís)\nVerb – complement directe: En general, el verb i el CD no es poden separar amb cap coma. Igualment, quan el CD és introduït per la partícula que, tampoc no s’hi posa aquest signe. Solament s’hi pot posar si hi ha un incís.\nEx. El president Artur Mas ha convocat, una consulta. (error)\nTenir que: Forma incorrecta. En català per expressar obligació, necessitat o conveniència, es fan servir diverses construccions i perífrasis: haver de + infinitiu, caldre + infinitiu (o caldre que + verb), haver-se de + infinitiu, ser necessari + infinitiu (o ser necessari que + verb), entre d’altres.\nEx. Artur Mar té que convocar una consulta (malament) → Artur Mas ha de concocar una consulta.\nArtur Mar tindrà que convocar una consulta (malament) → Artur Mas haurà de concocar una consulta.\nPerquè, per què o per a què: Perquè mai es fa servir per a preguntes.\nPerquè. Equival a:\nJa que i expressa causa.\nEx. He vingut perquè he volgut. (causa) → He vingut ja que he volgut.\nA fi que, amb la finalitat que o per tal que i indica finalitat o terme.\nEx. He vingut perquè puguis anar a dinar. (finalitat) → He vingut amb la finalitat que puguis anar a dinar\nRaó o causa quan va precedit d’article i funciona com a nom.\nEx. No te’n sabria dir el perquè. → No te’n sabria dir el motiu.\nPer què. Es podria reemplaçar per:\nEx. Per què has arribat tard? → Per quina raó has arribat tard?\nPregunta-li per què no es lleva d’hora. → Pregunta-li per quina raó no es lleva d’hora.\nPel qual, per la qual, pels quals o per les quals.\nEx. Aquesta és la pel·lícula per què s’interessaven tant. → Aquesta és la pel·lícula per la qual s’interessaven tant.\nPer a què. Equival a:\nPer a quina finalitat\nEx. Pregunta-li per a què serveix aquest estri.\nNota: Per què i per a què es podrien confondre, però en el moment d’efectuar la pregunta aquesta té diferents significats.\nPer a què vols aquest objecte? → Per a quina finalitat vols aquest objecte?\nPer què vols aquest objecte? → Per quina raó vols aquest objecte?\nAcollir → Acollint (gerundi). Acull (present indicatiu)\nSuspendre → Suspès (participi)\nComplement directe. En general, el complement directe s’introdueix sense preposició.\nEx. Mas insta a el poble a assistir a la consulta. (incorrecte) → Mas insta el poble a la consulta.\nHe vist a les nenes. (incorrecte) → He vist les nenes.\nArticle davant d’infinitiu. No s’admet per introduir oracions temporals i causals.\nEx. Al fer aquestes al·legacions. (incorrecte) → En fer aquestes al·legacions.\nAl sortir de classe. (incorrecte) → En sortir de classe.\nNota: Només l’infinitiu admet article davant quan tots dos fan la funció de nom.\nEx. El saber no fa cap nosa.\nEl seu caminar és graciós.\nSessió 6a Suficiència 1\nAvui substituïm la Marisol i el Toni per fer el dietari del dia 5 de febrer. Esperem fer-lo tan bé com els nostres companys.\nLa Lourdes va començar dient que el proper dimarts ja començaríem a apadrinar els errors dels dietaris. Va donar un full amb exercicis de puntuació, frases que havíem de puntuar correctament i dir el per què. L’exercici consistia a posar correctament a les frases comes, punts, interrogacions, etc.\nLes frases presentaven diferents casos.\nUsem la coma per delimitar els elements de sèries homogènies. El darrer element d’una sèrie tancada no s’inicia amb coma, sinó amb una conjunció (i, o).\nTambé usem la coma quan invoquem o cridem algú. Observa com es delimiten les invocacions amb una o dues comes:\nAquestes cartes, Maria, les hauries de conservar totes.\nMoltes vegades fem aquesta crida a la salutació de cartes i postals:\nDavant i darrere d’un incís:\nMots de relació\nEs posa després (o abans i després) de paraules i expressions de sentit adverbial o conjuntiu, i també de certs adverbis acabats en -ment que pronunciem fent una pausa:\naixí mateix, doncs, no obstant això, primerament…\nEn una datació, separa la localitat de la data.\nCervera, 20 de gener de 2008\nEn una adreça, separa el carrer del número, i el número del pis, però no el pis de la porta.\nAv. Catalunya, 10, 6è 3a\nPer a indicar l’elisió d’un verb:\nPer a separar elements (mots, frases, etc.) d’una enumeració, fora que hi hagi les conjuncions i, o o ni.\nFixeu-vos en l’ús el punt i de la coma al final de les fórmules de comiat: si la frase té un verb en primera o segona persona, es tanca amb un punt; en tots els altres casos, es tanca amb una coma.\nObserveu que després de la fórmula de salutació s’escriu una coma. Les fórmules de salutació mai no s’han d’abreujar. No s’ha d’escriure, doncs:\nDarrere la fórmula de salutació mai no s’ha d’escriure ni el nom ni el cognom de la persona a qui va destinada la carta. No s’ha d’escriure, doncs:\nSenyora Joana Mas,\nFinalment havíem d’escriure una carta (activitat 4, pàg. 75) i escollir una de les tres referències per demanar informació. A continuació, havíem d’escriure una altra carta com a resposta (activitat 3,pàg 85).\nOpinió personal de l’Ana:\nTinc la sensació que cada vegada estic aprenent més, ja que les últimes classes hem treballat molt el vocabulari i estem treballant l’escriptura.\nOpinió personal de la Noèlia:\nParticularment, he de dir que totes les classes són de gran profit, però en aquesta especialment m´he adonat que no tinc tan clar l´ús de la coma i l’he de treballar més.\nEncara queda tot un curs per endavant per adquirir més coneixements, que no dubto que entre tots adquirirem.\nAra ens veiem!\naccentuació, connectors, criteris d'avaluació, formes de tractament, Puntuació\nSuficiència 2a sessió\nHola, companys, bona tarda a tothom. Ja hem començat el nou curs de suficiència 1 I l’Alicia i la Mª José hem estat nominades per fer el dietari. El primer dietari de l’S1 sembla més complicat perquè estem encara una mica rovellats després de les vacances i, per altra banda, ens sentim responsables de fer un bon treball.\nEL RESUM DE LES ACTIVITATS DE LA CLASSE DEL DIA 17/01/13:\n1 Lectura del Dietari fet per la Lourdes de la 1ª sessió.\nLectura ràpida amb un comentari sobre el dibuix relacionat amb l’avaluació. No tots tenim les mateixes habilitats, l’avaluació pot ser subjectiva.\n2 Joc de Grups per a veure què treballarem aquesta primera part de S1.\nGrup 1. La puntuació: El punt, la coma, punt i coma.\nEl punt: indica una pausa llarga i el final d’un paràgraf. També s’utilitza per a les abreviatures. Un punt i seguit és una pausa llarga dins del paràgraf.\nLa coma: indica una pausa breu dins d’una oració; també quan cridem a algú, per exemple: escolta, noi; o en una carta en la salutació: Benvolguda Alicia, o per delimitar elements de sèries o d’enumeracions: el pa, la llet, el formatge, etc.\nEl punt i coma: indica una pausa intermèdia entre la de la coma i la del punt i s’usa per separar dues oracions independents però que tenen relació.\nGrup 2. Formes de tractament: Tu, vós, vostè.\nEl tractament es reflecteix en les persones de les formes verbals, però també en els pronoms febles i els possessius.\nTractament de jo: Us trameto el meu…\nTractament de nosaltres: Nosaltres us trametem el nostre …\nTractament de tu: Et demanem …, esperem la teva resposta\nTractament de vós: Us escric per comunicar-vos …\nTractament de vostè: Li escric per comunicar-li…\nGrup 3. L’accentuació: Paraules esdrúixoles, planes i agudes.\nLes paraules polisíl·labes, és a dir de més d’una síl·laba, es classifiquen depèn d’on es troba la seva síl·laba tònica.\nParaules agudes : La síl·laba tònica és la última i s’accentua quan acaba en: a, e, i, o, u, as, es ,is ,os, us, en, in.\nParaules planes: La síl·laba tònica es la penúltima i s’accentua quan no acaba en: a, e, i, o, u, as, es, is, os, us, en, in.\nParaules esdrúixoles: La síl·laba tònica es l’avantpenúltima i sempre s’accentuen.\nGrup 4. Connectors: En primer lloc, en segon lloc…\nEls connectors són paraules o grups de paraules que serveixen per a cohesionar el text.\nExemples: En primer lloc, per una banda, per altra banda, en segon lloc…\nQueda pendent un cinquè grup, la carta, que suposem que el formarem avui i on segur que serem tots.\n3 Lectura del text de Maria Novell “Paraula per paraula”, extret de Cavall Fort, revisió del vocabulari i revisió de la puntuació. Com podem canviar el sentit d’un text canviant els signes de puntuació.\nRespecte al vocabulari, amb l’ajuda de la Lourdes hem vist com podem trobar paraules al bloc http://blogs.cpnl.cat/castelldefels/.\nAtonyinessin (atonyinar): Apallissar. Sirventès: Gènere poètic de la època dels trobadors.\nReeixia (reeixir): Que li surt bé. Escreix: Més del que és necessari o suficient.\nRoquissar: Que hi ha moltes roques. Menja: Cosa bona per a menjar.\nEstossinaven (estossinar): Aterrar, matar a cops. Trencacolls: Sobrenom\nRespecte a la puntuació, hem corregit la del text de Maria Novell “Paraula per paraula”, extret de Cavall Fort.\nRates de femer, de bigotis molls, llimacs bavosos, llangardaix salat a la taula de N’Huguet Trencacolls no hi trobareu. Altra menja millor en abundància us omplirà el plat. N’hug, és un porc? No, és un senyor.\n4 Anàlisi de criteris d’avaluació.\nLa Lourdes ha posat molt esforç en l’anàlisi dels criteris d’avaluació. Aquests serveixen per adonar-nos de la feina feta, per assolir els objectius plantejats al principi del curs i per guanyar seguretat. Però, principalment l’avaluació serveix per regular l’aprenentatge i per veure com anem respecte als coneixements que hem assolit i els que encara ens falten.\n5 Carta d’avaluació inicial del curs.\nHem escrit una carta individual a nosaltres mateixos en forma de compromís, indicant la raó per la qual hem escollit aquest curs, i quins propòsits i objectius tenim.\ncriteris avaluatius, objectius, Puntuació\nSessió 1a Suficiència 1\nTal com vam quedar l’altre dia, avui m’ocupo de fer l’entrada corresponent a la 1a sessió i a partir d’ara ja serà cosa vostra. 🙂 Així doncs, som-hi.\nVam començar la sessió presentant-nos, atès que tenim força companys nous. Mentre us presentàveu, vaig anar apuntant a la pissarra alguns dels objectius que manifestàveu a l’hora de començar el curs. El més repetits van ser: obtenir el nivell C, millorar l’expressió escrita i parlar amb més fluïdesa. Vau destacar l’ortografia i, en concret, els pronoms febles i l’accentuació. Pobres pronoms!\nA continuació, vam fer grups constituïts per antics alumnes i una nova incorporació. Havíeu de debatre tot allò que havíeu acordat quan vam començar l’Intermedi 3: acords funcionament curs\nEls veterans us vau encarregar d’explicar als nous companys el funcionament del curs. Després de proposar i debatre algunes modificacions, vam arribar als següents acords pel que fa al dietari, la presentació, el sistema de correcció i les normes de funcionament.\nacords funcionament curs – S1\nJa veureu que els canvis estan marcats de color groc. No teníeu gaires ganes d’escriure i vau fer molts pocs canvis pel que fa a la presentació. Ho entenc, tants dies de festa no són bons. 😉 Pel que fa als criteris avaluatius, no vam tenir temps de debatre’ls. El Toni va plantejar que eren molt subjectius i vam iniciar un minidebat sobre si l’avaluació pot ser objectiva o no.\nFinalment, vam acabar la sessió intentant que no ens tallessin el coll. Us vaig encarregar que visitéssiu l’Hug Trencacolls (un veí que no suporto) i que li transmetéssiu el missatge que us havia donat.\nSi el llegíeu fil per randa, tindríeu un problema. Ara bé, no podíeu canviar ni una paraula. Com podíem convertir aquest missatge tan agressiu en un missatge ben cordial? La resposta aquesta tarda. 😉\nFinalment, m’agradaria donar-vos la benvinguda a Suficiència 1. Com us vaig dir ahir, és un plaer fer classes amb vosaltres.\nSuficiència 1. “Lo impossible”\nEn l’última sessió, vam estar corregint alguns “lo” incorrectes, però vam dir que n’hi ha un de correcte, com a article masculí singular, en algunes varietats occidentals del català. És per això que us enllaço una cançó del grup Quico el Célio, el Noi i el Mut de Ferreries perquè escolteu una mostra d’aquest parlar occidental. Proveu de trobar algun lo correcte.\nI com que no tot pot ser entreteniment també us afegeixo una bona tanda d’exercicis.\n“lo” correcte/ “lo” incorrecte (Activitat 5 i 6)\nConjuncions (a l’apartat de Conjuncions de coordinació, podeu fer les activitats 2, 3 i 4; després cliqueu a Remarques en l’ús de si no /sinó i feu les activitats 5 i 6; per últim, aneu a Remarques en l’ús de perquè i doncs i feu l’activ. 13)\nEspero que no us esgoteu amb tanta feina, perquè m’agradaria que em féssiu algun comentari sobre com us ha anat aquesta primera unitat, si us heu sentit còmodes treballant sense llibre… M’aniria molt bé saber la vostra opinió per poder millorar. Espero les vostres crítiques constructives.


Es recuperen les classes presencials i en Morella seran un total de 30 alumnes\nREDACCIÓ - 04/10/2021\nEsta mateixa vesprada dóna començament a la Casa Ciurana de Morella un nou curs de la Universitat per a Majors que, com cada any organitzen l'Ajuntament de Morella i la Universitat Jaume I de Castelló. Cal destacar enguany l'alt índex de matriculació ja que assistiran a les classes un total de 30 participants, deu més que l'any passat en la seu del nostre municipi.Cal destacar que els cursos s'impartiran de nou de forma presencial, una vegada s'han alçat algunes mesures de prevenció preses a causa de la pandèmia. Cal recordar que l'any passat es van impartir les classes telemàticament fins el tercer trimestre quan també van ser ja presencials. La seu de la UJI de Morella i Vilafranca engloba alumnes de tota la comarca dels Ports. Ells i elles rebran els ensenyaments en les dos poblacions, tot i que aniran fent intercanvis de visites al llarg del curs.Des de la regidoria de Gent Gran de l'Ajuntament de Morella es valora molt positivament l'augment de la matriculació i la seua regidora, Malú Blasco, destacava 'la implicació i dinamisme de la gent major de Morella que demostren que mai és tard per aprendre coses noves'. Malú Blasco ressaltava 'la bona convivència entre els participants que amb prudència però sense temor volen començar avui aquest nou curs de la UJI i agraïm l'important augment de matriculació''.\nPer altra banda, des de demà dimarts, també comença de nou el Taller de Memòria, el qual es du a terme a les sales de la Fundació Caixa Castelló de Morella. Este taller també veurà enguany augmentada la seua participació amb 23 inscrits i es tracta d'una activitat organitzada des del Centre de Dia de Morella, impartint les classes els professionals del mateix centre.


Autor : Maria Aurèlia Capmany\nEditorial : Cossetània Edicions\nNom : Maria Aurèlia Capmany\nData de naixement: 1918\nVa néixer a Barcelona, filla del també escriptor i folklorista Aureli Capmany i va créixer en una família liberal, intel·lectual, catalanista i d'esquerres. Estudià a l'Institut Escola i més tard Filosofia i Lletres. Amb la guerra el seu món familiar, culte, liberal i obert i els valors apresos a l'Institut Escola van desaparèixer . Aquesta ruptura va marcar la vida i l'obra de l'autora, com es reflecteix a la novel·la Lo color més blau (1982). Als anys 40, paral·lelament a la seva feina a l'ensenyament, va començar la seva carrera literària, i el 1948 va quedar finalista de la primera convocatòria del premi Joanot Martorell amb la novel·la Necessitem morir i només un any més tard guanyaria el premi amb El cel no és transparent, aquesta obra però no va passar la censura i no es va poder publicar fins el 1963, refeta i amb el títol La pluja als vidres. Les seves primeres obres, la majoria centrades en protagonistes femenines estan influenciades per l'existencialisme i servint-se de diferents tècniques, com el gènere gòtic, desgranen diverses crisis d'identitat de personatges en conflicte amb la societat hipòcrita en la qual viuen. A partir de la dècada de 1960, havent publicat ja unes quantes novel·les i degut a les seves activitats en el camp literari i teatral, Capmany decideix deixar la feina de professora de filosofia. A partir d'aquest moment la seva tasca polifacètica és multiplica, a més de la novel·la, es dedica al teatre com a autora , directora i actriu i fundà el 1959 l'Escola d'Art Dramàtic Adrià Gual junt amb Ricard Salvat, també es dedica als llibres d'assaig especialment sobre literatura i feminisme, a les traduccions, les col·laboracions amb els mitjans de comunicació, cursos, conferències entre altres activitats. En aquesta dècada, l'obra de Maria Aurèlia Capmany, en plena maduresa literària, evoluciona cap a un relat més social, tot passant d'uns tractaments centrats en individualitats cap a d'altres més col·lectius amb implicacions i motivacions històriques. A diferència, també, de la primera etapa, Barcelona esdevindrà l'escenari de la majoria de les seves ficcions i, fins i tot, en serà un personatge destacat. El 1968 va obtenir el premi Sant Jordi amb la novel·la "Un lloc entre els morts".\n2018 va ser declarat Any Capmany en commemoració del centenari del naixement de l'autora.


Kremna Rezina – La cuina de casa\nEl Kremna Rezina el vam tastar en una terrassa de l’Hotel Park, on va ésser inventat el 1953, a la vora del preciós llac de Bled, mentre planificàvem les nostres excursions pels Alps Julians. És un pastís sense pretensions a base de pasta de full, crema i nata, però que ha esdevingut emblemàtic de la zona i se n’han arribat a fer més de 9 milions de racions. El seu nom significa “tall de crema” i la gent d’allà l’anomena simplement Kremšnita. La suma explosiva de nata i crema demostren la voluntat de satisfer la golafreria del turisme austríac que tradicionalment ocupava l’Hotel. Són gustos molt coneguts per nosaltres, ja que no deixa de ser una fusió dels nostres tortells de crema i nata en un complet 2×1: simplement exquisit.


Inici / Actualitat / Notícies / #PostadeSolBiR\nArriba el concurs fotogràfic de Bigues i Riells del Fai amb l’entorn natural com a protagonista.\nDe l'1 al 27 de juny l’Ajuntament de Bigues i Riells del Fai organitza el concurs #PostadeSolBiR. La població ha de fer una fotografia d’una posta de sol al municipi durant el mes de juny i penjar-la a les xarxes fent servir el hashtag #PostadeSolBiR, etiquetant el consistori.\nAixí doncs, es tracta de publicar una imatge d’una posta de sol a Bigues i Riells a Instagram, Facebook o bé TikTok, des d’un perfil públic, i fer servir l’etiqueta ajbiguesiriells i el hashtag del concurs. L'últim dia per concursar és el diumenge 27 de juny.\nEl consistori premiarà les tres millors fotografies que s'hagin presentat. Els premis seran tres vals de 50 euros per gastar a un restaurant del municipi abans del 30 de novembre de 2021.\nHi haurà un jurat reunit per a l'ocasió i el seu veredicte es donarà a conèixer abans de l'inici del cinema a la fresca de la Festa Major de Bigues, dimarts 29 de juny al vespre.\nUn cop passada la Festa Major de Bigues les fotografies del concurs s'exposaran al vestíbul del Centre Cívic i Cultural el Rieral.


Ja t'ho diré tornà a il·lusionar la seva gent en un concert que restarà per sempre a la història de la banda\n5 min. Ciutadella 22/07/2013 12:13\n260x366 Ciutadella va ser l'escenari de la darrera actuació de la minigira de retrobament de Ja t'ho diré / DAVID ARQUIMBAU Ciutadella va ser l'escenari de la darrera actuació de la minigira de retrobament de Ja t'ho diré / DAVID ARQUIMBAU\nEl grup ciutadellenc Ja t'ho diré aconseguí que unes 3.600 persones tornassin a viure unes hores de felicitat musical després de 10 anys sense la presència de la banda menorquina damunt els escenaris. Més de dues hores i mitja ininterrompudes de cançons i bona música portaren els més nostàlgics a reviure aquella joventut de dos o tres lustres enrere i també feren possible que tota una nova generació de joves fessin realitat aquell somni de veure per primera vegada el conjunt de Ciutadella en acció.\nLa zona verda de Son Grabiel, al polígon industrial de la ciutat del Ponent menorquí, fou l'espai ampli i còmode on el grup decidí oferir un preciós regal a una gernació de gent que havia reclamat i esperat amb entusiame el seu retorn. Un retrobament puntual de només cinc actuacions que culminà de la millor manera divendres a Ciutadella. Una dècada després de la seva dissolució, la petjada dels Ja t'ho és manté ben viva. I és que la banda ciutadellenca havia format part de la vida de molta gent durant molts anys.\nEl grup va néixer el 1986 i després de cinc anys de donar-se a conèixer per tots els racons de Menorca decidí emprendre l'aventura catalana. Instal·lats a l'Empordà des de 1991, mai no van oblidar Menorca ni les Illes Balears, on sempre van continuar cantant. Els nou treballs discogràfics i els sis guardons i premis obtinguts certifiquen la grandesa d'un grup amb 17 anys continuats de carrera.\nEnyorances i alegries\nLa posada en escena del conjunt de divendres passat va ser la de les grans ocasions. Una luminotècnia i un so extraordinaris amb un escenari voluminós flanquejat per dues pantalles gegants varen fer possible que el concert arribàs més clar, sensible i directe als espectadors. Això va permetre primers plans dels músics sobre l'escenari i, per tant, sentir-los més propers en molts sentits.\nLa nit musical s'encetà amb la cançó Hi ha color i fou poc després amb el tema Per a tu -un dels més esperats- que el públic s'endinsà en l'essència de Ja t'ho diré. Començaven a surar records, enyorances i alegries d'uns anys que molts guarden amb un somriure feliç. I fou en aquest moment quan la banda s'aturà de sonar perquè Cris Juanico recordàs dues persones recentment traspassades que van formar part de l'equip durant molts anys: Jordi Coll i Jordi Masferrer Nino , dos mànagers que havien treballat dia a dia amb els menorquins. M'allunyaré , un poema del forneller Gumersind Riera musicat fa temps per Ja t'ho diré, va ser la peça dedicada als dos companys que ens havien deixat. Una balada preciosa i sentida per tothom.\nEra, a més, l'instant en què la banda menorquina oferí les versions en acústic, abanderat per Si véns , un dels 'himnes' que van cantar plegats els milers d'espectadors. Era l'equador i el moment àlgid del concert amb temes com Suspès en l'aire , Per on surt es sol, Serà joliu i Tenc es cor calent .\nUna de les novetats del concert fou en la cançó A poc a poc vas dibuixant , ja que varen pujar a dalt de l'escenari el Cor Gospel de la Fàbrica de Músics de Ciutadella per aportar més veus al tema. La coral tornaria a repetir un poc més tard en una altra cançó. En una breu pausa, Jesús Moll Fly va presentar Toni Pastor, el músic mallorquí que ha revisat el repertori musical durant aquesta minigira de retrobament, a la qual tampoc no va faltar Miquel Brugués, el sisè membre del grup d'ençà de la seva incorporació l'any 1997.\nEl tram final de l'actuació va ser un aplec de les cançons més originàries de Ja t'ho diré. Temes com Ei, Joan! , Quan jo te toc tu te fons , Mirall màgic i M'al·lucina varen delectar els presents. Però l'esclat de la nit fou amb el popular i ja clàssic Així i tot , amb la qual tot el recinte de Son Gabriel va ser un autèntica festa. Però era la cançó que tancava el concert. Tanmateix, i com era d'esperar, el reclam de la gent obligà el conjunt a fer un bis amb tres temes més i va ser el moment en què es va enlairar, des de dalt de l'escenari, un castell espectacular de serpentines de colors per a grata sorpresa dels presents.\nOriente , El último verdugo i Joan barrina varen posar punt final al retrobament de la banda de pop-rock més important que ha donat Menorca. Titi Saurina, Miquel Brugués, Sente Fontestat, Carlos Moll, un carismàtic Jesús Moll Fly i un entregadíssim Cris Juanico aconseguiren fer feliços els seus fidels seguidors, posant un adéu memorable al seu retorn i afegint una pàgina més en la preciosa història del mític conjunt de Ciutadella.


Mor la redactora en cap de 'SModa', Mar Moreno\nLa periodista tenia 44 anys i estava especialitzada en cultura\n1 min. 11/03/2019 14:41\n651x366 Mor la redactora en cap de 'SModa', Mar Moreno / SModa Mor la redactora en cap de 'SModa', Mar Moreno / SModa\nMar Moreno, redactora en cap de la revista 'SModa' (Prisa), va morir ahir als 44 anys a Jódar (Jaén) a causa d'un infart, segons va comunicar 'El País'. Nascuda a Huelma (Jaén) el 1974, es va traslladar a Madrid l'any 1992 per estudiar periodisme a la Universidad Complutense.\nDesprés de llicenciar-se en periodisme l'any 1996, va iniciar el seu camí professional amb unes pràctiques a 'Cambio 16', on va conèixer qui seria el seu marit, el fotògraf i escriptor Juan Pelegrín. Un any després es va incorporar a l' editorial Hachette Filipacchi com a redactora de 'Teleprograma' . El 2005 va fer el salt a 'La revista de Ana Rosa', on va exercir de redactora en cap fins que va fitxar per 'SModa', la publicació de moda d''El País', el 2013.\nDurant el temps que va treballar a 'SModa', Moreno es va especialitzar en entrevistar personatges vinculats al món de la cultura, com Elena Poniatowska, Isabel Allende, Manuel Rivas o Blanca Suárez. La seva última entrevista –a Manuela Carmena– apareixerà en el proper número de la revista.


La serotonina i el cicle menstrual - Consells per a dones - Veritas\nLa serotonina és un neurotransmissor que influeix en la teva sensació de benestar i relaxació. Està present en l’organisme des de la infància i quan arriba a nivells baixos es poden desencadenar episodis d’irritabilitat, ansietat i fins i tot depressió. Igualment, participa en el control de la gana, i una pista que ha baixat poot ser un apetit excessiu pels dolços. T’has fixat si et passa en algun moment del cicle?\nEls nivells de serotonina varien de manera natural al llarg del cicle. En la fase premenstrual es produeix una baixada en els nivells d’estrògens i progesterona, que també redueixen els nivells de serotonina. És en aquesta fase, i durant els primers dies de la menstruació, quan el cervell rep menys quantitat de serotonina i endorfines, cosa que pot afecta l’estat d’ànim, les ganes de dormir, la gana i fins i tot la sensibilitat.\nPren aliments rics en triptòfan\nHi ha aliments que ajuden a apujar els nivells de serotonina, especialment els que són rics en triptòfan, omega-3, àcid fòlic, vitamina B12, magnesi i zinc. Per aquest motiu, aquests nutrients són tan importants per a una correcta salut reproductiva.\nÉs recomanable prendre fruites fresques (plàtan, pinya, papaia, alvocat, cireres, prunes), ous (sobretot el rovell), aliments amb omega-3 (peix blau i llavors de gira-sol, carbassa, sèsam, lli, xia, cànem), fruita seca sense torrar (nous, ametlles, avellanes, pinyons), civada i cacau o xocolata negra amb un percentatge alt de cacau.\nGaudeix de la nostra col·lecció de receptes.\nCostums que ajuden\nPer produir serotonina és fonamental l’exposició a la llum del sol (vitamina D), estar a l’aire lliure i practicar exercici físic. Fer esport (a més de contribuir a metabolitzar millor els aliments) és molt important en l’equilibri hormonal i en l’autoregulació d’aquests neurotransmissors. Així, caminar, córrer, nedar, anar amb bicicleta, practicar senderisme, ioga, txikung o taitxí o simplement pujar escales a peu suposarà mobilitzar el cos, oxigenar les cèl·lules i a la llarga farà que et sentis millor, sobretot si pots practicar-ho a l’aire lliure. De vegades, un gest tan simple com baixar del metro o l’autobús una parada abans i caminar una mica suposa una gran diferència.


Son Moix crea tensions en el ple de l'Ajuntament\n20 octubre 2020 08:54\nAhir s'aprovà l'ampliació de l'estadi fins a 26.000 espectadors amb un cost de més de 2.600 milions\nPep Verger | 30 octubre 1998\nJa és segur que Son Moix tindrà capacitat per a 26.000 espectadors.\nEl ple de l'Ajuntament de Palma, amb l'oposició dels regidors del PSOE, PSM-Nacionalistes de Mallorca i Esquerra Unida, aprovà ahir el projecte d'ampliació i modificació de l'estadi de Son Moix a 26.000 espectadors per un import total de 2.667.908.607 pessetes. Així mateix, el ple aprovà que es remetés la documentació al Negociat de Contractació perquè sigui tramitada, després del preceptiu termini d'informació.\nLa Gerència d'Urbanisme, a la proposta d'acord enviada al ple, explica que «conseqüència del conveni subscrit per l'Ajuntament i el Reial Mallorca SAE, aprovat en data 30 d'octubre de 1997, per a l'ús de dit estadi municipal, es fa necessari procedir a la modificació i ampliació del projecte aprovat fins a una capacitat de 26.000 espectadors, per la qual cosa es referí a l'empresa adjudicatària perquè procedís a la redacció del respectiu projecte d'ampliació... Conseqüentment, ... ha estat presentat per l'empresa adjudicatària la corresponent documentació relativa al projecte d'ampliació i modificació de l'estadi esportiu de Son Moix a 26.000 espectadors».\nL'oposició municipal al complet expressà crítiques a la proposta. Argumentaren que s'ha produït un espectacular increment de preu "més de sis-cents milions de pessetes" entre la proposta de l'empresa adjudicatària i el cost final. S'ha de recordar que la UTE formada per Fomento de Construcciones y Contratas i FCC Construcciones presentà un projecte, que fou l'adjudicatari, per construir un estadi amb una capactitat de 20.000 espectadors i un cost de 1.780.870.000 pessetes. La proposta d'ampliació fins a 30.000 espectadors, que obligatòriament s'havia de presentar, tenia un cost de 2.067.780.000 pessetes.\nFinalment, tal com s'aprovà ahir, Son Moix costarà 2.667.908.607 pessetes. És a dir, més de 600 milions de pessetes més que la proposta més costosa feta inicialment. El ple de l'Ajuntament també va aprovar ahir el projecte d'ampliació dels aparcaments del poliesportiu de Son Moix amb un pressupost total d'execució de 293.746.356 pessetes, iva inclòs.


La Fira de Sant Isidre disposarà d'aparcament per a persones amb mobilitat reduïda - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nredacció 08.05.2019 | 22:18\nDurant la Fira de Sant Isidre, les persones amb mobilitat reduïda disposaran d'espai reservat per estacionar a tres zones diferents del recinte firal. D'una banda, podran aparcar a la part inferior del Camp del Serra amb accés pel car-rer Nou. També tindran unes quantes places reservades a l'estacionament de terra de la pujada del Castellvell, a prop del passeig, i podran estacionar a l'aparcament interior de la Sala Polivalent, que obrirà dissabte i diumenge, i no hauran de pagar els 2 euros que es cobraran, simbòlicament, a la resta d'usuaris.\nPer ampliar el nombre de places d'aparcament durant el cap de setmana a la zona més cèntrica de la fira, enguany ciutadans i visitants podran tornar a estacionar a la Sala Polivalent sense limitació de temps al preu únic de 2 euros.\nD'altra banda, les alteracions en la mobilitat obligaran, aquests dies, a tancar l'accés al punt de recàrrega de vehicles elèctrics de l'aparcament de les Moreres.


Aeroports de casa nostra? – de l'horta estant\nPublicat a 4 d'octubre de 2010 per ferran\nAnar de València a Menorca és més car que anar a Londres o Berlin, per posar un cas. Això, potser parla ben clar de la fragmentació a què ens han sotmés durant els darrers tres segles, i que no fa traça d’aturar-se, si tenim en compte com la inversió estatal prioritza les comunicacions amb Madrid, prescindint olímpicament del fet inqüestionable que el major volum de negoci es fa entre València i Barcelona, i no entre València i Madrid.\nA banda de la qüestió econòmica, els aeroports que visitem durant el viatge a l’illa més oriental de les Balears són tota una font d’informació sobre què pensa AENA, l’empresa que gestiona els aeroports, sobre nosaltres.\nA l’aeroport de València, la presència de la llengua pròpia és merament residual. Es limita a una de les versions menys privilegiades, des del punt de vista de la captació d’atenció, dels rètols i indicadors oficials. La més visible, no cal dir-ho, correspon al castellà. La millor síntesi de tot, però, la trobem en la megafonia. Després d’anunciar els vols en espanyol i anglés, el volum de la veu baixa considerablement per a fer l’anunci en valencià. Així ens transmeten -amb claredat meridiana- que això del valencià és innecessari, que és equiparable a contaminació acústica, i que si a molts dels viatgers els passa desapercebut, millor, no siga que algú s’ofenga de sentir una llengua tan impròpia i tan local en un context tan elegant i cosmopolita com un aeroport. AENA considera que els valencians hem d’estar avergonyits de la nostra llengua.\nA Palma, les coses no milloren ni poc ni massa. Per megafonia s’anuncien els vols en espanyol, anglés i alemany, per aquest ordre. A l’hora de fer-ho en català, el volum no baixa, i tanmateix, el resultat és igualment penós i insultant. La veu anuncia que el vol número tal, amb destinació IBIZA sortirà a les …. Així, el topònim eivissenc pronunciat en perfecte castellà, com si la major de les Pitiüses no haguera tingut mai un nom fins que les tropes castellanes se’n van apoderar. I la mateixa regla de fonètica impròpia s’aplica als vols que fan cap a València i a Barcelona. En canvi, en anglés, la mateixa veu pronuncia correctament Eivissa, sense que cap llamp justicier no caiga del cel sobre l’altaveu pecador.\nDins de l’avió, la immensa major part de les instruccions les escoltem en espanyol i anglés. Això sí, tenen la deferència de dir unes paraules en català (més o menys reconeixible com a tal, en funció de les distintes capacitats de les hostesses encarregades de l’al·locució). Potser n’hauríem d’estar agraïts, si no fos que els continguts que se’ns transmeten en la llengua pròpia dels llocs de què partim i on arribem, no arriba ni a la tercera part dels que se’ns han comunicat en els altres dos idiomes, i es limiten a una mera salutació o benvinguda, sense cap informació d’interés per als passatgers.\nÉs a Menorca on el paisatge sonor de l’aeroport s’acosta més a la normalitat. Els vols s’anuncien primer en català, i després en espanyol i en anglés. Totes les versions amb idèntic volum de veu. Això sí, Palma, es converteix en Palma de Mallorca, tal com ho volen i ho diuen els castellans, quan per a nosaltres sempre ha estat senzillament Palma.\nDe tornada a València, la visió de Menorca des del cel ens reconcilia momentàniament amb el món, i fins i tot amb Air Nostrum, que ens permet de contemplar tanta bellesa. Ara bé, l’hostessa de l’empresa originàriament valenciana té greus dificultats per a entendre que volem un suc de taronja (ni que siga de pot). Després de fer un parell de ganyotes i composar un somriure forçat per a formular -entre dents- un “perdoneperonolentiendo“, encara li cal una classe particular -també impartida amb un somriure sincer- abans de servir-nos la comanda:\n-‘Suc de taronja’ means orange juice. Now, you’ve got it. Please, don’t forget it for the next time.\n0 respostes a «Aeroports de casa nostra?»\n6 d'octubre de 2010 a les 22:18\n7 d'octubre de 2010 a les 08:29\n7 d'octubre de 2010 a les 09:27\nEntrada anteriorAnterior Les lleis no ho poden tot\nEntrada següentSegüent Només paraules?


Fotex Zabki Polònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAllotjaments a Zabki\nul.Ks.Skorupki 62, Zabki, Zabki, Polònia, 05-091 - Veure al mapa\nMés informació sobre Fotex\nDissenyat tant per oci com per negoci, Fotex està situat idealment a Marki; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Fotex, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos recepció 24 hores, express check-in/check-out, restaurant, màquina venedora.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, servei de despertador, ventilador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, nevera a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Fotex és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Marki.\nTots els tipus de viatgers (50)


Curs d’història de Catalunya sobre experiències republicanes a Terrassa\nManifestació de l'ANC per exigir la implementació de la República\nOrganitzat per Òmnium Cultural la seva inscripció és gratuïta\nÒmnium Terrassa engega un nou curs d’història de Catalunya sobre experiències republicanes. El curs se celebrarà els dies 7, 14, 21 i 28 de maig a les 19.30 h al Centre Cultural de Terrassa i és gatuït amb inscripció prèvia. La nova edició del curs d’història tractarà sobre els precedents republicans de Catalunya, en uns moments en què la reflexió històrica ens pot ajudar a encarar el futur immediat. Es comptarà amb quatre historiadors de primera fila, especialistes cadascun en períodes on «la República» va superar l’estadi del mite. Es donaran respostes, tal volta sorprenents, sobre continuïtats i diferències, i es proporcionaran elements clau per apropar-se tant a una forma de govern com a una concepció ideològica que ha impregnat la modernitat.\nPer a inscriure-s’hi, cal omplir el formulari que es trobara a la web d’Òmnium Terrassa o trucar a la seu d’Òmnium Terrassa al 93 688 68 60 (horari: dimecres de 17 a 19h, dijous de 10 a 12h i de 17 a 19h). El dilluns 7 de maig, Antoni Simon Tarrés parlarà sobre ‘El republicanisme constitucional monàrquic de la revolució catalana de 1640-1641’. Antoni Simon i Tarrés (Girona, 1956), és catedràtic d’Història Moderna a la Universitat Autònoma de Barcelona i membre de l’Institut d’Estudis Catalans, és especialista en demografia històrica i en dietaris d’època moderna. Va ser fundador del Cercle d’Estudis Històrics i Socials de Girona. Els seus estudis sobre la Guerra dels Segadors l’han fet mereixedor, entre d’altres, dels premis Prat de la Riba i Serra d’Or.\nLa segona sessió, el dilluns 14 de maig, serà el torn de Joan Peytaví Deixona, que tracatarà ‘Els catalans davant la República francesa’. Joan Peytaví Deixona (Perpinyà, 1968), originari del Vallespir, està especialitzat en demografia i onomàstica, singularment de la Catalunya del Nord. És director adjunt i responsable pedagògic de l’Institut Francocatalà Transfronterer, de la Universitat de Perpinyà, on fa classes i treballs d’investigació sobre cultura catalana. Pertany al CRESEM (Centre de Recerca de les Societats i Entorns Mediterranis) i a l’Institut d’Estudis Catalans.\nJordi Casassas Ymbert tocarà el tema de ‘Federals, obrers i catalanistes a les darreries del segle XIX’ el dilluns 21 de maig. Jordi Casassas Ymbert (Barcelona, 1948) és catedràtic d’Història Contemporània a la Universitat de Barcelona i director de la Càtedra Lluís Companys de Drets Humans. Ha centrat la seva recerca i les seves nombroses publicacions en la història del nacionalisme i dels intel·lectuals catalans des del segle XIX fins a la Guerra Civil. L’any 1991 va fundar el Grup d’Estudi d’Història de la Cultura i els Intel·lectuals. Des del 2014 presideix l’Ateneu Barcelonès.\nFinalment, el curs finalitzarà el dilluns 28 de maig amb la intervenció d’Enric Pujol Casademont amb ‘La proclamació de la República catalana’. Enric Pujol Casademont (Figueres, 1960) comparteix la docència a la UAB amb la recerca històrica sobre la cultura, els exilis i les institucions catalanes contemporànies, entre les quals l’IEC, la Mancomunitat i el Comissariat de Propaganda de la Generalitat. Ha estat director de la Casa de la Generalitat a Perpinyà i l’any 1998 va rebre el Premi Prat de la Riba pel seu estudi sobre Ferran Soldevila, de qui recentment ha publicat l’Epistolari, conjuntament amb Josep Clara.\nCatalunya història òmniu cultural Terrassa