Tornem al vell assistencialisme? - Social.cat\nTornem al vell assistencialisme?\nEn un context pandèmic, l’acció social obre de nou el debat sobre la seva funció: com acompanyar per emancipar, com ajudar a viure?\nDijous, 18 de març de 2021 | 13:45 h\nUna dona demana diners asseguda a les escales d'una via pública | Ante Gudelj (Unsplash)\nCal donar peixos, sí, però si la persona vol pescar, l’hem d’ensenyar a fer-ho. L’aforisme es repeteix d’una manera o altra entre les persones que treballen a l’acció social. De vegades, qui el recorda cita al psicòleg Josep Maria Rueda; de vegades, a Pere Casaldàliga o a Hélder Câmara. En un context pandèmic, la cita alimenta un debat que torna a obrir-se, potser als despatxos, potser a casa, però cada cop més amb les pantalles com a espectadores omnipresents: com acompanyem per emancipar? Com ajudem a viure? I l’amenaça de nou que, davant de la urgència, l’acció social només doni peixos, però no ensenyi a pescar: estem tornant, durant la pandèmia, al vell assistencialisme?\n“Com tots els ‘isme’, l’assistencialisme té un tarannà una mica despectiu”, s’arrenca a explicar-nos la filòsofa Begoña Román, a qui truquem perquè és presidenta del comitè d’ètica de serveis socials i vocal del comitè de bioètica. “L’assistencialisme és atendre a l’altre des d’una asimetria, sense fer un bon diagnòstic social, sense fer una reflexió... És un despotisme il·lustrat que no es fa càrrec de les violències estructurals... En definitiva, tot el mal de l’ajuda”, ens resumeix en pocs segons. I, sense ni pensar-s’ho, la professora troba l’exemple per il·lustrar-nos.\n“L’assistencialisme és un despotisme il·lustrat que no es fa càrrec de les violències estructurals...”, diu la filòsofa Begoña Román\nEns explica que, durant la pandèmia, com que sovinteja el barri del Raval de Barcelona perquè hi treballa, es va alegrar un matí de veure gent jove que repartia entrepans a les persones sense llar que viuen en els carrers més cèntrics de la ciutat. Al cap d’uns segons, però, una pregunta li va tenallar els pensaments: “Això està malament?”. “No, perquè neix de la bona voluntat, però sí que és criticable, perquè desconsidera el món coordinat de l’acció social... És no entendre que, potser, en aquell barri, ja han passat altres persones a repartir entrepans. I és no adonar-se que hi ha desigualtats que no estem veient, pensar que aquell dia hem pal·liat el nostre malestar, que hem netejat la nostra consciència, i ja està”, ens respon.\n“Això està malament?” és la pregunta. També se la va formular el reconegut psicòleg Josep Maria Rueda, un mestre per a molts professionals i peça clau per impulsar les polítiques de benestar social de la Diputació de Barcelona. Ens ho recorda el consultor social Fernando Fantova des del País Basc, on ha hagut de passar gran part de la pandèmia i des d’on lamenta no haver pogut acompanyar tant com voldria les entitats catalanes a les quals assessora. “Esteu bé, a Catalunya? Com ho esteu passant?”, ens demana abans de res amb amabilitat. La nostra trucada l’enganxa de camí cap a casa i l’acompanya un bon tros.\n“La paraula ‘assistència’ no té, d’entrada, una connotació negativa. Hi ha l’assistent en carretera, l’assistent personal per a persones amb limitacions funcionals... L’assistència dona ajuda a les necessitats d’una persona. En canvi, quan parlem d’assistencialisme, parlem de suplantar les capacitats de les persones. Rueda deia que s’han de donar peixos, és clar, però, si la persona vol pescar, li hem d’ensenyar a fer-ho. I el problema és quan no ho fem, quan impedim a la persona exercir els seus drets. Cal canviar les estructures que consoliden aquesta desigualtat”, ens argumenta l’expert d’una manera similar a com ho ha fet abans Román. Però és cert que, davant del col·lapse, la comunitat no només no ha ensenyat a pescar, sinó que a més ho ha dificultat? I si és així, per què i com es pot revertir?\nUn carrer de Barcelona, en pandèmia, vist darrere d’una reixa | Adam Jang (Unsplash)\nDavant del col·lapse, la urgència\nAquests dubtes ens els formula Sònia Fuertes, comissionada d’Acció Social de l’Ajuntament de Barcelona, al final d’una conversa. Ens explica que li preocupen “les cues de la fam” que els mitjans generalistes, dia sí dia també, mostren sense massa escrúpols. Creu que estigmatitzen una gran part de la ciutadania. “Estem tenint present les reivindicacions polítiques i socials d’aquestes persones? Crec que sovint s’han ignorat aquestes qüestions i, en canvi, s’ha tingut molt poc en compte la privacitat d’aquestes persones, el respecte a la seva imatge i com això pot afectar a la seva autopercepció, a la seva condició... Hi ha mecanismes que fixen les persones dins d’una certa identitat, i això no els deixa sortir de la situació en què es troben”, es lamenta.\n“La comunitat i les institucions responen de manera reactiva. Això ens fa quedar enganxats només en la resposta urgent”, lamenta Sònia Fuertes\nQuan li demanem pels altres motius que reforcen aquesta caiguda en el vell assistencialisme, Fuertes és clara: “El que hem vist més clarament és el que ja sabíem que passava: moltes famílies vivien en precarietat i viure en precarietat significa que no tens capacitat de fer front a situacions sobrevingudes”, resumeix. Quan tot just fa un any el govern espanyol decreta l’estat d’alarma i comença el confinament, de cop s’interromp tota l’activitat econòmica, sobretot l’economia informal: d’un dia per l’altre milers de persones es queden sense feina i, per tant, sense ingressos. “No poden mantenir les seves llars més enllà d’una setmana o deu dies i han de recórrer a la caritat. I a aquest context s’hi afegeix que la comunitat i les institucions responen de manera reactiva. Això ens fa quedar enganxats només en la resposta urgent”, detalla Fuertes.\nDavant del col·lapse, la urgència. La comissionada d’Acció Social ens demana que tanquem els ulls uns segons i ens imaginem, de nou, la Piràmide de Maslow: a la base, les necessitats fisiològiques, és a dir, respirar, alimentar-se, descansar; un pis més amunt, la seguretat, o la feina, la salut, mantenir la família; al mig, l’amistat, els afectes; gairebé tocant la punta, la confiança, el respecte, l’autoreconeixement; i a dalt de tot, gairebé com una entelèquia, l’autorealització, la creativitat, l’acceptació dels fets i la resolució de conflictes. Fuertes ens obliga a pensar en les persones que, davant del col·lapse, s’han trobat, de cop, pensant en què menjar, on descansar, com respirar.\nAmb aquest context ben present, la presidenta de la Taula del Tercer Sector, Francina Alsina, és encara més crítica que Fuertes amb les estructures que basteixen el nostre Estat del Benestar, i que, ara ho sabem del cert, penja d’un fil. “El sistema de drets i protecció social no tenia prou musculatura per suportar l’impacte d’una crisi social com la de la Covid-19 i això té una conseqüència molt clara, que és el retrocés en tots els avenços que s’havien fet en els serveis d’atenció a la persona”, etziba sense embuts. A Alsina li neguiteja com recuperar la feina feta per les entitats, quan els governs amb prou feines han sabut encarar amb perspectiva social, i sense retallades, la crisi del 2008.\nUna treballadora social fa una atenció des de casa seva a través de la pantalla | Engin Akyurt (Unsplash)\nLa burocratització que ens rosega\nPer parlar del paper de l’administració, preguntem a la directora general de Serveis Socials del Departament de Treball, Afers Socials i Famílies, Meritxell Benedí, per què el sistema de protecció social no ha aguantat el cop de la pandèmia. “És que la perspectiva sistèmica ha estat tradicionalment assistencialista”, ens recorda, d’entrada, la directora general. I ho desgrana: “La pandèmia el que ha provocat és un augment de l’atenció primària de serveis socials. Això provoca que l’administració, i també algunes entitats, hagin de retornar a una intervenció molt bàsica. I això incrementa, a més, la pressió sobre la primària de serveis socials, que no ha pogut fer un acompanyament com és recomanat”.\n“En lloc d’ajudar a exercir drets, com amb l’Ingrés Mínim Vital, un bon intent, alguns governs han creat ajudes que són un succedani”, denuncia Fantova\nLa tesi de Benedí és tan sòlida com la reflexió de Fantova. “En aquesta pandèmia s’hi suma un problema antic, que és el mateix disseny d’algunes polítiques des de l’assistencialisme. Quan es van aprovar la Constitució espanyola i l’Estatut d’Autonomia, es va entendre l’assistència social com una última xarxa de protecció. Si eres una família amb feina, ja estaves cobert per la Seguretat Social i, si no, doncs se t’assistia, com una herència de la beneficència franquista —apunta el consultor social, que segueix ampliant l’argument—. Amb l’evolució de les lleis de serveis socials, l’assistència s’havia anat considerant com un pilar més, no com una cosa residual, sinó com un dret universal. Però, en lloc d’ajudar a contribuir a exercir drets, com amb l’Ingrés Mínim Vital o la Renda Garantida, que són bons intents, alguns governs han desenvolupat ajudes que són un succedani”.\nA tot plegat, Sònia Fuertes hi suma la “poca cultura de rendició de comptes” de la ciutadania cap a les institucions. “El sistema de serveis socials, tant el bàsic com l’especialitzat, pot fer moltes coses: pot operar des d’una manera concreta d’entendre les dinàmiques d’exclusió; pot intentar conèixer molt més les realitats de les persones i de les comunitats amb les quals treballa i, per tant, quantificar, qualificar; pot intentar o hauria d’intentar introduir indicadors de relació i d’impacte, no només de procés o de resultats. Però, al final, les polítiques d’habitatge no les fan les treballadores socials. La rendició de comptes s’ha de fer als de més amunt. I aquesta és la trampa”, explica.\nTambé recorda Román que “les entitats no volen practicar l’assistencialisme”, i que, si ho fan, és “perquè l’alternativa és molt pitjor”. “El que hem de fer és repensar l’atenció social, tenir un millor concert amb el tercer sector, i fer-ho transversalment. Necessitem un nou pacte social. No pot ser que l’administració vulgui suplir la feina de les entitats quan no ho fan prou bé, sinó coordinar-la, perquè està dins d’un procés de burocratització i sovint no hi arriba a temps”, defensa la filòsofa. Tanmateix, Francina Alsina, representant de la Taula del Tercer Sector, tira una llança en favor de l’administració: “Encara hi ha polítiques públiques que es defineixen des d’una perspectiva reactiva, però també cal dir que bona part de les administracions ja han vist que això no funciona i estan virant cap a la prevenció, l’apoderament i l’autonomia”.\n“Pensem que el sistema de serveis socials només ha d’atendre les persones en vulnerabilitat extrema. No ens l’hem fet nostre”, admet Benedí\nBenedí confirma el supòsit d’Alsina i narra l’estrall que ha suposat que la pandèmia hagi enganxat l’administració catalana en plena renovació del sistema de serveis socials. “Els darrers anys, només hi ha hagut moments puntuals en què aquesta perspectiva àmplia que vol dotar la ciutadania d’uns serveis socials forts hagi estat una prioritat. I quan ho estàvem fent, per fi, ens ha caigut a sobre la pandèmia. Aquesta ha estat la paradoxa”, diu.\n“Els serveis socials organitzen els treballs de cures i, en aquest país, tradicionalment, el treball de cures és el que han fet les dones per amor, per mandat de gènere, sense rebre un sou. Això ha fet que pensem que el sistema de serveis socials només ha d’atendre les persones en una situació de vulnerabilitat extrema. Col·lectivament, no ens l’hem fet nostre, com sí que ho hem fet amb el sistema de salut o d’educació. Per això creiem que és una obligació de l’administració que la ciutadania l’entengui com una prioritat”, rebla la directora general.\nUna professional social agafa de la mà una persona a qui acompanya | Priscilla Du Preez (Unsplash)\nPolititzar-nos per construir un món comú\nPerò, com fer-ho? Com atendre la urgència, sí. Però també —i sobretot— com construir un món comú? “Hem de poder avançar cap a un altre sistema on la protecció i les polítiques socials estiguin garantides des de l’apoderament i la transformació de la persona, i no pas des de la fiscalització, des de la qüestió més graciable o arbitrària. Encara estem una mica lluny d’aconseguir-ho i diria que hi ha un discurs que es toca amb el de la caritat, que és el de l’emprenedoria, que no hi ajuda. Ens diuen: ‘Si t’esforces, arribaràs lluny; si no hi arribes, és perquè no t’hi esforces prou’", avisa Fuertes, que és molt crítica amb el fet que la Renda Garantida i altres prestacions estiguin obligatòriament vinculades a processos d’inserció laboral.\n“La solidaritat és importantíssima, perquè apodera i fomenta la fraternitat i el suport mutu”, reivindica Francina Alsina\nCreu que “el sistema capitalista, a hores d’ara, no està garantint ni la promoció social ni cultural ni educativa”, i que això té poc a veure amb l’esforç individual i molt amb el mantra del progrés, l’èxit professional i el reconeixement social amb què ens obliguem a organitzar-nos col·lectivament. Quan ens ho diu, pensa en els joves que aquests dies protesten al carrer, en les dones que es manifesten pel 8-M o en les persones migrants que no poden regularitzar la seva situació administrativa perquè la Llei d’estrangeria continua sent un escull insalvable.\nFrancina Alsina, al seu torn, també reclama més justícia social i recupera la fraternitat com a valor imprescindible per teixir comunitats resilients. “De ben segur que, en els pròxims anys, les diferències entre rics i pobres seran més grans i la fractura social s’agreujarà. La solidaritat és importantíssima, perquè apodera la ciutadania i, a la vegada, fomenta la fraternitat i el suport mutu”. Per fer-ho possible, però, demana “compromís, individual i col·lectiu, i dignitat”. “Perquè aquesta vegada ningú quedi enrere, com sí que va passar el 2008, necessitem que la ciutadania i les entitats participin a trobar una sortida a aquesta crisi social sense precedents”, reclama.\nPerò recorda que aquest compromís, aquesta dignitat, cal fomentar-los. “Cal fer molta pedagogia i sensibilització a la ciutadania perquè reconegui els drets socials com a propis i, aquí, a les entitats socials també ens pertoca la tasca d’impulsar canvis normatius que assegurin que tots els drets també siguin exigibles”, reivindica. Alsina de seguida troba la manera d’exemplificar-ho, i va escalfant el discurs: “Per exemple, ara, el dret a l’habitatge és constitucional, però no és exigible. Els drets socials són drets bàsics i irrenunciables per tenir una vida digna i autònoma i les administracions no només tenen l’obligació de garantir-los, sinó també de destinar-hi els recursos que calguin. Qui no vol accedir a un habitatge assequible? O a tenir una feina digna? O a què no hi hagi traves per accedir a l’educació, la salut, el lleure, a determinats suports per tenir independència? Si totes ho volem, ho hem de defensar i reclamar”.\n“Correm el risc d’usar termes de les disciplines sanitàries per transmetre la importància dels serveis socials. És un error”\nPer exercir drets, però, també cal dignificar els serveis socials. En aquest sentit, Fuertes apunta que, per això, cal reivindicar la seva naturalesa indestriablement humanística, i no caure en discursos cientifistes. “Correm el risc d’utilitzar terminologia de les disciplines sanitàries per poder transmetre la importància, la urgència i la necessitat d’aquests serveis socials i crec que és un error, perquè estem fent una renúncia de la reivindicació dels drets socials com a tals, que no són una part de la salut, no ho són, i quan els subsumim per intentar reivindicar-los estem perdent la seva naturalesa”, argumenta.\n“Tenim l’obligació, com a administració, de fer possible aquest canvi de mentalitat, de potenciar-lo. Evidentment, hem d’actuar des de dos vessants: de dins enfora i de fora endins. De dins enfora, significa construir uns serveis socials forts, dotar d’eines, que els professionals estiguin satisfets amb la feina que fan i se’ls reconegui econòmicament. De fora endins, implica fer pressió en la ciutadania, perquè els reivindiqui —resumeix Benedí—. Un sistema no assistencialista és aquell que acompanya, que fa una intervenció que respecta la capacitat de decisió de la persona, que no és paternalista ni jeràrquic, sinó que té en compte l’altre, que no obliga”.\nUna protesta contra la precarietat dels joves | Leonardo Miranda (Unsplash)\nQuan li preguntem a Román pels conceptes de solidaritat i fraternitat que ha citat abans Alsina, els defineix amb una precisió quirúrgica i enfila l’argumentació amb vehemència. “Jo en dic solidaritat normativa, que diferencio d’aquesta solidaritat de butxaca, que sembla un article de luxe i que és tan emocional. La solidaritat normativa posa el centre en el deure. Tenim el deure de posar al mateix nivell a tothom, de reivindicar la fraternitat. M’és igual que t’agradi o que no t’agradi, has de pagar impostos per transformar el sistema social, sense espectacles ni sopars solidaris. Em preocupa moltíssim aquesta veta assistencialista, perquè sembla que ens ho passem pipa contribuint a donar diners a la gent que ho necessita”.\n“Aquí no es tracta de privat o públic —segueix sense aturador—. Tot ha de ser públic, sigui quin sigui el titular de la gestió. Això no s’aconsegueix abaixant els impostos. Hem de recuperar la classe mitjana que vam dinamitar. Si la ciutadania no pressiona, els polítics no ho faran. Sí, votem, molt bé, però també necessitem una ciutadania que no tingui cap inconvenient en fiscalitzar, en exigir més transparència”. Aconseguim tallar l’arenga de la professora, que cada vegada és més vibrant, i li recordem que els programes polítics ja no es poden ni fiscalitzar de tan inconcrets que són.\n“Complim amb les responsabilitats familiars o laborals, però oblidem les cíviques. Reconeguem-nos com a subjectes polítics”\nRomán ens dona la raó: “L’èxit d’un partit polític s’ha de mesurar per com ha ajudat als col·lectius que es troben en situació de desigualtat, i no per com ha millorat la vida en abstracte del màxim de persones. Per tant, ens calen auditories, a les administracions i a les entitats, per saber què caldrà prioritzar. No siguem tan autocomplaents, que no tot ho fem bé! Ens toca fer recompte. Quines feines s’han donat als joves i a les dones i a les persones migrants i als treballadors autònoms? Combatre la pobresa és només donar entrepans?”. I dona per acabat el seu discurs etzibant a entitats i administracions: “Enginya-te-les. Que quan vingui una altra crisi, ens agafi organitzats”.\nPerò és Fernando Fantova qui dona amb la mare dels ous: “Per què considerem que el dret sanitari és universal i públic i que el dret a l’habitatge o a una vida digna no ho és? Aquesta és la vella trampa, la de pensar que una cosa és incompatible amb l’altra”, sosté el consultor. I aleshores s’embranca i ens explica que fa poc que ha vist un documental sobre el missioner Pere Casaldàliga, que va morir aquest 2020 pandèmic, i recorda la famosa cita de Hélder Câmara, el “bisbe roig” que va ser amic íntim del missioner català: “Quan dono menjar als pobres, em diuen sant. Quan pregunto per què són pobres, em diuen comunista”. I clou la conversa amb una reflexió que se’ns queda endins durant dies: “Hi ha moltes persones que saben que han de complir amb les seves responsabilitats familiars, amb la feina, però han oblidat —o els han fet oblidar— que també tenen responsabilitats cíviques. Ens hem de reconèixer com a subjectes polítics. Tots ho som”. Contra l’assistencialisme, ens diuen tots els experts amb qui hem conversat, només podem polititzar el nostre malestar i lluitar per construir un món comú.


Neferkare - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n2724 – 2719 aC (von Beckerath)\nNeferkara, Neterka, Nepherkeres\nNeferkare fou un faraó de la dinastia II de l'antic Egipte, de posició i fets desconeguts.\nNo s'esmenta a la llista d'Abidos; a la de Saqqara, s'esmenta Neferkara i al papir de Torí s'havia traduït com a Neterka (o Neferka), traducció avui qüestionada. Manethó esmenta un rei anomenat Nepherkeres.\nEl seu nom al papir fou transcrit per Gardiner com a Aaka i, probablement, no es podia llegir mai com a "nefer" ni "ankh", mentre que en l'anterior traducció Nfrka deixava aquest nom similar al que apareix a l'altra llista i a la troballa. La diferència entre Aaka i Neferka només es pot explicar per l'error de l'escriba, però sembla que aquest error és difícil d'haver-se produït. Si al papir el nom és Aaka, no podria ser identificat amb Neferkare.\nNo s'ha trobat cap inscripció del seu nom o segell, ni tampoc la seva tomba, que hauria de ser a Saqqara.\nEl seu successor, segons les llistes de Saqqara i Torí, fou Neferkaseker.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Neferkare&oldid=21033001»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 27 abr 2019 a les 02:13.


Chalet Alpendorf Dachstein West Annaberg im Lammertal Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSteuer, Annaberg im Lammertal, Àustria - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Annaberg im Lammertal, no busqui més enllà de Chalet Alpendorf Dachstein West. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nChalet Alpendorf Dachstein West també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Annaberg im Lammertal. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, bar per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nL'ambient de Chalet Alpendorf Dachstein West es reflexa en cada habitació. balcó/terrassa, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, nevera, renta vaixelles són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent piscina exterior. Chalet Alpendorf Dachstein West és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Annaberg im Lammertal.


Ajuntament de Mollet: Més informació\nServeis a Mollet Cultura i lleure Festes i programacions culturals Més informació\nEspectacles a La Marineta\nTot i això, el públic més menut (de 2 a 5 anys), que necessita concentrar-se en un ambient més relaxat, pot gaudir dels espectacles que es fan, en diferents passis i horaris, al Centre Cultural La Marineta.\nTots els espectacles a l'aire lliure són gratuïts i els que es fan a l'interior d'equipaments tenen un preu simbòlic d'1 euro per poder controlar l'aforament. En aquests casos, les entrades es posen a la venda a partir d'una hora abans de l'espectacle, al mateix espai on té lloc la representació (en cas d'esgotar-se les entrades, es podran posar a la venda les del següent passi. En cap cas es vendran entrades pel dia següents).\nCol·laboració especial del Club Super3\nUn any més, la Mostra de Titelles col·labora amb el Club Super3 i tots els súpers gaudiran d'entrada gratuïta als espectacles de pagament. A més, també podran obtenir d?obsequi la bossa de la MITMO, que aconseguiran mostrant el carnet de al Punt d'Informació (situat a la plaça de Catalunya).\n5è Circuit dels aparadors dels titelles\nEls comerciants del centre de la ciutat, Galiot Teatre i l'Ajuntament de Mollet han preparat el 5è circuit dels aparadors dels titelles pel centre de la ciutat. Els aparadors de 10 establiments lluïran les dues escenografies més grans de Galiot Teatre: els espectacles Pinotxo i En Bernat el Pescador.\nSi voleu divertir-vos una estona i aconseguir una nova xapa de la col·lecció del Mollet Mullat, la mascota de la MITMO, demaneu un targetó del circuit dels aparadors a qualsevol de les botigues participants i feu la ruta pels aparadors, tot demanant el segell de cada una de les botigues.\nEscuin (Jaume I, 1)\nCan Rebull (Berenguer III, 1)\nToscana (av. Llibertat, 3)\nBasolí (Berenguer III, 60-62)\nCalçats Angulo (Berenguer III, 42)\nEspai Decora (rbla. Balmes, 1)\nNya Spa (Anselm Clavé, 59)\nCarretero (Anselm Clavé, 11)\nBambi (Gaietà Ventalló, 29)\nBrunés (Gaietà Ventalló, 34)\nUn cop hagueu omplert el targetó amb els segells, podreu recollir la xapa del Mollet Mullat a La Marineta, del 4 al 15 d'abril.\nJa fa uns anys que la MITMO ha superat el vessant artístic i es converteix en tot un esdeveniment ciutadà. Per això, s'hi impliquen sectors molt diversos, com és el de la restauració. Així, diferents restaurants de Mollet ofereixen el Menú dels titelles, durant el cap de setmana de la MITMO.\nSis Sentits (av. Burgos, 9)\nCa la Leo (Pompeu Fabra, 40)\nCasa Gerardo (Sol, 75)\nManjari Restaurant (pl. Major, 7)\nLa Tasqueta (pl. Major 6)\nBeumala (Roger de Llúria, 7-9)\nEl Vell Nou (Antònia Canet, 6)\nCal Guardabosc (Pere Ramon)\nLa Llar d'en Tariel (Pompeu Fabra, 42)\nEl Racó del Mediterrani (pl. Major, 19)\nPizzeria 1900 (Ptge. Sant Miquel, 14 bis)\n- La Xarxa d\_'especatcles infantils\n- Orquídia Flors\n- \_"la Caixa\_"\nForns i pastisseries:\n5è circuit dels aparadors dels titelles (2.7 MB) - pdf\nMenú dels titelles (7.6 MB) - pdf


Tres noves defuncions per coronavirus aquest cap de setmana a la Seu d'Urgell - FÒRUM.ad\nEl 23/11/20 14:34\nMInut de silenci davant l’ajuntament de la Seu d’Urgell en record de les víctimes de la covid-19. Foto: Ajuntament de la Seu d’Urgell\nLa Seu d’Urgell ha registrat aquest cap de setmana tres noves defuncions per coronavirus, que eleven a 14 el nombre de morts des de l’inici l’agost passat de l’actual segona onada de la pandèmia. Les noves víctimes de la malaltia eren residents de la Llar de Sant Josep, on s’ha detectat un brot de COVID-19 que de moment ja suma més de 60 contagiats, entre usuaris i professionals.\nA l’Àrea Bàsica de Salut de la Seu, ara hi ha 6 ingressats amb coronavirus a la Fundació Sant Hospital, als quals cal sumar 94 positius més que romanen aïllats a domicili. També hi ha 306 contactes directes no positius igualment confinats.\nTotes aquestes dades mostren una tendència a la baixa, com també ho fan el risc de rebrot, que per primer cop les darreres setmanes baixa dels cinc-cents punts i ara és a 481 (-129 respecte d’ahir), i la taxa de reproducció del virus, a 0,79 (-0,12). El mateix passa a nivell comarcal. El perill de rebrot a l’Alt Urgell és a 383 punts; i la Rho7, a 0,77. A la regió sanitària de l’Alt Pirineu i Aran, ambdues dades estan respectivament a 441 i 1 0,83. I al conjunt de Catalunya, a 293 (per primer cop les darreres setmanes baixa per sota de 300) i a 0,78.\nMés percentatge de positius a l’Alt Urgell\nLa dada més negativa ara mateix a l’Alt Urgell és que el percentatge de positius dels nous tests (12,06%) és força per damunt de la de la regió pirinenca (9,33%) i de Catalunya (7,22%). Un fet en el qual hi influeix el brot detectat a la Llar de Sant Josep. Sobre aquest fet, l’Ajuntament de la Seu ha explicat que divendres passat un total de 26 padrins contagiats han estat traslladats a Puigcerdà, amb l’objectiu de garantir una millor sectorització de la residència urgellenca i l’aïllament dels contagiats.\nL’alcalde de la Seu i president de l’FSH, Jordi Fàbrega, ha demanat extremar la precaució a partir d’avui dilluns tenint en compte la represa de diverses activitats a nivell tant econòmic com lúdic, cultural i esportiu. Fàbrega afirma que ara és “un moment molt delicat”, perquè malgrat la tendència a la baixa encara és alta la incidència del virus, tal com ho demostra el fet que a Catalunya encara hi ha 2.116 ingressats als hospitals per aquest motiu (19 d’ells a l’Alt Pirineu i Aran) i que hi ha 514 pacients a les UCI.\nNotícia Anterior: Actua posa en marxa un portal informatiu per a potenciar la internacionalització de les empreses\nSegüent Notícia: El XI Premi de narrativa fantàstica i de terror d’Encamp rep 96 obres


Un estudi sobre l'impacte dels 'Papers de Panamà' aconsella a la UE protegir els 'whistleblowers' - SPC Sindicat de Periodistes de Catalunya - Sindicat de Professionals de la Comunicació\nInici/Notícies/Un estudi sobre l’impacte dels ‘Papers de Panamà’ aconsella a la UE protegir els ‘whistleblowers’\nUn estudi recent dut a terme per Blomeyer & Sanz a principis de 2017, avaluant l’impacte de les revelacions de Panamà sobre l’economia i les finances de vuit estats membres europeus, recomana a la Unió Europea que introdueixi mesures per garantir la protecció dels denunciants, segons informa la Federació Europea de Periodistes (FEP) a la seva pàgina web. «Això millorarà la disponibilitat de les dades i actuarà com a conductor contra l’ús de trampes a paradisos fiscals», diu l’informe. També es suggereix una major transparència en termes de seguiment i prevenció en l’ús de les trampes de paradisos fiscals.\nL’informe, que va demanar la Comissió d’Investigació del Parlament Europeu, calcula la pèrdua al voltant de 109.000 milions d’euros –237.000 milions per al conjunt dels 28 Estats membres de la UE–, com a conseqüència de les trampes d’evasió dels impostos. També mostra que es podrien haver generat 1,5 milions de llocs de treball amb els diners que es van perdre davant les autoritats estatals a causa de la pèrdua impositiva associada als esquemes revelats pels Documents de Panamà.\nLa Federació Europea de Periodistes (FEP) es va unir a una coalició de sindicats i ONG per pressionar la Unió Europea per actuar. Això s’ha fet a través d’una petició que demana a la Comissió Europea que impulsi una legislació que protegeixi els denunciants, que ha rebut ja més de 76.700 signatures. En aquest enllaç es pot donar suport a aquesta reclamació.


Sense paraules: L'aparició de Terelu que revoluciona les xarxes\nLa presentadora apareix ballant i envoltada de confetti\nper Manel Ferrer dijous, 28 de maig 2020 - 09:20h\nTerelu ha gravat un anunci per televisió | GTRES\nQuan crèiem que la família Campos no podia seguir sorprenent-nos, Terelu Campos fa un pas més i ens deixa a tots bocabadats. Encara que l'hàbitat natural de Terelu són els platós de televisió, la filla de Maria Teresa Campos no fa fàstics a res i molt menys ara que estrena casa i necessita treballar per poder costejar-la.\nLa presentadora ha estat fitxada per la companyia de telefonia Vodafone per protagonitzar l'anunci de televisió d'una de les seves noves tarifes, enfocada sobretot al públic jove i que busca estar informat durant les 24 hores del dia de tot allò que passa a les xarxes socials .\nProtagonista d'un anunci\nA l'espot, que ja circula per les xarxes socials, es pot veure a dos adolescents en una habitació tafanejant a les xarxes socials i al·lucinades per la volta d'una parella d' 'instagramers' que segueixen a les xarxes.\nEn aquest moment, apareix de dins de l'armari Terelu Campos ballant i visiblement feliç repetint una i altra vegada la paraula «salseo». En realitat, la jugada de la companyia de telefonia és molt bona. Associen la imatge d'algú que acostuma a protagonitzar notícies amb un públic que també acostuma a estar molt interessat en totes les anades i vingudes de la col·laboradora.\nVine que et explico una salseito: amb la Big Yuser tens Gigues il·limitats en RRSS i 10 GB acumulables per 15 eurets 💖💖 Troba totes les tarifes aquí 👉🏽 https://t.co/lWcpjKnBwQ #VodafoneYuSalseo pic.twitter.com/9jWEloMTmd\n- Vodafone yu (@vodafoneyu) May 27, 2020\nTerelu es passa al món de la interpretació\nEl que està clar és que Terelu se sent molt còmoda interpretant papers de ficció. Anys enrere ja participava en els gags dels programes que presentava la seva mare i, més recent, també va interpretar un paper protagonista en la sèrie 'Paquita Salas', on interpretava el paper de Bàrbara Valent, la propietària d'una coneguda agència de moda. Veurem amb quines noves aparicions ens sorprendrà la presentadora, mentre espera que li donin un nou programa a la petita pantalla.


Continuen les sessions informatives sobre el PTI\nEl president del Consell Insular de Menorca, Santiago Tadeo, i el conseller de Ordenació del Territori, Cristòbal Huguet, han mantingut en el dia d’avui una reunió informativa i consultiva amb els presidents de diferents associacions relacionades amb el sector de la construcció i integrades en Pime per tal d'analitzar de forma conjunta la redacció i el contingut de la Norma Territorial Transitòria, prèvia a la revisió del PTI.\nAquesta trobada, demanada per la Patronal, ha tingut lloc a la seu del Consell Insular de la plaça Biosfera i ha comptat amb la presència dels presidents de les Associacions de Construcció, d’Auxiliars de Construcció, de Fusteria, de Pintors, de Pedreres, de Lampistes i d’Electricistes.\nEl conjunt d’aquestes associacions representen un total de 371 empreses de Menorca i donen feina a 2.263 persones. De fet, la construcció ocupa el tercer lloc en la llista de sectors productius generadors de llocs de feina amb 3.873 treballadors. El primer és el comerç amb 4.976, el segon és l’Administració Pública amb 4.410, el quart la indústria amb 3.256, el cinquè la restauració i bars amb 2.715 i el sisè l’hoteler amb 1.783 persones.\nAquesta reunió s'emmarca en el cicle de sessions informatives i de consulta que s'han organitzat i es continuen fent amb diferents col·lectius, associacions i persones interessades en conèixer de primera mà les feines d'el·laboració d'aquesta norma.\nHa estat generalitzada a aquesta trobada la confiança en què el resultat de la millora i revisió del PTI tindrà com a resultats per a Menorca més seguretat jurídica i major agilitat administrativa, el que permetrà de forma conjunta el creixement econòmic de forma compatible amb el respecte amb el patrimoni natural i històric de Menorca.\nDe la mateixa manera, des de l'equip de govern insular, s'espera que el resultat d'aquesta revisió sigui favorable a les iniciatives de projectes que aportin creixement econòmic i llocs de treball.\nMaó, 20 de setembre de 2012


de maig 18, 2020\nDes que vaig fer la meva primera Onco que ho trobaves heroic. Vas riure molt quan t'explicavem les anècdotes que vam viure amb el teu germà. Mare meva, com el van engatusar. I l'any següent, quan l'Anna i la Sara em van dir de fer equip de Braves ho tenia clar, tu en series una. Però resulta que l'any té 365 dies i d'entre aquests, la mala sort va voler que sempre el primer dissabte d'octubre sigui l'Onco i sempre, el primer diumenge d'octubre siguin les teves oposicions. Fins que no aprovessis, no podries fer-la. Aquest novembre vaig pensar que la del 2021 seria la nostra. Estava segura que aprovaries aquest 2020 i si no era així, que dissabte del 2021 ja t'hauriem convençut perquè fessis els primers trams i anéssis a descansar. De fet, tu et vas passar tota l'Oncotrail 2018 seguint-nos, i em deies que esitgués tranquil·la, que eren ordres del teu preparador "el dia abans, prohibit estudiar".\nN'estava convençuda. Aquest projecte estava fet per a tu. Esport, solidaritat i natura. Anna 100%.\nL'Oncotrail per mi és un dels projectes més bonics i més importants que m'he sumat mai. Un repte que són molts reptes en un. Quan el 2017 em van inscriure a un equip de companys de l'Ajuntament on jo acabava d'anar a parar, sense que jo digués que si, no sabia on em posava. Jo feia més de 2 anys que no practicava esport, venia d'un any personal molt difícil, era autònoma que treballava 52 hores la setmana a tot l'Empordà i feia els àpats al cotxe. Tot plegat va fer que m'engreixes uns 12-15kg de la meva mitjana. Jo no he sigut mai una persona prima, però si busqueu fotos del 2016-2017, veureu la diferència. Jo no estava bé, ni mentalment ni fisicament. L'Oncotrail m'ha regalat moltes coses. En primer lloc, les Cotorres. Elles, unes dones força més grans que jo ( us estimo) que van aconseguir que em cregués que amb 26 anys, llevar-me a les 5.30h d'un dia d'estiu per anar a correr no era tan extrany. Elles que em van explicar que per correr has de parlar. Si no pots parlar, vol dir que vas sobre les teves possiblitats i per tan, no et forcis més. Brutal, oi? Elles, que em van regalar la Sargantana. La que ara sento tan meva ( i la Irian també). El primer dia, em vaig presentar amb pantalons llargs, bambas llises i màniga llarga que als 10 minuts ja m'havia arromangat. L'endemà no podia caminar de la meva taula a la del meu company de despatx. Les agulletes més bésties de la meva vida. Però a partir d'aleshores, vaig recuperar la salut i la forma i ja no he parat de fer esport fins a dia d'avui. L'Oncotrail m'ha regalat noves amigues i redescobriments amb amigues del passat. Em fa sentir estimada i em fa sentir molt forta i sobretot, molt útil. L'organització de l'Oncotrail és de 10 i viure-la sigui en la posició que sigui: corrent, de voluntaria, animant, és una experiència preciosa. I jo la volia viure amb tu com a companyes d'equip. Al novembre pensava que entrenaria molt fort per poder ser del teu grup de 4 el 2021. Perquè m'hagués fet molt feliç. Perquè ets forta, un nervi i "l'alegria de la huerta" i segur que haguéssim acabat amb una muntanya d'anecdotes.\nAra ja sé que no la corraré al teu costat i evidenment, no és el que més em cou de tot el que ens perdrem. Però sé que la corraré amb tu al cap, al cor i també a la samarreta. La nostra estrella. Els meus kilometres seràn nostres.\nT'enyoro i t'estimo.\nLa teva Nuni.\nNo li tindré por a la vida\nde març 10, 2020\nNo et pensis ara que li tindré por a la vida. No negaré que li he agafat més respecte a la mort, però amb tot lo bo que això comporta: viuré sabent que un dia, i no sabem mai quan, s’acaba. Qualsevol dirà que això ja ho sabem totes, però us diré que se’t confirma quan perds una amiga als 30 anys en el temps que tardes a parpellejar. De cop. A 300 metres de la línia d’arribada d’una de les curses més fàcils que feies. Preparadíssima i pel que ens han dit, tenies un cor d’atleta. Sana i forta. Això vol dir, deixar-nos de tonteries, ponderar diferent la importància de les nostres preocupacions, ordenar les prioritats tenint més clar quines són les verdaderes. No prendré decisions precipitades ni viuré un Carpe Diem etern però si que tot agafa una altra forma. Pot sonar molt tòpic, però és la veritat més gran que he escrit mai. Igual que perdre’t a tu, Anna, ha sigut la cosa més gran que m’ha passat mai. Tu eres el model de dona que jo volia i vull ser. Lliure, carinyosa, dolça, intel·li\nEls trenta i TU\nde maig 04, 2020\nAvui fa un any, et vaig regalar aquest escrit i un enigma perquè descobrisis que el 2020, tindries Carnaval de nou. I un any després, dono gràcies per no haver cedit al teu " Núria que m'enfado, no em pots regalar la disfressa" i saber que 15 dies abans, vas gaudir com ningú amb algo nostra. "Encara que les opos s’hagin apoderat del teu dia a dia, de la teva rutina, del gran tema de conversa que t’envolta des de fa un temps, cal dir que tu, no ets tan sols això. Anna, no ets només una persona increïble per haver escollit el destí que, malgrat tenir un camí molt complicat, llarg i amb molts sacrificis, és el que tu vols. Si això no és la definició de valentia, no sé que ho és. Els que t’envoltem, tenim clar que si la perfecció existeix, s’acosta molt al que ets tu. El que podríem dir una dona 10. Una excel·lent persona en molts sentits. Nosaltres els sabem, i tu? Saps qui ets? Saps com et veig? Et veig una dona intel·ligent, enèrgica, cu\nde febrer 20211\nde gener 20211\nde desembre 20201\nde juliol 20201\nde juny 20202\nde maig 20203\nde març 20202\nInformar d'un ús abusiu


Participació ciutadana | El Dimoni de Santa Eugènia de Ter (Gironès)\n: : Poble > Santa Eugènia · Sant Narcís · Can Gibert · la Rodona · Güell | 04·04·2011\nRaquel Corney |\nLa implicació de la ciutadania en la presa de decisions per part de les administracions locals és cada vegada més freqüent, però després d’alguns intents frustrats a Girona els seus veïns ja no en volen sentir a parlar. El rebuig és comprensible: se’ls ha demanat opinió en diversos temes d’interès per al futur de la ciutat però s’han acabat tractant només amb caràcter simbòlic, sense cap intenció de ser vinculants.\nPossiblement el punt àlgid d’aquest malestar va ser quan la Generalitat va premiar el procés participatiu de la frontissa de Santa Eugènia de Ter. Un procés qüestionat perquè no reflecteix ni en la seva conclusió ni en el projecte resultant l’opinió dels veïns. I encara ara, a la recta final de la seva construcció, no se sap com acabarà: s’ha perdut la subvenció del pàrquing? Es continua pensant en l’enllaç de l’AP7 i Domeny per sobre de les hortes? Aquests sentiments de frustració també es van acabar sentint amb el no menys controvertit procés de la Devesa i la seva gran incògnita: pavelló, sí o no?\nAmb aquests exemples hem constatat que la participació és un tema complex i la seva integració cultural serà lenta, com tota innovació social. Però també és cert que seria convenient revisar-ne el funcionament. Un dels punts de partida podria ser entendre correctament la tasca de cada un dels interventors: l’administració ha d’actuar com a promotora del procés i assegurar que funcioni, no intentar utilitzar-lo per instaurar decisions preses prèviament; els veïns han d’aportar informació de les problemàtiques i necessitats; i els tècnics, utilitzar els seus coneixements per intervenir i desenvolupar una proposta d’acord amb aquestes necessitats. D’aquesta manera i confiant els uns en els altres es podrà construir la ciutat del futur i no perdre de vista l’objectiu final de la participació: vetllar pel bé públic. [El lector escriu · El Punt]\nRaquel Corney és membre del Col·lectiu Emergent.cia de Girona


Froilan: Alcaldes Republicans a Sitges\nAlcaldes Republicans a Sitges\nA L C A L D E S I R E G I D O R S R E P U B L I C A N S\nA L A V I L A D E S I T G E S (1931 – 1939)\nAlcaldes i Regidors a Sitges\nEl que cal,és el subratllar la importància de la memòria històrica i terapèutica_. Amb força el sentiment sorgeix que les dictadures,els totalitarismes i els períodes foscos no poden desaparéixer en annèsies-\nSegons l’escriptor en Víctor Alba (Pere Pagès) la memòria per a la dignitat de les víctimes,per a la justícia,per a la creació d’una societat autènticament democràtica i per a “preveure” sobretot,és molt important-.\nAny 1931,en Josep Costa i Canal,governa de l’abril 1931 al febrer 1934-.Alcalde de la coalició republicano-socialista-.Com un bon expert en l’Ensenyament primari manifesta que resoldre integralment el problema de l’Escola pública és inajornable,de decisiva trascendència per a l’esdeveniment de la Vila de Sitges-.La instrucció primària de més de 500 nois/es ha de ser un repte-.Cinc escoles privades i particulars amb metodologia tan diversa explica l’endarreriment de la formació escolar amb l’angoixa de no disposar d’un Grup escolar-.\nQue en virtut del Decret del 9/III/1931 se suprimeix tant la Junta provincial d’Instrucció primària com la Junta Local de Sitges,creant-se el Consell local,així com el Consell escolar per a l’Escola pública-.El règim republicà portava una gran càrrega de renovació ideològica que havia de transmetre’s a l’ensenyament-.La proclamació de la 2º República facilitava la materialització dels postulats educatius de la Institución libre de Enseñanza (ILE)\nLa seva més important decisió envers l’Educació primària és la compra dels terrenys per al Grup escolar-.Aquells terrenys,la superfície dels quals és de 140.144 pams quadrats,pertanyents als hereus d’en Rafael Llopart i Ferret-.El preu és de 60.000 ptes,part d’un préstec que el Consistori va demanar a la Caixa,condicionat a tornar-lo en 20 anys,al 5%,aprovat pel Ministeri d’Hisenda-. Definitiva creació de cinc escoles unitàries a l’edifici “La Palma” (1933),com a compensanció al Grup Escolar no construït l’any 1932-.\nAny 1934,en Salvador Olivella i Ferreras,que governa fins l’any el juliol 1936-.Esclata la Guerra Cilvil-.Amb ell,la Revolució d’Octubre-1934 deixa en orris la construcció del Grup Escolar,tant el projecte demanat a l’arquitecte municipal en Joseph Maria Martino Arrojo,que caurà en desgracia com l’avantprojecte del GATCPAC,que se siolidaritza amb el senyor Martino Arroyo,membre del Col.legi Arquitectes de Barcelona-.A Sitges no es van produir més fets significatius\nProtagonistes de la Guerra Civil a Sitges\nAny 1937,en Pere Bellver i Terrades,que governa fins el juliol 1937\nAny 1937,en Francesch Richart i Blanes,qui governa fins el febrer 1938\nAny 1938,en Joan Santaló i Camps,qui governarà fins l’1 gener 1939\nSetanta anys de la Guerra Civil a Sitges\nRelació comprensiva dels diversos càrrecs directius municipals,del 19 juliol 1936 fins el 22 gener 1939,és a dir,els autèntics testimonis de la Guerra Civil a la Vila de Sitges-.\nSón força els homes sitgetans,que organitzats en grups polítics i sindicals aconsegueixen el poder municipal de la Vila-.Quan,paradoxalment,l’escola pública de Sitges va funcionar molt bé,malgrat tots els inconvenients de la guerra i la presència d’una munió de refugiats,provinents de les zones de guerra,com ara Euskadi i la resta de l’Estat espanyol-.Sitges va ser triat per la Generalitat Republicana com el millor aixopluc a prop del massís Garraf-.L’any 2006 fem la història de la Guerra Civil-.Per bé i per mal,Sitges també té un deute amb les autoritats revolucionàries de la República revolucionària-.Ells,també,posaven el major esforç per una Vila acollidora,si més no amb els infants refugiats,bo i intervenint vivendes i vil.les-.La vil.la Rosalia de Castro,alias el Monestir-col.legi de les MM Mercedàries,va ser l’any 1937,a més de magatzen d’armament,també la Casa de Colònies del poble basc,fortament castigat pel règim franquista-.\nEn representació del Sindicat C.N.T.\nEnric Almiñana Guijarro,Conseller de Proveïments i regidor municipal-2n Ajuntament.\nJosep Archilla Garcia,Conseller de Proveïments-.1r i 3r Ajuntament-.\nJoan Aznar Cañabate,Conseller,del Comité de Defensa,1r Ajuntament i 2n Ajuntament-.\nJoaquim Belmonte Pérez,Conseller d’Assistència Social-.4t i 5è Ajuntament-.\nPere Bellver Terrades,Alcalde,President del Comité Defensa-.2n Ajuntament-.\nVicenç Barrera Sampietro,Conseller-.3r Ajuntament-.\nAlfred Campos Pizà,Alcalde de torn-.1r Ajuntament-.\nVictorià Còrdoba Piqueres,Conseller-.4t Ajuntament-.\nJosep Curtiada Ferrer,Conseller Obres Públiques-.3r,4t,5è Ajuntament-.\nAntoni Fernàndez Hernàndez,Conseller,4t,5è Ajuntament-.\nJosep Garcia Solà,Conseller-.1r Ajuntament-.Difunt-.\nJosep Fullera Bernat,Conseller-.5è Ajuntament-.\nFrancesc Gonzàlez Gutiérrez-.President Comissió Defensa-.1r,2n Ajuntament-.\nTomàs Gimeno Pasqual,Conseller-.3r Ajuntament-.\nJuli Merino Fernández,Conseller-.5è Ajuntament-.\nEnric Miralles Rodés-.Conseller-.4t Ajuntament-.\nSalvador Montagut Còrdoba,Conseller-.2n Ajuntament\nJosep Gràcia Cantuer,Conseller,2n Ajuntament-.\nDarwin Pons Pons,Conseller d’Assistència Social-.4t Ajuntament-.\nFrancesc Richart Blanes-.Alcalde,3r,4t Ajuntament-.\nAlexandre Roca Romeu-.Alcalde-.Comité de Defensa-.1r,2n,3r Ajuntament-.\nJacint Sastre Descarrega-.Conseller-.1r Ajuntament-.\nManela Rosés Capdet-.Consellera-.5è Ajuntament-.\nJosep Vidal Ribat-.Conseller-.4t,5è Ajuntament-.\nEn representació del PSUC\nRosend Aletà Roca-.Conseller d’Hisenda-.4t Ajuntament-.\nSalvador Capdet Portes-.Conseller-.5è Ajuntament-.\nBaldomer Campillo Tomàs-.Conseller-.1r Ajuntament-.\nJosep Costa Canal-.Conseller-.5è Ajuntament-.\nJuli Cubillos Rubio-.Conseller-.5è Ajuntament-.\nFrancesc Felipe Ramírez,Conseller-.5è Ajuntament-.\nJosep Garcia Mestres-.Conseller-.5è Ajuntament-.\nEladi Gonzàlez Andreu-.Conseller-.4t Ajuntament-.\nVicenç Ibàñez Montserrat-.Alcalde,Conseller d’Assistència Social-.1r,2n Ajuntament-.\nJoan Merlos Ros-.Conseller-.5è Ajuntament-.\nMiquel Milà Guillaumes-.Conseller de Cultura-.2n Ajuntament-.\nTeòfil Navarrro Martínez-.Conseller de Defensa-.1r,2n,4t Ajuntament-.\nDomènech Olivella Raventós-.Conseller-.5è Ajuntament-.\nIreneu Puig Gasulla,Conseller-.2n Ajuntament-.\nPau Puig Ramos-.Conseller-.2n Ajuntament-.\nEnric Piñol Berenguer-.Conseller-.4t Ajuntament-.\nPau Tutusaus Almirall-.Conseller de Cultura-.5è Ajuntament-.\nEstebe Sabater Cortina-.Conseller-.4t Ajuntament-.\nFrancesc Sanz Martinez-.Conseller-.4t Ajuntament-.\nSebastià Vidal Palau-.Conseller-.1r Ajuntament-.\nEn representació d’ERC\nEmili Bella Abadal-.Conseller de Defensa-.1r,2n,3r,4t Ajuntament-.\nEstanislao Carbonell Via-.Conseller-.5è Ajuntament-.\nRamon Duran Mas-.Conseller d’Hisenda-.2n,3r,4t,5è Ajuntament-.\nAgustí Bertran Crespo-.Conseller-.5è Ajuntament-.\nAntoni Hill Cañameres-.Conseller d’Hisenda-.1r,2n,3r,4t,5è Ajuntament-.\nJoan Mora Escofet-.Conseller-.5è Ajuntament-.\nAugust Jacas Llauradó-.Conseller d’Hisenda-.5è Ajuntament-.\nJosep Sànchez Guerrero-.Conseller Assistència Social2n,3r,4t Ajuntament-.\nJoan Santaló Camps-.Alcalde,Conseller Defensa,Administració-.1r,2n,3r,4t,5è Ajuntament-.\nJosep Sastre Biarnés-.Conseller Obres Públiques-.3r,4t,5è Ajuntament-.\nAmadeu Vidal Fons-.Conseller-.5è Ajuntament-.\nJosep Xambó Miret-.Conseller d’Hisenda,Defensa-.1r i 2n Ajuntament-.\nEn representació del POUM\nJoan Alsina Cabero-.Alcalde-.Comité de Defensa-.1r,2n Ajuntament-.\nJosep Elies Artal-.Conseller d’Obres Públiques-.1r,2n Ajuntament-.\nSebastià Far Boleda,Conseller-.1r Ajuntament-.\nAlfred Nicolàs Garcia,Conseller Obres Públiques-.Comité de Defensa-.1r Ajuntament-.\nEn representació dels Rabassaires\nJordi Caballé Prunera-.Alcalde 4t-.Ajuntament 4t,5è-.\nJoan Carbonell Vendrel,Conseller-.4t,5è Ajuntament-.\nJoan Planes Bertran,Conseller-.\nEn representació d’Estat Català\nPere Curtiada Ferrer-.Conceller de Defensa-.1r Ajuntament-.\nAntoni Jordà Altadill,Conseller-.1r Ajuntament-.\nJoan Montserrat Torralba-.Conseller de Defensa-.1r Ajuntament-.\nCristòfol Torrres Girona-.Conseller-.1r Ajuntament-.\nPerò,el magisteri públic de Sitges-mai no el podem oblidar-, té l’honor (sic) d’haver escrit les millores pàgines de la seva història tant durant la República com durant la Guerra Civil-.La seva reacció davant l’Alçament militar i els fets revolucionaris va ser molt clara i immediata: es va adonar,perfectament, de les immenses possibilitats que s’obrien en la nova època a una Educació popular,i va posar els seus esforços i la seva més bona voluntat al servei de la República i de la Revolució-.\n*La presa de postura va ser molt ràpida: la Federació de Mestres Nacionals de Catalunya,a la que pertanyien els mestres de Sitges, es fa fusionar amb la FETE el mes de Setembre-1936-.El fet que fos aquesta la Central sindical triada pel Magisteri públic no ens ha d’estranyar gens ni mica: era l’ùnica que comptava amb una seriosa organització així com amb una tradició-.\n*Qui va criticar molt el pas de tot el Magisteri català a la FETE,va ser el POUM,perquè creia que hi havien entrat Mestres Nacionals de dubtosa consciència revolucionària,i fins i tot clarament reaccionària-.El POUM acusava la FETE d’haver traït els ideals de la Revolució,i la FETE va acabar expulsant els trotskistes del seu si,qui van formar el Grup d’Orientació Marxista de la FETE,amb nul.la incidència en el Magisteri-.\n*Però el paper dels Mestres Nacionals va estar a Sitges als tres Grups Escolars:”Moscou”,”Mèxic”, “Pueblo de Cuba” i a la Delegació sitgetana del CENU,en la lluita contra l’analfabetisme entre els infants de la Vila i els infants de les Colònies Infantils de refugiats-.La seva actuació va ser inequívoca;- no era endebades que el General Franco en feia condemnar-los-,(a Sitges cap ni un afusellat,però sí condemnat a mort)-.\n*L’escola popular revolucionària,-durant la Guerra Civil-,evidentment, implicava un magisteri revolucionari-.La Generalitat Republicana no va preparar cap purga estaliniana entre els mestres nacionals,però sí d’impedir la docència en les Colònies Escolars a mestres declaradament incompatibles amb el nou ordre,i de formar una autèntica consciència revolucionària en el Magisteri-.A Sitges,ningú no tenia cap dubte que el Mestre d’Infants només podrà fer una feina útil si sap coordinar la seva professionalitat amb un veritable esperit revolucionari-.\n*L’escola sitgetana per als infants,durant la guerra civil estava submergida en grans convulsions:una ideològica...la Revolució i,l’altra pràctica i tràgica alhora:...la guerra i la fam-.Va aparèixer una pedagogia de guerra-.\n*Froilan Franco és estudiós de la República a Sitges\nEnviat per Froilan Franco a viernes, septiembre 28, 2007


Cameron rectifica i permetrà que entrin al Regne Unit nens refugiats - Diari de Girona\nCameron rectifica i permetrà que entrin al Regne Unit nens refugiats\nEl campament d'Idomeni viu una manifestació de desenes d'immigrants per exigir que s'obri la frontera entre Grècia i Macedònia\nlondres/atenes | efe/ddg 06.05.2016 | 07:46\nDiversos menors descansen després de participar en la marxa. ALEXANDROS AVRAMIDIS/reuters\nEl primer ministre britànic,?David Cameron, va cedir a les pressions polítiques i socials i es va mostrar per primera vegada disposat a obrir les portes als nens refugiats al Regne Unit. Deu dies després que el Parlament votés contra una esmena a la Llei d'Immigració que proposava admetre al país 3.000 nens, i davant la tessitura d'una nova votació, el primer ministre britànic ha decidit passar a l'acció i impartir ordres als ajuntaments per a un pla d'acollida, amb dotacions de fins a 62.000 euros.\nEl Govern britànic no ha especificat una xifra concreta, encara que s'estima que inicialment serien entre 1.000 o 2.000 nens refugiats, amb prioritat per als que tinguin vincles familiars al Regne Unit. «Ens centrarem en els menors més vulnerables que ja són a Europa, sense que això suposi un al·licient perquè altres facin el viatge», establia un comunicat oficial de Downing Street.\n«Crec que és just defensar el principi que no s'ha d'alliçonar la gent perquè faci aquest viatge perillós», va assenyalar Cameron durant una intervenció parlamentària. «Crec que el millor és invertir en camps de refugiats als països veïns., tot i que que he parlat amb Save the Children per saber què més podem fer des d'aquí, especialment per respondre a la situació dels nens que van arribar abans de l'acord signat entre la Unió Europea i Turquia».\nPer altra banda, uns 80 migrants i refugiats van protestar al campament improvisat de Idomeni, a la frontera greco-macedònia, per exigir que se'ls obri la tanca que separa els dos països i se'ls deixi continuar el seu viatge cap al nord d'Europa. La protesta havia començat una mica abans, quan els refugiats es van reunir davant de les oficines de l'Acnur, els membres de la qual, a causa de la tensió creixent, van abandonar el campament temporalment.\nLes autoritats gregues no van informar d'incidents o detinguts durant la protesta. En aquests moments a Idomeni s'acumulen ja 10.134 persones, i des de fa setmanes els plans d'evacuació del campament estan en punt mort.


Els Mossos d’Esquadra han informat aquest dimarts que un jutjat ha ordenat l’ingrés a presó provisional d’un noi de 21 anys a qui s’acusa de ser el presumpte autor de quatre robatoris amb violència a persones d’edat avançada a Barcelona. El jove va ser detingut al districte de Ciutat Vella el 5 de gener, segons ha detallat el cos en un comunicat.\nLa policia ha explicat que la investigació que va fructificar amb l’arrest la setmana passada es remunta al juny de 2021, després d'”una sèrie de robatoris violents en un espai molt curt de temps”. La descripció “molt característica” que les víctimes coincidien a atribuir al lladre i l’actuació sempre similar per consumar els delictes van alertar els Mossos que era probable que l’atractador que buscaven fos reincident. El retrat robot del cos el definia com “un home jove que assaltava persones majors de 60 anys, les agredia i els robava la cartera o les joies d’or que portaven”.\nEls Mossos han revelat alguns dels atracaments que atribueixen al noi. Segons la policia, un cop va aprofitar que un home de 80 anys anava a comprar un bitllet de transport al metro per empènyer-lo i fer-lo caure a terra per endur-se la cartera d’una estrebada. Un altre episodi va succeir en un hospital de Barcelona. Els agents asseguren que el sospitós va seguir una dona de 63 anys fins a l’ascensor del centre sanitari. Allà dins, li va sostreure quatre polseres d’or d’una estrebada i va fugir després d’agredir un vigilant.\nLa policia també acusa el sospitós d’haver atacat un home de 74 anys quan entrava al portal de casa per arrencar-li “d’una manera violenta” la cadena d’or que duia al coll i que els Mossos taxen en 800 euros. Els Mossos apunten que el reconeixement fotogràfic per part de les víctimes i la revisió de les gravacions de càmeres de seguretat van acabar sent concloents per identificar el presumpte delinqüent.\nJustícia Mossos d'Esquadra robatoris amb força


ELS CONTES D’EN SERGI 2019 | Escola Reixac\nELS CONTES D’EN SERGI 2019\nEl passat divendres 12 d’abril va tenir lloc a l’Auditori Municipal l’entrega de premis “Els Contes d’en Sergi”.\nEn aquesta ocasió, l’Abril Rodríguez, el Killian García i l’Albert Pi van ser tres dels 10 guardonats del concurs d’enguany, amb els títols “La taula i la cadira màgiques”, “El tauró petit” i “El nen de la lluna”, respectivament.\nL’acte va ser especialment emotiu donat que el concurs s’acomiada després de 20 edicions. De tots és conegut que l’entitat Grup Juvenil La Ballesta ha organitzat durant aquests darrers vint anys aquest concurs, per recordar en Sergio Gómez, un jove montcadenc molt estimat, que va morir als 25 anys d’edat. Durant tots aquest anys, milers de nois i noies han omplert els fulls d’escrits, narracions, històries… deixant volar la seva imaginació.\nTambé en aquest acte es van fer entrega dels millors contes de la darrera dècada (2010-2019), on vam obtenir premi també les exalumnes Marta Utrera i Laura Armas. La Laia Pérez Fau, alumna de 5èC, ha estat la premiada també en aquest recull dels millors contes de la dècada.\nFinalment, el cel es va omplir dels globus que van enlairar tots els assistents.\nFelicitats, guanyadors! Felicitats, nois i noies del Reixac, que heu participat! I felicitats, Grup Juvenil La Ballesta, per aconseguir aquesta gran fita!\nPortada Els contes d'en Sergi 2\nVanesa Prados 21 d'abril de 2019 a les 4:33\nFelicitats i que mai se us acabi “el conte”, escriptors/és!\nGemma 5èA 25 d'abril de 2019 a les 16:34\nMoltes felicitats als guanyadors!! 😉\n5èA: Sortida La Llera del Besòs i relleu\nCONCURS BIBLIOTECA: SALA DE LECTURA TERRORÍFICA


Les activitats que General Facilities, S.L. considera conformes als requisits de les normes ISO 9001:2015, ISO 14001:2015 e ISO 45001:2018:\nDisseny, Instal·lació i legalització de: electricitat baixa, mitjana i alta, gas, instal·lacions frigorífiques i calentes, climatització de tota mena, telecomunicacions, sonorització d'edificis, lampisteria, xarxes de distribució, aire comprimit, xarxa i distribució, energies alternatives, ventilació i extraccions, domòtiques i control d'edificis, vídeo vigilància, aparells de pressió.\nManteniment industrial i externalització de serveis de les àrees de manteniment.\nOutsourcing de personal, per a serveis auxiliars de manteniment de producció.\n1. Compromís a complir les exigències, requisits i expectatives explícites i implícites dels nostres clients, així com els requisits legals i reglamentaris.\n2. Difondre en tots els nivells de la nostra estructura els objectius, metes i programes i criteris de Qualitat, Gestió Ambiental i Seguretat i Salut.\n3. Implantar els indicadors de Qualitat i de gestió ambiental, així com realitzar un seguiment del nivell de progrés d'aquests, de manera que ens permeti conèixer i assegurar el producte i el nivell de qualitat desitjat pel nostre client i garantir una ocupació racional dels recursos naturals.\n4. Gestionar els processos que redueixin l'impacte ambiental en la nostra activitat i avaluar anticipadament, l'impacte ambiental de les noves activitats o serveis.\n5. Fomentar l'ocupació racional dels recursos naturals i una conscienciació clara d'afavorir el nostre entorn, no sols a través de la nostra labor, sinó implicant també a tots els nostres proveïdors i clients.\n6. Reduir al mínim la contaminació i la producció de residus per a conservar els recursos.\n7. Desenvolupar els programes de formació contínua tendents a la millor qualificació dels nostres treballadors, implicant així a tot el personal en la consecució de tots els objectius establerts en el present document.\n8. Consolidar el procés de millora contínua en l'acompliment de totes les activitats realitzades en l'Empresa.\n9. Fomentar i aconseguir un ambient motivador de tots els membres de l'empresa.\n10. La participació de tot el personal i dels proveïdors.\n11. Definir els llocs de treball de manera segura amb el compromís de la prevenció de danys i la deterioració de la salut. Potenciar la millora contínua de la gestió i del compliment de la seguretat en el treball.\n12. Incloure un compromís que elimini perills i redueixi riscos per a la seguretat i salut en el treball i que promogui la participació i consulta dels treballadors.\nLa Direcció fa aquesta política accessible i la posa a la disposició dels seus clients, tots els seus empleats, proveïdors i per a les parts interessades.\nLa Política es manté al dia mitjançant revisions periòdiques, coincidint amb les revisions del sistema per part de la direcció, amb la finalitat que tingui en compte els canvis en les condicions de l'entorn i la informació rebuda. En aquest sentit la direcció proporciona i proporcionarà tots els mitjans humans, tècnics i econòmics necessaris per a aconseguir els objectius i metes que s'estableixin programada i periòdicament.


Com desfer-se dels cabells en llocs íntims\nCom desfer-se dels cabells en llocs íntims de casa\n1 Val la pena desfer-se dels cabells en un lloc íntim\n2 La forma clàssica de desfer-se dels cabells en una zona íntima\n3 Depilació de la crema\n5 Es pega pel pèl no desitjat en una zona de biquini\n6 Depilació per làser\n7 Talls de pèl íntims\n8 Depilació a la zona del biquini, remeis populars\n9 Motius pels quals està prohibit realitzar depilació a la zona del biquini\nSí, avui en dia hi ha molts mètodes per treure el cabell en un lloc íntim des de fa temps. Podeu utilitzar els serveis de salons especialitzats o recórrer a mètodes populars, el principal en aquest tema és no perjudicar la vostra salut.\nVal la pena desfer-se dels cabells en un lloc íntim\nEn algunes nacions, es considera que és una mala forma, però vivim aquí i, per tant, ens conformarem a les nostres regles. Per què les nenes volen treure el cabell de la zona del biquini? I tot perquè volen semblar més ordenats i ordenats, sobretot a la temporada d’estiu.\nI pot haver-hi raons de caràcter més greu, erupcions al·lèrgiques que només passen després de la depilació completa. Així que ara heu de decidir: de quines maneres podeu eliminar de manera eficaç i segura els pèls no desitjats de la zona pubiana.\nLa forma clàssica de desfer-se dels cabells en una zona íntima\nUn dels mètodes més habituals és utilitzar una navalla. En aquest cas, es recomana utilitzar màquines d’un sol ús amb una tira especial de protecció contra els talls.\nEls desavantatges d’aquest mètode inclouen un resultat a curt termini, el perill d’ús, la possibilitat d’infecció, l’aparició d’irritació.\nCom afaitar-se, per no deixar talls?\nUtilitzeu sempre una màquina nova o canvieu regularment la fulla per reutilitzar-la.\nAssegureu-vos d’humitejar la zona del biquini durant l’afaitat amb mitjans especials, podeu utilitzar espuma d’afeitar cònjuge o bàlsam de cabell, cosa que dóna un resultat sorprenent, hidrata i nodreix la pell, protegeix dels irritants externs.\nIntenta afaitar-se perquè els pèls es treguin d’una sola vegada, ja que diversos passos al mateix lloc poden danyar significativament la pell i causar enrogiment.\nSi està ferit, haureu de tractar amb cura el tall amb una solució antisèptica i no tocar la zona danyada amb una navalla fins que la pell es cura completament.\nper què apareix l’acne després d’afaitar-se i com desfer-se’n\nDepilació de la crema\nAquesta és una manera més suau d’eliminar els cabells no desitjats de la zona íntima. L’eina funciona segons aquest mètode: s’aplica liberalment a l’àrea necessària de la pell; suavitza els pèls, que al cap de cinc minuts es treuen junt amb la crema de la pell amb un raspall o espàtula especial.\nAtenció: abans d’aplicar la crema, heu de comprovar la seva data de caducitat, així com fer un test de sensibilitat per evitar conseqüències indesitjables.\nEl principal avantatge d’aquest mètode és l’absència de talls i ferides després de la depilació, però els inconvenients inclouen la presència de substàncies agressives en el producte i, per tant, la crema es pot aplicar només als cabells més exteriors de la zona del biquini.\nAvui es poden trobar locions en cosmetologia per allargar l'efecte després de l'afaita, s'apliquen sobre una superfície rapada humida fins que s'absorbeixen completament. És capaç d’estendre els resultats duradors fins a dues setmanes.\nUna altra manera efectiva d’eliminar el cabell de la zona del biquini. Ajuda a mantenir el resultat desitjat durant molt de temps. Podeu realitzar aquest procediment a casa o buscar ajuda qualificada.\nCom fer depilat?\nEscalfeu a temperatura quan la cera comenci a fondre, però no farà massa calor, per tal d’evitar cremades al cos.\nAplicar amb una espàtula especial a la "zona afectada".\nDesprés enganxeu la tira preparada i premeu fermament per fixar-la amb el cabell.\nA continuació, tireu bruscament la tira contra el creixement del cabell.\nÉs difícil dir si totes les dones poden suportar aquest procediment, però el mètode és realment eficaç.\nEspecialment per a la depilació de cames, les tires de cera seran el camí. Les sensacions tampoc són molt agradables, però són molt més tolerants. Un cop finalitzat el procediment, cal aplicar una crema hidratant a la zona danyada i mantenir-la fins que quedi completament absorbida sense esbandir.\ncom desfer-se d’un bigoti per a una noia de casa\nEs pega pel pèl no desitjat en una zona de biquini\nAquest mètode és capaç de proporcionar un resultat ideal durant 3-4 setmanes. L’única dificultat és la preparació i l’ús de la composició. Aquesta eina es pot preparar a casa.\nCal coure 10 cullerades de sucre, el suc d’una llimona i una cullerada d’aigua.\nBarregeu tots els ingredients i poseu-ho a foc lent.\nBulliu la massa, remenant bé, fins que colorin el caramel.\nDesprés de cuinar, refredeu-ho lleugerament i apliqueu-ne molt als cabells no desitjats amb una espàtula de fusta.\nS'enganxeu a sobre de la cinta depiladora, espereu 3-5 minuts i esquinça la franja contra el creixement del cabell.\nAtenció! La primera vegada farà mal, però aviat la pell s’acostuma i, com a conseqüència, s’obté una superfície llisa i elàstica durant molt de temps.\nAquest mètode d’eliminació del pèl no desitjat només es pot provar en centres cosmètics, l’eliminació del làser condueix a la destrucció de l’arrel, cosa que permet que el cabell deixi de créixer a les zones “problemàtiques”.\nPodeu utilitzar aquest mètode en absència de problemes amb venes i irritacions al·lèrgiques. Els propietaris de pell sensible també haurien d’abandonar aquest mètode, tot i que és completament indolor i segur.\nUns minuts al saló i la vostra zona de biquini serà de vellut, suau i suau. I després d’uns quants procediments, el pèl deixarà de créixer, sempre que s’utilitzi regularment l’eliminació del làser.\nTalls de pèl íntims\nRecentment, el tall de pèl a les zones íntimes està guanyant un pic de fama, cada noia pot sorprendre la seva parella amb dibuixos inusuals o l'estil original d'una zona de biquini. L’obra s’hauria d’encomanar al mestre, que farà tot de forma ordenada, bella i ordenada.\nAquest pas és una manera fantàstica de diversificar la vida sexual i sorprendre la teva parella sexual. Aquests talls de cabells es fan tant per a dones com per a homes, són completament indolors.\nI si no us agrada la imatge, podeu eliminar completament la vegetació i no hi ha cap problema.\nAtenció! Si heu augmentat el creixement del cabell a les zones inguinals i pubianes, és important consultar un especialista. Aquest senyal pot indicar molts trastorns greus i malalties cròniques:\nun excés de testosterona al cos: l'hormona masculina;\nprocés inflamatori de les glàndules suprarenals;\nequilibri hormonal alterat;\nDepilació a la zona del biquini, remeis populars\nAbans d’aplicar els mètodes següents, heu de passar una prova d’al·lergògens de cada component. Si no s’observa irritació, pot utilitzar aquest remei amb seguretat.\nComposició alcohòlica: 1 cullerada alcohol, 5 ml d’amoníac, 1 cullerada oli de ricí i 1,5 g de iode. Barregeu tots els components i apliqueu-lo a la "zona de dany" al matí i al vespre durant 7 dies, després d'haver-vos tret el cabell amb una tira de cera i ja no us preocupeu pel seu creixement.\nCremem la closca de nous i processem els pèls no desitjats amb la composició resultant. També podeu utilitzar suc de raïm fresc, preferiblement verd.\nPodeu treure els cabells amb pinyons mòlts, abocar-los amb aigua bullent, insistir durant diversos minuts i tractar la zona del biquini. Després d’uns quants cops, la pell es tornarà suau i sedosa.\nAbans d'utilitzar els mètodes anteriors, el cabell hauria de créixer fins a 5 mm, de manera que serà millor visible per tal d'eliminar-lo de manera efectiva.\nPerill quan s’utilitzen receptes populars\nEls efectes secundaris són possibles: cremades, al·lèrgies, irritació, pigmentació, picor, ferides. Per tant, abans d’utilitzar diverses formulacions, és millor consultar un dermatòleg i només provar el producte a la pell de la zona pubiana!\ncom treure ràpidament el cabell de les cames amb remeis populars\nMotius pels quals està prohibit realitzar depilació a la zona del biquini\nEs tracta de diversos processos inflamatoris a la pell, tot tipus d’erupció. Una gran quantitat de talps al lloc on se suposa la depilació. Cal anar amb compte davant de varices, malla capil·lar, lesions malignes a la pell.\nAmb la diabetis, està prohibit treure el cabell dels llocs inguinals i pubis. Per tant, pensa cent vegades abans de fer depilació de cabell a la zona íntima de casa.\nSí, la bellesa requereix sacrifici, però la salut és primordial! Cuideu-ho i recordeu-ho: sou bells, no importa què!


Desaprenent a viure...: Desaprenent amb cavalls\nPublicat per Rachel a 17:37\nAriadna 4 d’octubre de 2011, a les 20:21\nNo sabia que aquestes teràpies es feien també a casa nostra. Pensava que només era cosa d'Estats Units. Hi ha coses què sóc molt ignorant, com pots comprovar.\nM'ha agradat especialment llegir-te avui. Ens obres les portes de tu mateixa. Ens descobreixes una part molt íntima de tu. Suposo que ho fas també inconscientment en cada paraula que escrius. A més avui ens has regalat fotografies.\nNo deixis d'anar-hi i d'explicar-nos més d'aquestes eugues que només de mirar-les també m'han robat el cor.\nRachel 5 d’octubre de 2011, a les 11:14\nsí, a vegades escric sense pensar que em llegiran...però ja feia temps que volia escriure alguna cosa sobre els cavalls i mira, ja m'ha sortit! jejeje m'alegro que t'hagi agradat!


CICLE DE SORTIDES "CONEGUEM LA NOSTRA FLORA"\n[Article i fotos: Josep Muñiz]\nDins el cicle de sortides estacionals organitzades per la nostra entitat, l'objectiu de les quals és aprendre a reconèixer la flora del nostre entorn, el passat 19 de Març es va portar a terme la sortida corresponent a la temporada d'hivern, la qual no es va poder organitzar abans, degut al temporal de pluja de dies passats.\nUn dels moments de la sortida.\nDe la mà de l'experta en botànica, Maria Àngels Bonet, unes 25 persones ens vam aplegar per tal d'observar les plantes de la zona dels voltants del riu Tenes, a Sta. Eulàlia de Ronçana.\nVam poder veure les plantes silvestres que estan en floració al final de l'hivern, i vam aprendre a identificar-ne unes quantes. Ens van explicar característiques, usos tradicionals i medicinals, de moltes d'aquestes plantes que tenim molt a prop. També vam poder observar els impressionants lledoners i plataners que hi ha a la masía de Can Feu. A la foto de dalt, una de les plantes que vam trobar prop del riu, la gatassa o celidònia menor en plena floració, una planta que creix en llocs humits i que és molt poc abundant. Altres plantes en flor que vam poder observar: gerani silvestre, lletsons, veròniques, violetes, margaridoies, camamilla, pixallits, all bord, borratges, celidònia major, etc.\nPublicat per GOT a 20:20


Com buscar informació a Internet | EscolaVitae Cicles Formatius\nHome > Notícies Formació Esportiva > Noticies Educació > Com buscar informació a Internet\nAvui en dia estar a Internet és sinònim d’existència: si una empresa, marca o entitat no té pàgina web ni presència a la xarxa, difícilment serà visible i coneguda.\nAra bé: com trobar allò que busquem d’una manera fàcil, ràpida i directa? A més, sovint ens trobem amb un problema afegit: com seleccionar la informació realment interessant de la que no ho és? Per exemple: si nosaltres busquem informació sobre el sistema solar, tant ens podem trobar una tesi doctoral de física astronòmica com un treball de planetes fet per estudiants de segon de primària.\nAl portal Jove.cat de la Generalitat de Catalunya hi podreu trobar un apartat anomenat “Cercar per Internet” on s’hi esmenten dues fonts d’informació:\nCercadors: el més conegut i utilitzat arreu del món és Google. Bàsicament funcionen a través d’un espai en blanc on podem posar-hi la paraula o frase que vulguem buscar. Disposen d’eines per limitar la consulta (cerca avançada) de manera que podem seleccionar, per exemple, l’idioma, el país d’origen o la data de publicació.\nReculls i/o directoris: en aquest tipus de llocs la informació està prèviament dividida per categories o temes i seleccionada. Per exemple, un directori de restaurants on facin menjar per a celíacs, un recull de webs sobre esports, etc. L’avantatge és que sovint la informació que s’ofereix ja està triada prèviament i això garanteix un mínim de qualitat. Un exemple molt interessant és el Directori de l’Ajuntament de Barcelona, que pots triar per temes i després limitar-ho segons els districtes que ens interessin.\nA la biblioteca del vostre barri podeu trobar el llibre Mejorar las búsquedas de información, on s’hi ofereixen consells per trobar allò que necessitem. Bàsicament se’n destaquen cinc punts:\nAnalitzar el problema: què volem? Hem de intentar sempre buscar la millor opció, tenint en compte el motiu per al qual ho necessitem.\nOn buscar? El capítol parla de fonts d’informació com les citades anteriorment (directoris i cercadors) i també d’altres com ara repositoris digitals o catàlegs de biblioteca.\nCom ho busquem? Trucs per millorar la nostra cerca, com per exemple la utilització d’operadors booleans.\nValorar els resultats obtinguts: qui és l’autor de la informació? En quin idioma està? Quin nivell de profunditat té?\nCom utilitzem la informació: l’esborrem? La guardem per a properes utilitzacions?\nSigui com sigui, Internet és un mitjà amb moltes possibilitats. Com millor sapiguem buscar, millors resultats trobarem!


Reclamen que tot el carrer de Maignon sigui de plataforma única | betevé\nUn tram del carrer és de plataforma única i l'altre, no, la qual cosa no convenç els veïns, que el volen tot més pacificat\nAitana Molina | Neus Valls | dilluns, 23 de juliol del 2018, a les 21.10\nEl carrer de Maignon no serà de plataforma única tal com volien els veïns. Aquesta via, paral·lela a la travessera de Dalt, arriba als Jardins de Menéndez y Pelayo. Tot i que és un carrer curt, l’Ajuntament l’ha reurbanitzat de forma diferent. Un tram és de plataforma única i l’altre manté les voreres, tot i que ampliades. Alguns veïns no entenen aquesta distinció i reclamen que tota la via sigui de plataforma única.\nEls veïns del carrer de Maignon fa anys que demanen una pacificació de la zona. Asseguren que el carrer té massa trànsit de cotxes, fet que convida poc a passejar i fer barri. Per això, la reforma que s’acaba de posar en marxa els sembla insuficient.\nEls veïns esperaven més prioritat per al vianant\nEls treballs consisteixen a ampliar les voreres de la banda mar a 2,90 metres i les de la banda muntanya a 1,50 m. A més, la calçada es redueix a un sol sentit de circulació.\nEl tram de Maignon entre Verdi i Sant Josep de la Muntanya, a tocar dels Jardins de Menéndez y Pelayo, sí que s’ha fet de plataforma única. Els veïns creuen que això s’hauria d’haver fet a tot el carrer per pacificar prou la zona.\nReclamen un estudi de mobilitat per reduir el trànsit\nEl principal problema és el volum elevat de cotxes que circulen per aquesta via, sobretot a les hores punta. Així ho explica Tonia Franco, veïna del carrer: “Des de la reforma de la plaça de Lesseps, aquest carrer ha servit de desviament de tot el trànsit que anava des de l’avinguda de la República Argentina fins a la travessera de Dalt, passant per plaça de Lesseps. Això és un enrenou cada dia. Tenim un nivell de soroll que no recull ni la llei”, denuncia.\nEls veïns esperen que un cop acabades les obres, a finals de desembre, l’Ajuntament impulsi un estudi per canviar la mobilitat del carrer.\n— obres — queixes veïnals — trànsit — zones de vianants


Arrenquen les obres de la Pl. Pou den Verdera de la Colònia de Sant Jordi\nEs tracta d’una reivindicació reiterada dels veïns coloniers que veurà la llum gràcies a una subvenció del Consell de Mallorca.\nEl projecte ha comptat amb dues fases; una per substituir tota la xarxa de pluvials de la plaça i l’actual per millorar les infraestructures existents i instal·lar jocs nous.\nL’Ajuntament de Ses Salines ha iniciat les obres de reforma del parc infantil de la Plaça Pou den Verdera de la Colònia de Sant Jordi, desprès de substituir tota la xarxa de pluvials de la zona i evitar les inundacions de l’espai quan plou.\nLes obres que van començar fa unes setmanes, contemplen una reforma integral de tot el parc; es refarà tot l’espai posant jocs nous i reutilitzant alguns ja existents. Es posarà sòl de cautxú, per evitar que els infants es facin mal i per conduir les aigües correctament a la xarxa de pluvials, evitant que s'inundi quan plou i sigui funcional cada dia de l'any. A més, es dotarà la plaça d'una petita pista multi ús per a la pràctica esportiva.\nLes obres, que tenen un cost de 177.867,48 €, estan subvencionades íntegrament pel Consell Insular de Mallorca. El batle de ses Salines, Bernat Roig, ha explicat que “feia molt de temps que els coloniers demanaven una millora en aquest parc, que presentava deficiències greus des de feia anys”.\nEl projecte de reforma integral ha comptat amb dues fases; cal recordar que s'han hagut de fer dues grans obres diferents: en primer lloc, solucionar el problema de les inundacions que produïen quan plou, instal·lant una xarxa d'aigües pluvials efectiva (una obra executada ara fa un any, amb un cost de 129.588,73 €), i una vegada solucionat el problema de pluvials, ara es reforma el parc en sí mateix, amb un pressupost de 177.867,48 €.\n“D'aquesta manera, després de més de dos anys treballant-hi (entre redacció de projectes, licitacions i execucions d'obra) i amb una inversió total de 307.456,21€, es farà realitat aquesta reivindicació del veïns”, diu el batle, qui ha afegit que “es va redactar un projecte integral per convertir el parc de la Plaça Pou den Verdera en un parc referent de la Colònia de Sant Jordi, on els més petits puguin jugar fins extenuar-se. Serà una satisfacció molt gran que a la fi pugui ésser una realitat”.\nPer la seva banda, la presidenta de la Junta de Districte, Ana Peralta, ha remarcat que “el recinte de la plaça serà idoni perquè els nins i nines puguin jugar amb seguretat, i els pares puguin estar ben tranquils”.


DELÍCIES GOURMET.: COR SANT JORDI\nCOR SANT JORDI\nVina a buscar la teva galeta preferida a casa nostra.\nSorprent a la persona que més t'estimes!!!\nRes millor que un producte natural, bonic i deliciós!\nTria les que més t'agradi. En tens de dues mides\nIngredients: sucre, clara d'ou pasteuritzada,mantega, essència de vainilla, colorant autoritzat.


Sant Silvestre la Seu – Sant Silvestre la Seu\nAutor: Sant Silvestre la Seu\nCursa popular a la Seu d'Urgell de 3,6km oberta a tots els públics, des d'aquells que vulguin caminar fins als més competitius. Amb un caire lúdic i festiu, volem acabar l'any tots junts i corrent!\nDes del col·lectiu organitzador de la Sant Silvestre vam decidir donar una vessant solidària a la cursa i col·laborar amb una causa que per a nosaltres és molt especial: el càncer infantil. Coneixem la feina de la Fundació Enriqueta Villavecchia i sabíem que entre tots, podíem ajudar-los a millorar les vides dels nens i nenes … Sigue leyendo Feliços 2.678!! →\nSant Silvestre la Seu\tNotícies\t1 comentario 3 enero, 2020 1 minuto\n10 anys que han donat per molt\nSovint fem agraïments a entitats i empreses sense les quals la SantSil no seria possible, però sens dubte, si hi ha un col·lectiu responsable que demà ens reunim més de 2.000 persones a la plaça dels Oms, aquest no és altre que el Lokal 23.Demà fa tot just 10 anys que un grupet d'amics, no més de 40, ens … Sigue leyendo 10 anys que han donat per molt →\nSant Silvestre la Seu\tNotícies\tDeja un comentario 30 diciembre, 2019 30 diciembre, 2019 1 minuto\nAra que ja tenim el fred instal·lat en el nostre dia a dia i la neu ha començat a tenyir de blanc les nostres muntanyes, vol dir que per fi, estem arribant a èpoques nadalenques i també a final d'any. I una fita que no pot faltar per als urgellencs en aquestes dates és la … Sigue leyendo La SantSiLaSeu ja s’acosta… →\nSant Silvestre la Seu\tNotícies\tDeja un comentario 28 noviembre, 2019 20 marzo, 2020 1 minuto\nSembla que va ser ahir quan, com sempre, en una tarda boja decidíem córrer entre amics i amigues una mica el dia 31 de desembre i de sobte, la SantSiLaSeu es troba encarant la seva XI edició. Han estat 10 anys de Sant Silvestre molt intensos. Hem gaudit molt i hem patit molt, hem rigut … Sigue leyendo 10 anys passen volant i donen per molt →\nSant Silvestre la Seu\tNotícies\tDeja un comentario 2 octubre, 2019 2 minutos\nJa fa 10 anys que una trentena de persones ens vam ajuntar el dia 31 de desembre per córrer i caminar una miqueta, abans d'anar cap als sopars de Cap d'Any. Mica en mica, any rere any s'ha anat sumant gent i l'any passat vàrem superar els 2.000. Lògicament les xifres, veure com ha crescut … Sigue leyendo X #SantSiLaSeu →\nSant Silvestre la Seu\tNotícies\tDeja un comentario 24 noviembre, 2018 1 minuto


El comitè del PDeCAT de Terrassa plega en bloc i marxa amb Puigdemont - Diari de Girona\nEl comitè del PDeCAT de Terrassa plega en bloc i marxa amb Puigdemont\nLa direcció envia una carta als militants explicant la decisió i posicionant-se al costat de la nova JxCat\nEl comitè del PDeCAT de Terrassa plega en bloc i marxa amb Puigdemont Diari de Girona\nLa direcció del PDeCAT de Terrassa aposta pel projecte de Junts de Carles Puigdemont i dimiteix en bloc de les seves responsabilitats en el partit que capitaneja David Bonvehí, que al seu entendre ja no és la millor «eina» per aconseguir la independència de Catalunya. Fonts del PDeCAT van precisar a Efe que, per ara, els «sis o set» dimissionaris no s'han donat de baixa del partit hereu de CDC.\nEn un missatge a la militància els membres de la direcció del PDeCAT de Terrassa -ciutat de l'exconseller Josep Rull, empresonat per la seva implicació en el procés- lamenten la «falta de transparència» amb la qual, al seu entendre, l'equip de Bonvehí ha portat les negociacions per «transitar» cap a JxCat. Unes negociacions que es van tensar el passat mes de juliol, quan Puigdemont va anunciar la creació d'un nou partit al marge dels postconvergents, als qui va convidar a sumar-se al nou projecte.\nL'hotel TorreMirona disposa d'allotjaments en apartaments i hotel i cuina mediterrània enmig d'una bombolla a l'Empordà.\nPortalblau Gemma Humet captiva a l'idíl·lic escenari davant del mar.\nEl zasca de l'amo d'un bar a un client: "A casa ens organitzem com dona la gana".


Maria Cruz Alcocer2018-01-25T13:10:11+02:00\nBy Maria Cruz Alcocer\tEmpresa Esdeveniments CISCO UMBRELLA, partner CISCO, seguretat CISCO Comments Off on 14 días de prueba gratis de Cisco Umbrella.\nNo es requereix targeta de crèdit o trucada telefònica.\nComença a 30 segons, punxa en el següent enllaç:\nProtecció contra amenaces com cap altra: bloqueig de malware, devolucions de trucades C2 i phishing.\nInforme setmanal de seguretat: obtingui un resum personalitzat de sol·licituds malicioses i més, directament a la safata d’entrada.\nSolutel t’assessora durant el procés de registre. Si estàs interessat contacta amb nosaltres i t’ajudem a posar en marxa el primer mecanisme de defensa de la teva empresa.\nQuè passaria si pogués veure i detenir els ciber atacants fins i tot abans que toquessin el seu perímetre? O bloquejar amenaces que la resta dels seus equips de seguretat han passat per alt?\nCisco Umbrella és una plataforma de seguretat en el Cloud que ofereix la primera línia de defensa contra amenaces a Internet allà on vagin els usuaris. A l’brindar seguretat des del núvol, no només permet un major estalvi econòmic, sinó que a més també permet ofereix una seguretat més efectiva.


Perseguint el Sr Ceo Mitjana 3.4 / 5 fora de 19\nN / A, té 63.6K vistes\nOtaku Oh Deok-Hae, que és un treballador habitual, que ha patit molt darrerament.\nAixò es deu al fet que el cap de la seva empresa s’assembla al seu personatge favorit, Caín!\nOh Deok-Hae, que és un otaku, és un treballador habitual i ha patit molt darrerament.\nLa font del seu problema és el seu cap que s’assembla a un dels seus personatges preferits, Caín!\nPerò, al cap, que té una bona família, una cara bonica, un sentit de la moda sorprenent i una gran ètica laboral, per desgràcia, no li agrada Oh Deok-Hae.\nEl cap té una bona família, una cara bonica, un sentit de la moda sorprenent i una gran ètica laboral. Lamentablement, no li agrada Oh Deok-Hae.\nSenyor president, ho sento.\nAmb el pas dels dies, Oh Deok-Hae decideix dimitir.\n"Ja no puc anar a treballar amb aquesta ment impura!"\nQuè passa aquí? Vull deixar el meu treball, però el meu cap tampoc no em vol ?!\nUna emocionant història d’amor de dues persones!\nCapítol 26 Desembre 20, 2021\nCapítol 25 Desembre 20, 2021\nCapítol 24 Desembre 20, 2021\nCapítol 23 Desembre 20, 2021\nCapítol 22 Desembre 20, 2021\nCapítol 21 Desembre 20, 2021\nCapítol 20 Desembre 20, 2021\nCapítol 19 Juliol 22, 2021\nCapítol 18 Juliol 22, 2021\nCapítol 17 Juliol 22, 2021\nCapítol 16 Juliol 22, 2021\nCapítol 15 Juliol 22, 2021\nCapítol 14 Juliol 22, 2021\nCapítol 13 Juliol 22, 2021\nCapítol 12 Juliol 22, 2021\nCapítol 11 Juliol 22, 2021\nCapítol 10 Juliol 22, 2021\nCapítol 9 Juliol 22, 2021\nCapítol 8 Juliol 22, 2021\nCapítol 7 Juliol 22, 2021\nCapítol 6 Juliol 22, 2021\nCapítol 5 Juliol 22, 2021\nCapítol 4 Juliol 22, 2021\nCapítol 3 Juliol 22, 2021\nCapítol 2 Juliol 22, 2021\nCapítol 1 Juliol 22, 2021


Dia a Dia (Juliol 2013) | Col·legi de Periodistes de Catalunya\nLa Mesa sectorial aprova el pla de treball.\nLa comissió permanent de la Mesa sectorial aprova per unanimitat el pla de treball desenvolupat en el document Propostes contra la crisi en el sector de la comunicació, presentat el passat mes de maig al Centre de Cultura Contemporània de Barcelona. El pla preveu la creació d’una infraestructura integrada, a part de la permanent, per un comitè de direcció i una oficina tècnica composada pels dos coordinadors de la Mesa. També s’aprova abordar la creació d’un epígraf específic per part del Servei d’Ocupació de Catalunya (SOC) que englobi els professionals de la comunicació.\nEl Col·legi denuncia l’ERO de la CCMA.\nEl Col·legi de Periodistes de Catalunya acull una taula rodona per debatre l’ERO de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals que provoca molts “danys col·laterals i la destrossa de l’audiovisual català”, segons el president de la Mesa i degà del Col·legi, Josep Maria Martí. L’acompanyen el degà de l’Audiovisual, Francesc Llobet, i la presidenta del grup de mitjans públics del Col·legi, la periodista Silvia Heras, qui defineix l’ERO com el “més gran que s’ha produït mai en cap mitjà de comunicació català. És un ERO salvatge i volem denunciar-lo”.\nFuentes s’acomiada des de La Camarga.\nEl periodista Manel Fuentes s’acomiada d’ El matí de Catalunya Ràdio, que ha dirigit i presentat durant quatre temporades. L’últim programa té lloc des del restaurant La Camarga, on Mètode 3 va gravar la conversa entre Alicia Sánchez Camacho i Maria Victòria Álvarez, exparella de Jordi Pujol Ferrusola.\nBassas s’incorpora a l’ Ara.\nEl periodista Antoni Bassas passa a formar part de l’equip directiu del diari Ara. L’excorresponsal de TV3 a Washington és un dels fundadors del diari. Està profundament satisfet de poder donar cada dia notícies als lectors. El diari també inicia la temporada d’estiu amb noves seccions com Global News i Ara Kids. D’altra banda, prepara la celebració del diari número mil.\nEl Centre de Documentació recopila borses digitals.\nEl Centre de Documentació Montserrat Roig (CDMR) del Col·legi de Periodistes recopila les divuit borses de treballs digitals que es poden consultar actualment al Delicious. Les tres últimes incorporacions a la llista són Friendsandjob, Linkedin Student Job i Alumni Global Search. Totes tres són plataformes específicament pensades per a recents graduats en Periodisme. Es pot consultar la llista completa al CDMR i al web del Col·legi.\nVidal-Folch, premi Cerecedo de Periodisme.\nEl periodista Xavier Vidal-Folch obté el premi de Periodisme Francisco Cerecedo en la seva trentena edició. El jurat en valora les anàlisis i informacions sobre la crisi econòmica i moral d’Europa, però també incideix en la visió “crítica i lúcida” sobre l’organització territorial d’Espanya, així com l’encaix de Catalunya tal com planteja en el seu llibre Catalunya independent. Vidal Folch ha estat director adjunt d’ El País i director de l’edició de Catalunya.\nLleida presenta la Guia de la Comunicació 2013.\nLa Demarcació de Lleida del Col·legi de Periodistes presenta la Guia de la Comunicació 2013 d’aquestes comarques al president de la Diputació de Lleida, Joan Reñé. Aquest organisme ha finançat i imprès la nova Guia, que conté tota una sèrie d'informació útil per als periodistes, administracions, entitats i empreses com un llistat de mitjans i corresponsals de Lleida, telèfons i adreces de l’Administració, col·legis professionals, entre altres. Un total de 294 pàgines d’informació que s’actualitza cada 4 anys. En l’edició actual, la novetat més destacada és que, a més del format en paper, també s’edita una versió digital que en facilitarà l’actualització permanent del conjunt de dades.\nUn segell avalarà l’ètica dels mitjans.\nEl Consell de la Informació de Catalunya (CIC) presenta al Col·legi de Periodistes el segell de compromís ètic que acredita i distingeix els mitjans de comunicació disposats a respectar el codi deontològic. A través d’aquest segell, els mitjans es comprometen davant l’opinió pública a respectar els principis ètics de la professió en l’obtenció, elaboració i difusió de la informació. El segell s’ha de demanar al CIC i d’entrada el rebran els mitjans adherits al CIC, atès que l’adhesió significa una voluntat de respecte al codi deontològic. La presentació del segell tanca l’etapa de cinc anys de Llúcia Oliva com a presidenta del CIC i de Lluís de Carreras com a secretari general, que seran substituïts per Roger Jiménez i Albert Garrido, respectivament.\nConveni amb Mapfre Vida.\nEl Col·legi de Periodistes signa un conveni de col·laboració amb Mapfre Vida. El conveni tindrà una durada d’un any i estableix que Mapfre oferirà els serveis d’assessorament especialitzat relatiu als productes que comercialitza a tots els col·legiats. Per la seva part, el Col·legi habilitarà un espai adequat a les seves instal·lacions per dur a terme aquesta tasca. Mapfre ofereix assegurances orientades a la protecció familiar, la jubilació, l’estalvi i la inversió. Mitjançant el conveni, s’oferiran condicions especials per als col·legiats.\nCol·laboració amb la llibreria Medios.\nEl Col·legi de Periodistes i la llibreria Medios signen un acord per afavorir la difusió de la bibliografia periodística entre els col·legiats. Segons el conveni, Medios podrà oferir al Col·legi les novetats editorials d’interès per al col·lectiu professional periodístic,mentre que el Centre de Formació i Desenvolupament rebrà periòdicament llistes bibliogràfiques relacionades amb els cursos que imparteix, com a complement del servei de formació.\nTerribas a Els matins.\nLa Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA) anuncia el fitxatge de l’exdirectora de Televisió de Catalunya, Mònica Terribas, com a conductora del programa Els matins de Catalunya Ràdio en substitució de Manel Fuentes. Terribas tindrà un contracte per dues temporades i conduirà un programa que es desenvoluparà entre les 6 hores i les 13 hores del matí. Arran de la seva incorporació a la ràdio pública, Terribas ha abandonat recentment el seu càrrec com a consellera delegada del diari Ara, tot i que encara manté el d’editora.