Biblioteca IES Badalona VII: English Culture\nDilluns 29 d'octubre alguns alumnes d'anglès de 3r i 4t d'ESO van poder gaudir de la xerrada "English culture" a càrrec de Hayley Cantor, de l'editorial Burlington. La Hayley ens va fer passar una estona molt divertida i, a més, va fer un recorregut per alguns dels temes més coneguts de la cultura anglesa.\nEn to humorístic i teatral la Hayley va saber captar l'atenció dels alumnes i fer-se entendre només utilitzant la llengua anglesa. Així els alumnes van aprendre que és la Union Jack, qui forma la real família anglesa, els símbols nacionals i algunes de les curiositats dels diferents regnes que conformen el Regne Unit. Mica en mica i de la mà d'en la Hayley vam passejar per:\nEscòcia amb els seus kilts, haggis, Nessie...\nAnglaterra amb els double decker buses, el Big Ben, ...\nGales amb el poble "Llanfairpwllgwyngyllgogerychwyrndrobwllllantysiliogogogoch" que com podeu imaginar es tracta d'un dels pobles amb un dels noms més llargs del món. I encara que us sembli mentida tots vam aprendre a pronunciar-ho.\nIrlanda amb el "shamrock" (trèvol) com a símbol nacional.\nPer acabar la Hayley va voler comprovar el que els alumnes havien aprés al llarg de la xerrada i la biblioteca es va convertir per un moment en el plató del concurs "qui vol ser milionari?" amb comodins i tot. Val a dir que els concursants de les diferents classes sempre van guanyar el premi màxim, tot i que van haver d'utilitzar els diferents comodins, fins i tot el de la trucada.\nPublicat per Biblioteca IES Badalona VII a 12:59


Puig confia que Ford mantinga la planta d'Almussafes - Diari La Veu\nEscriba el número 205961\nPuig confia que Ford mantinga la planta d'Almussafes\nEl president de la Generalitat insisteix que la factoria valenciana és la més productiva d'Europa\nFord va anunciar dijous el tancament de la planta francesa de Blanquefort.\nEl president de la Generalitat, Ximo Puig, s'ha mostrat convençut que "la solució definitiva a l'operativitat de Ford a Europa anirà vinculada al manteniment" de la planta que la multinacional té a Almussafes (la Ribera Alta), ja que és la més productiva d'Europa.\nPuig s'ha expressat en aquestos termes després d'inaugurar la mostra d'estudis de Formació Professional 'Avant FP-ERE' en ser preguntat per l'anunci del tancament de la planta de Ford a Blanquefort (França), on fabrica caixes del canvi. Ha assenyalat que en aquestos moments la planta més productiva de Ford a Europa és Ford Almussafes, gràcies a l'acord social i al treball que han fet directius i treballadors en aquesta companyia, per la qual cosa està convençut que, "en aquest marc, la solució definitiva a l'operativitat de Ford a Europa anirà vinculada al manteniment de Ford Almussafes".\nPuig ha destacat la "preocupació i ocupació" del Consell per la reindustializació del País Valencià i, en aquest sentit, ha recordat la creació de la comissió específica bilateral entre Ford i la Generalitat, cosa que no s'havia fet fins a aquest moment. A més, ha assegurat que "una part fonamental de l'ocupació i de la indústria valenciana està vinculada a Ford" i ha assenyalat que, gràcies a Ford, el País Valencià té "un sector de l'automòbil i una indústria auxiliar molt potents".\nEscriba el número 433097


MajorDocs es presenta en societat » MAJORDOCS\nDocumental a l’aula\nTaller de professors\nMajorDocs es presenta en societat\nAquest matí ha tingut lloc la roda de premsa en què es donava a conèixer l’edició internacional de Majordocs. Vuit pel·lícules a competició seran seleccionades entre les més de 400 pel·lícules inscrites de més de 50 països.\nA més de les projeccions Virginia Galán, directora de producció del festival ha presentat MajordocsPro, les jornades professionals, que comptaran amb masterclasses del productor Jacques Bidou, els cineastes Isaki Lacuesta i José Luis Guerín i de la productora i guionista Lola Mayo. A més, el crític i programador Miquel Martí Freixas moderarà les DocSessions: tres trobades a l’aire lliure per compartir processos creatius per part dels cineastes.\nA més de posar el focus en l’autor, Majordocs aspira a estimular la creació de noves audiències a Mallorca, especialment entre els més joves. El programa MajordocsEduca oferirà un taller gratuït per a professors de la mà de Laia Colell, de Cinema en curs, així com materials pedagògics i projeccions especials per a estudiants de secundària, batxiller i universitat.\nEl jurat internacional estarà format per Petra Seliskar, directora de Makedox, Andrea Guzmán, de Docma i pel mateix Jacques Bidou. En les properes setmanes s’oferirà una nova roda de premsa on s’anunciaran les vuit pel·lícules en competició.\nMajorDocs ajorna la seva primera edició internacional a setembre\nOberta la inscripció de pel·lícules per a Majordocs 2020\nFinalitza la primera edició de Majordocs per a estudiants\nMAJORDOCS, el primer festival de cinema documental a Mallorca, arriba el 2020\nMarcant aquesta casella reconeix que ha llegit i està d'acord amb la Política de privacitat de Majordocs\nDisseny Web i Desenvolupat per 22MW


Consells del Feng Shui per al color exterior de la vostra casa - Electrodomèstics i electrodomèstics essencialsLlegir Més\nPrincipal Electrodomèstics i electrodomèstics essencials Consells del Feng Shui per al color exterior de la vostra casa\nConsells del Feng Shui per al color exterior de la vostra casa\nÉs possible que no sempre tingueu una gran varietat d’opcions quan es tracta del color exterior de casa vostra. Tot i això, de vegades fins i tot un petit canvi de color pot fer una gran diferència i una capa de pintura fresca sempre és un bon canvi.\nNo importa si busqueu diversos colors per a l’exterior de la vostra casa o només un canvi de color petit i subtil, com el Feng Shui us pot ajudar a prendre les millors opcions. Hi ha dos consells principals del Feng Shui que us ajudaran a triar el millor color per a l’exterior de la vostra casa.\nSempre és excel·lent el feng shui viure en una casa que es combina perfectament amb el seu entorn, tant natural com artificial. Definiu quins colors funcionen millor amb tots els elements del vostre casal; fixeu-vos en els colors de la natura, així com les cases veïnes. Una bona casa de feng shui té una relació equilibrada amb els elements exteriors.\nHi ha un subtil equilibri que voleu aconseguir aquí. Voleu que la vostra casa funcioni harmònicament amb els voltants, però no voleu que la vostra casa es barregi completament amb els voltants. Una bona casa de feng shui és una casa que sap atraure energia forta a si mateixa, especialment la seva porta principal.\nAixí que, mentre escolliu els colors que funcionen harmònicament amb tots els elements del voltant, també tingueu en compte que voleu tenir alguns colors destacats per atreure energia vibrant a la vostra llar. Es podria tractar-se de l’aparadorisme de la finestra i dels detalls arquitectònics inesperats pintats amb un color negre, vibrant o un portell de color fort.\nTrieu una energia predominant\nApliqueu un nivell més profund de coneixement del feng shui i reduïu les opcions de color en funció dels elements de naixement dels membres de la vostra família. Heu d’estar segurs que enteneu la interacció dels cinc elements per prendre les millors opcions de color.\nEs tracta d’un nivell de fengui més complex basat en el fet que cadascú tenim un element predominant en el nostre maquillatge energètic, per la qual cosa, per donar suport al nostre benestar, el millor és envoltar-nos d’energia que ens recolzi. Diguem que si el vostre element de naixement és Foc, realment no voleu envoltar-vos de molts colors de l’element de l’aigua, ja que l’aigua apaga el foc en el cicle destructor dels cinc elements del Feng Shui.\nSi això es complica massa, o us sentiu confós i aclaparat, aleshores el millor camí és seguir només el primer consell de feng shui, però també prestar una atenció especial a l’elecció del color de la porta principal. La porta d'entrada és molt important en el Feng Shui, ja que és a través de la porta principal que la casa absorbeix el txi nutritiu o l'energia universal.\nPer descomptat, en triar el color més adequat per a l’exterior de la casa, seguireu totes les recomanacions típiques sobre pintura exterior, com ara tenir en compte el color del sostre, així com el color d’elements de la casa que no es poden pintar, com el maó. parets, per exemple, o els esglaons de pedra i les baranes.\nArticle AnteriorBazi o Escola de quatre pilars del Feng Shui\nArticle SegüentCom conrear la vinya de Kiwi resistent\nHero Images / Getty Images És possible que no sempre tingueu una gran varietat d’opcions quan es tracta del color exterior de casa vostra. Tot i això, de vegades fins i tot un petit canvi de color pot fer una gran diferència i una capa de pintura fresca sempre és un bon canvi. No importa si busqueu diversos colors per a l’exterior de la vostra casa o només un canvi de color petit i subtil, com el Feng Shui us pot ajudar a prendre les millors opcions. Hi ha d © Copyright 2019


ROMANÇOS I CALENDARIS: ANIVERSARI SOLIDARI\nCristóbal 20 de gener de 2013 a les 9:09\nEsperançadores notícies i... et segueix al bloc. Encara que feia un temps que no t'havia llegit. Sort durant l'any!\nmagistra 21 de gener de 2013 a les 7:22\nEls concerts van ser una magnífica prova del que es pot fer amb entrega i preparació. Un èxit per la qualitat i la gran implicació de moltes persones.


✅ L'horòscop diari complet del diumenge 8 de novembre de 2020\nL'horòscop diari del 8 de novembre\nJa pots llegir el teu horòscop per al diumenge, 8 de novembre de 2020. La predicció completa sobre salut, diners i amor segons el teu signe del zodíac.\nper Redacció dissabte, 7 de novembre 2020 - 00:01h\nHi ha una atmosfera conjugal plena de grandiositat i bellesa. Venus t'ajudarà a passar intensos moments amb la teva mitjana taronja, i es dissiparà qualsevol malentès. Apostes per acabar aquesta setmana de novembre en absoluta pau.\nEts molt conscient de determinats forats que tens en la teva economia; deutes que s'acumulen per aquí i per allà, petites coses sense importància. És hora d'anar llevant algunes.\nVols viure un futur amb una certa qualitat, i per a això cal renunciar a petits plaers d'allò més quotidians, com per exemple, l'alcohol.\nAlgú nou entra en la teva vida. Una persona d'una certa bellesa natural a la qual de moment no faràs molt cas, però a poc a poc t'anirà causant més i més interès, perquè té un potent magnetisme en la seva mirada.\nEstaràs de molt bon humor i això és magnífic per als teus negocis. Especialment, el dia donarà molts beneficis per al Taure que es dedica al sector de l'hostaleria.\nLa teva vista està una miqueta cansada; en l'actualitat tots passem massa hores davant de pantalles, sigui del mòbil o de l'ordinador.\nEls astres t'estimulen a creure en tu, a sentir amb el cor que estàs transitant el camí correcte. És molt possible que estiguis amb qui de veritat t'estima i per això et lliuris a vibrar amb tota l'ànima els mandats del teu cor.\nAvui és un dia perfecte per a brillar, trobar les eines que sempre has tingut, aprendre noves maneres d'abordar les teves responsabilitats amb i alegria.\nAugmenta el teu optimisme en sentir-te ple de voluntat i fermesa.\nTens un potent sentit de la noblesa, destacarà la teva bona voluntat en l'àmbit de l'amor, ja que vols liquidar aquesta setmana en gran. Així, advocaràs per mantenir un clima conjugal serè i ple de gestos bells i bones paraules.\nSi consideres que estàs vivint un cop de sort professional, pensa que no tens per què gastar-la tota ja, a tot córrer, sense mesura. Pots dosificar-la, perquè davant teu tens una nova setmana que es pot fer molt llarga.\nVeus massa notícies sobre malalties pels mitjans de comunicació i és normal que a vegades et preocupis.\nEt posaràs gelós si el teu millor amic menja en el mateix plat amb altres persones. Li ho explicaràs a la teva parella i muntaràs un drama monumental. Encara que l'empipament et durarà menys del que voldries.\nLa lluna en quart minvant en el teu signe et dóna l'oportunitat de revisar hàbits que no t'han servit per a obtenir l'èxit que esperaves. Rebutja del teu voltant aquells projectes, objectes i pensaments que no t'han servit per a avançar en els teus objectius.\nJornada perfecta per a passar-la en un centre de relaxació o fer-te algun massatge enfocat a alliberar la negativitat i l'estrès.\nHauràs de ser un Verge més independent en temes d'amor. Les decisions que hagis de prendre durant aquest diumenge fes-les tot sol, sense consultar amb ningú; en cas contrari, et deixaries influenciar per interessos que se t'escapen ara mateix.\nHauràs de treballar de valent, et guanyaràs el pa amb la suor del teu front, però el seu sabor et resultarà deliciós. Quan un s'esforça al màxim les victòries són més belles.\nEls aspectes pacífics de Venus t'atorgaran una mica de calma en el teu actual estil de vida, tan mogut. Utilitza el teu diumenge per a descansar.\nEn aquest dia Balança, sentiràs la necessitat d'explicar les teves emocions a una persona molt pròxima a tu. No obstant això, no serà la teva parella, si disposes d'ella. Pot ser que es tracti d'una amistat o un familiar amb qui fa massa temps que no parles.\nEn el treball, durant aquesta fase lunar veuràs que els teus companys, caps i altres no donen suport a les teves idees. Notaràs cert recel. És un bon moment per a guardar-se les opinions.\nEn la salut, tot indica que has de calibrar correctament els teus hàbits diaris. Dedicar més temps al teu cos és crucial.\nPer part de la teva família, et sol·licitaran suport i companyia o potser simplement necessitaran la teva presència per a gaudir del teu bon ànim i criteri. Els consells que pots brindar tenen més importància del que imagines per als qui et respecten.\nSi bé les teves habilitats i capacitat laboral tenen un gran valor, Escorpió, pot ser que els resultats no siguin els que cerques i per això sentis una mica de tristesa o decepció. No et deixis abatre i espera el nou dia.\nEl benestar i l'harmonia que sents, així com la salut física, depenen en gran part del teu estat emocional.\nEls solters del signe faran bé de deixar enrere els seus prejudicis i les històries que s'expliquen a si mateixos sobre el difícil que és confiar en els altres. Fins que no es buidin d'aquestes creences, no trobaran a una parella adequada.\nPodries rebre una oferta de treball que et farà dubtar, no perquè no estiguis desitjant canviar la teva situació laboral, sinó perquè sembla massa bona i no et fiaràs molt de la seva aparença..\nEn la teva salut, pot ser que avui sentis que les teves emocions estan una mica alterades.\nLa passió continuarà donant alegries als nadius del signe de la cabra que gaudiran sense cap mirament del seu cos i el seu temps de llibertat. Els nadius que estan solters poden arribar viure un moment de gran espiritualitat tàntrica amb una persona que coneixen des de fa poc temps. Et sentiràs molt inspirat, Capricorn.\nNo hauries de malgastar aquest moment tan creatiu en el qual poden sorgir moltes idees de la teva ment.\nSi ets d'aquelles cabres que desitja quedar embarassada és un moment perfecte per a la fertilitat.\nLes trobades íntimes que aquests escassament erotitzats nadius d'Aquari mantinguin amb les seves parelles, es tenyiran d'una tendra sexualitat. Venus continuarà enviant-los els seus magnífics i harmoniosos raigs permetent reinventar una nova lluna de mel en cada trobada.\nEn el cas que s'estigués fent algun treball que es correspongués amb les aptituds més vocacionals, o innates, l'estat de satisfacció i orgull personal podria augmentar.\nEn la salut els aiguaders redefiniran la seva imatge, personalitat i concepte de si mateixos, segurament un progenitor o figura parental també el farà.\nTindràs tendència a crear drames per a cridar l'atenció. En l'amor serà un dia dolorós on les discussions seran sobre el teu hedonisme i vanitat. Poden produir-se ruptures, divorcis i moltes desil·lusions.\nSe't poden cancel·lar viatges, estudiar per a un examen però notar com no se't queda res i prendre alguna decisió errònia quant al teu treball. Balafiaràs els teus diners a causa d'un optimisme que no et deixarà veure la realitat.\nLes influències astrals també afecten el teu àmbit de la salut fent que cometis excessos amb el menjar i la beguda.\nL'horòscop diari del dijous, 5 de novembre de 2020


Edicions de 1984 recupera tot el teatre de Juli Vallmitjana - VilaWeb\nDimarts 28.03.2006 06:00\nEdicions de 1984 recupera tot el teatre de Juli Vallmitjana\nEn són els curadors Francesc Foguet i Albert Mestres\nEdicions de 1984 ha anat recuperant l'obra de Juli Vallmitjana (Barcelona, 1873-1937), figura insòlita de la literatura catalana de tombant de segle XIX i del primer terç del XX, fins ara gairebé desconegut. Les primeres que va reeditar, 'De la raça que es perd' i 'La Xava', anaren a cura del poeta Enric Casasses, però ara acaba de publicar tot el teatre de Vallmitjana: vint-i-sis peces en dos volums, a cura de Francesc Foguet i Albert Mestres.\nLa presentació del teatre complet de Vallmitjana coincideix amb la commemoració del centenari de la publicació de la seva primera obra teatral: 'Els oposats', que el 1906 l'autor va signar amb el segon cognom, J. V. Colomines. Els editors expliquen al pròleg que Vallmitjana es va convertir des del 1911 en un dramaturg conegut, 'd'èxit entre el públic popular, sobretot com a especialista en el teatre de gitanos i baixos fons barcelonins i, més en general, com un 'outsider' dels corrents dominants'. Vallmitjana va començar la trajectòria artística com a pintor, i va tenir molta relació amb Isidre Nonell. Després va abandonar els pinzells per endinsar-se en la literatura, rupturista tant des del punt de vista estilístic com temàtic.\nTotes les obres de teatre de l'autor es van publicar i representar en el seu temps, llevat d'una, 'Gitanos', fins avui inèdita, que Francesc Foguet va trobar manuscrita a la biblioteca de l'Institut del Teatre de Barcelona. Segons el curador: 'El procés d'edició del teatre de Vallmitjana, llarg i lent, laboriós, ha permès de descobrir que la seva obra, desigual i imperfecta, però d'una originalitat fora de modes, presenta una gran varietat i riquesa de gèneres i de temes. Respon, de més a més, a una voluntat decidida, també obstinada, de triomfar professionalment en l'escena catalana, per superar les limitacions evidents d'abordar temes incòmodes i de fer-ho des d'una clara intenció d'estil, sense gaires artificis retòrics ni filtres morals'. I continua: 'La data de les estrenes, la varietat dels seus textos proven que, en un període molt breu de temps, del 1907 al 1929, tot just vint-i-dos anys, Vallmitjana es va fer un nom popular i un públic fidel, mentre que la crítica, sovint, no acabava d'entendre el perquè d'aquelles provatures'.\nUn dels elements fonamentals i més valorats (i un tret de modernitat) de tota la literatura d'en Vallmitjana i, no cal dir-ho, dels monòlegs i diàlegs de la seva dramatúrgia, és el llenguatge i els registres que fa servir. Vallmitjana coneix els ambients sobre els quals escriu, coneix a fons el món dels gitanos, els escolta i els observa. 'Vallmitjana recorre amb molta habilitat als registres lingüístics, les versions més 'baixes' dels quals domina a la perfecció i dota les escenes d'una riquesa verbal sense precedents', expliquen Foguet i Mestres. Els volums inclouen un glossari que es basa en els que Vallmitjana mateix incloïa a les seves obres i en els que havia preparat Enric Casasses.\nSegons que explica Albert Mestres, 'quan vam començar aquest projecte no ens podíem pas imaginar que ens trobaríem amb una muntanya de teatre com aquesta. Un teatre que surt de les estructures habituals del teatre de l'època, amb voluntat d'incidència social'. Mestres ha destacat la varietat de gèneres que va conrear Vallmitjana, des d'obres en format de sainet fins a melodrames rurals. També explica: 'Moltes d'aquestes obres tenen una munió de personatges, entre vint i trenta; tenen un argument prim, senzill, i amb aquest punt de partida fa un drama de dues hores amb moltes peripècies (batusses, persecucions...), amb moltíssima vida. Algunes peces semblen antecedents del teatre de García Lorca, com ara 'Tassarba', de la qual el mestre Morera va fer una òpera'. Mestres en destaca dues obres, 'A la costa brava' (sobre una cooperativa de pescadors) i 'La bruixa blava', per la força i l'ambició i perquè surten del Vallmitjana tòpic, que se situen fora dels ambients de gitanos i del baix fons de Barcelona, igual que 'Muntanyes blanques'; i considera el monòleg 'En Terregada' (un personatge que apareix en algunes obres de Vallmitjana) una de les peces més reeixides de l'escriptor, que enllaça amb el teatre de l'absurd.\nFins avui la dramatúrgia de Vallmitjana solament es trobava, i encara!, a llibreries de vell. Més enllà de la seva època, aquest teatre no s'ha representat mai, tret d'una proposta a base d'escenes i monòlegs de Vallmitjana, treballada per Francesc Castells i dirigida per Joan Castells, els anys setanta.\nFrancesc Foguet i Albert Mestres consideren que l'obra de Vallmitjana s'ha de situar entre els clàssics contemporanis catalans. Per Mestres, Vallmitjana va fer una literatura de ruptura, d'avantguarda, sense continuïtat (ningú no va seguir la seva petja), i és aquesta una de les raons de l'oblit en què ha estat tingut durant dècades.


El Santfeliuenc ha confirmat les renovacions d'Albert Porqueras i Jonatan Collado. El primer, una aposta de futur per a la zona defensiva; el segon, un davanter que la temporada passada es va convertir en un dels golejadors de Tercera Divisió.\nRenovació de luxe\nJonatan Collado seguirá fent gaudir a l'afició blanc-i-blava. El davanter de 26 anys, escollit per Sentiment Immortal com el jugador més regular la de lliga 18/19, és una de les grans renovacions per al projecte 19/20. Collado va ser una de les revelacions a Tercera Divisió i ara es queda a Sant Feliu amb la intenció de seguir millorant i sumant.\nAlbert Porqueras també s'ha compromès per una temporada més. El defensa de banda esquerra, amb passat al Barça i a l'Espanyol, ha sabut aprofitar l'oportunitat donada per Andrés González.\nAmb les renovacions, l'estat del Santfe 19/20 està així:\nDefenses: Jaume Duran, Albert Porqueras, Gerard Rovira, Joserra i Juanjo Prior.\nMigcampsites: Dani Maldonado, Kevin Sánchez i Roger Valdés.\nDavanters: David Romo, Sani Bello, Jonatan Collado i Joan Gibert.


La única via és la política | avancem-web\nDavant el cicle electoral del 2019: La única via és la política\nDes de la VI Assemblea, el Moviment Avancem, hereu del socialisme i del catalanisme, vol contribuir amb totes les forces polítiques d’esquerra a construir un espai progressista sobiranista; i en particular contribuir activament amb ERC a construir aquest espai, que permeti l’enfortiment d’una esquerra nacional al servei de la societat catalana.\nAvancem participa en aquesta etapa complexa que estem vivint i contribueix a governar Catalunya i els seus municipis des d’una nova hegemonia progressista, per què la política es fa des del poder polític, amb l’objectiu de transformar la realitat.\nEl Moviment Avancem valora els esforços d’obertura i generositat d’Esquerra Republicana per esdevenir la referència del moviment republicà progressista. Un partit gran necessàriament ha de ser plural per això s’ha d’obrir permanentment a tradicions diferents. A sensibilitats diferents. La capacitat d’integració coral a Esquerra Republicana de persones d’espais polítics diferents era imprescindible per reconstruir l’espai polític progressista.\nEl cicle electoral al qual ens situem, amb la celebració de tres comtesses en un mes, ens ofereixen oportunitats. La convocatòria d’eleccions generals són un clar símptoma de la crisi democràtica del règim del 78 i cal afrontar-les amb tota la força possible. El moviment Avancem està plenament compromès en contribuir a la triple victòria d’Esquerra Republicana de Catalunya a les eleccions municipals, generals europees.\nEl moviment Avancem creu que la solució per a Catalunya no pot ser unilateral i cal situar el conflicte allà on li correspon, a la política. Els drets democràtics no poden ser moneda de canvi i no es pot renunciar de cap manera a l’autodeterminació, si bé cal assumir que en la situació actual de bloqueig institucional, la política és la única sortida. La política és la única via.\nL’endemà de les eleccions, el moviment Avancem apostarà per fer aliances i acords per fer política. Serem al costat d’Esquerra Republicana i amb tots aquells actors que vulguin defensar els valors democràtics i europeistes. El compromís per a Avancem és amb la bilateralitat i amb la multilateralitat, amb un diàleg obert. La nostra tradició entronca amb el federalisme europeu i el projecte republicà ha d’actuar i integrar-se en aquest marc d’acció política.\nRespecte al judici als presos polítics expressem el nostre compromís per treballar, sempre des de el diàleg, per resoldre conflictes que mai haurien d'haver-hi sortit de l'àmbit de la política, i que malauradament, ara han esdevingut una causa general contra una ideologia, provocant situacions d'injustícia a persones de pau del nostre país. Continuarem demanant la llibertat de tots els presos polítics, fent política, plenament convençuts i convençudes que som un sol poble que anhela polítiques de justícia, llibertat i fraternitat.\nEl que està passant a Catalunya, en el fons, és un reflex del que està passant a tota Europa, amb l’auge de l’extrema dreta. El moviment republicà és un dels seus objectius, com ho demostra que l’exercici de l’acció popular en el judici. Rebutgem la via judicial per a la resolució de conflictes. La política és la única via.


La màquina creadora de centres d'interès\nPortada La màquina creadora de centres d'interès\nLa creació d’un centre d’interès és un element clau per al bon funcionament del conjunt de les activitats del curs d’esplai, colònies, campaments, ruta, menjador, etc. Elaborar una bona història, amb personatges atractius, un fil conductor motivador i una ambientació potent depén en gran part de com l’equip de monitors idea i pensa aquest centre d’interès. Per això, us proposem una dinàmica que podem utilitzar a qualsevol reunió de monitors a l’hora de pensar el nostre proper centre d’interès.\nEl monitor responsable de l’activitat presenta a la resta de monitors la Màquina creadora de centres d’interès. Per a això és interessant que prèviament prepari amb material el que simularia una màquina. Podem fer-la amb una caixa, rètols, si volem posar-li llum per dins... creativitat totalment lliure.\nAquesta màquina disposa de molts elements que ens ajudaran a crear el nostre centre d’interès. En el seu interior, en diferents compartiments, trobarem diverses targetes amb els següents components:\n-Pel•lícules: un bon grapat de pel•lícules recents, atractives pels infants i joves, que puguin motivar un centre d’interès.\n-Personatges: un conjunt de personatges actuals o antics que poden ser part de la nostra història.\n-Objectes: un grup d’objectes que són interessants en qualsevol història amb misteri (tresor, missatge, cofre, llàntia...)\n-Espais: diferents indrets on es podria desenvolupar el centre d’interès (castell, vila, l’espai, el mar, la lluna, el bosc...)\nD’idees com aquestes en podem afegir d’altres, disposant al final d’un gran ventall de possibilitats per a la història que volem crear.\nA més, els monitors també tindran targetes en blanc per afegir les seves idees, personatges... i posar-ho tot en comú amb l’equip.\nUn cop recollides totes les idees, els monitors poden opinar i expressar opcions que li agraden més o menys i anar configurant entre tots per quin tipus d’història, personatges, objectes, espais, ambientació... es decideixen fins a arribar al consens. Amb tot decidit, mancarà relatar del tot el fil conductor i les activitats que se’n poden derivar.\nAquesta es tracta d’una dinàmica d’exemple, però en poden haver d’altres per tal de sistematitzar o aportar eines per a la creació d’un centre d’interès.\nDinàmica per a generar bones idees per a centres d’interès a l’esplai\nGenerar idees per a propers centres d’interès de l’esplai\nTreballar la creativitat de l’equip de monitors\nInnovar en els centres d’interès del centre\nMàquina, targetes amb tots els elements, bolígrafs per als monitors\ncentre d'interès, màquina, creadora, noves idees,


Reus commemora els bombardejos de la Guerra Civil\nL'alcalde ha descobert una placa en memòria de les persones que van patir els bombardejos aeris de la Guerra Civil a la ciutat.\nL'alcalde, Carles Pellicer, ha descobert una placa en memòria de les persones que van patir-los\nActualitzada 26/03/2018 a les 18:06\nL'alcalde, Carles Pellicer, ha descobert aquest migdia una placa en memòria de les persones que van patir els bombardejos aeris de la Guerra Civil espanyola a la ciutat, coincidint amb el 80è aniversari dels fets. L'acte ha comptat amb l'assistència de l'escriptor Xavier Amorós, entre d'altres representants de la societat civil reusenca. Després de la descoberta, la colla castellera Xiquets de Reus ha aixecat un pilar commemoratiu.\nAquesta tarda s'ha fet una visita guiada al refugi de La Patacada, un recorregut que es repetirà també demà dia 27 de març, a les 17.30 hores. Per poder accedir a la visita s'ha de reservar prèviament trucant al Museu de Reus (telèfon 977 010 660) o al correu electrònic museu@reuscultura.cat.\nD'altra banda, al vestíbul de l'Ajuntament es pot visitar des d'aquest dilluns al matí l'exposició «Reus sota les bombes» produïda per l'Arxiu Municipal, una mostra que es podrà veure fins al dia 31 d'aquest mes. La xerrada prevista precisament a l'Arxiu Municipal per tancar els actes de commemoració dels bombardejos finalment no es durà a terme.\nComenta el contingut : Reus commemora els bombardejos de la Guerra Civil


Paz Padilla, protegida de manera extrema al supermercat\nPaz Padilla ajuda en la confecció de mascaretes Instagram\nper Jennifer Navarro Redactora 22 d’abril de 2020 12:26\nUna de les excepcions per sortir de casa durant el confinament és el camí fins al supermercat per fer la compra. Els paparazzi en són conscients, per la qual cosa estarien fent guàrdia a alguns centres comercials propers a les cases dels famosos per enxampar algun d'ells amb el carro ple. D'aquesta manera la revista 'Semana' ha enxampat Paz Padilla a la sortida d'un supermercat.\nTota precaució és poca, sembla pensar la presentadora. I és que l'han vist amb ulleres protectores, mascareta i guants. Però no només això, sinó que també ha intentat evitar un possible contagi amb un netejador desinfectant en esprai i una baieta amb els quals hauria netejat totes les parts del cotxe que hauria tocat i molts dels productes comprats.\n#QuedateEnCasa Las extremas medidas contra el coronavirus de Paz Padilla al ir a comprar al supermercado #YoLeoSemana https://t.co/GmKYymZ9P8\n— Revista SEMANA (@semana_revista) April 21, 2020\nLas extremas medidas contra el coronavirus de Paz Padilla al ir a comprar al supermercado https://t.co/FkjBonDdlM pic.twitter.com/lrqUNzXDCU\n— MiguelLocomotor (@LocomotorMiguel) April 21, 2020\nL'andalusa està molt conscienciada, el que evidencia cada dia del confinament. Des que es va decretar l'estat d'alarma que no ha tornat al plató de 'Sálvame'. De fet, ni tan sols està treballant a distància. En comptes d'això, s'està dedicant a col·laborar en diferents campanyes solidàries de confecció de mascaretes i bates per al personal sanitari.\nUna presentadora compromesa durant una etapa complicada.\nMichael Robinson ha de desmentir la seva mort per culpa de Pipi Estrada


Castelló per la Llengua: de desembre 2019\nRespecte! Dret al valencià, igualtat real: manifest pels 87 anys de les Normes de Castelló\nAvui, 21 de desembre de 2019, més d'un centenar de persones i totes les entitats que formem part de Castelló per la Llengua hem participat en un acte d'homenatge als signants de les Normes de Castelló davant de la casa Matutano, al carrer Cavallers de Castelló. Durant l'acte, dues dones sindicalistes, Zulaika Agustí (STEPV-Iv) i Xelo Valls (CCOO), han llegit el manifest que us copiem a continuació. A més, s'ha ofert una ofrena floral. L'acte s'ha clos amb la muixeranga i els pilars que ha alçat la Conlloga-Muixeranga de Castelló.\nRespecte! Dret al valencià, igualtat real\nEl 21 de desembre de 1932, desenes de persones provinents de diferents indrets del País Valencià es van posar d’acord, a Castelló, per signar unes normes ortogràfiques que es coneixerien, a partir d’aquell moment, com a ‘Normes del 32’ o ‘Normes de Castelló’.\nCom sabeu, aquest acord, pres sota l’auspici de la Societat Castellonenca de Cultura, que enguany celebra el seu centenari, va representar una ratificació de la unitat de la llengua que les valencianes i els valencians compartim amb la gent de les Illes, de Catalunya, de l’Alguer, de la Catalunya nord, d’Andorra, de les zones catalanoparlants de l’Aragó i Múrcia. Amb ells i amb totes les persones d’arreu del món que s’han fet seua la nostra llengua; que empren les mateixes paraules que nosaltres per a pensar, estimar, treballar, emocionar-se, créixer i entendre el món.\nHui, vuitanta-set anys després, ens apleguem un grup de dones i hòmens a la Casa Matutano. En el lloc precís on va tindre lloc l’acte de signatura de les Normes. Hi som per recordar i commemorar aquell fet, és clar. Però sobretot hi som per a proclamar als quatre vents la nostra voluntat de mantenir viu l’esperit que animava els promotors de les Normes. Perquè, aleshores com ara, no tenim cap més alternativa que la unitat en la diversitat, que l’acostament de sensibilitats diferents. Perquè els reptes que tenim per davant són enormes. Perquè necessitem, contra totes les adversitats, convertir el valencià en una llengua viva, integradora, segura i preparada per als reptes del present i del futur.\nPerò tindre els instruments, com també sabeu, no sempre significa saber-los utilitzar, o voler fer-ho. Vuitanta-set anys després de la signatura de les Normes de Castelló, i trenta-sis anys després de l’aprovació de la Llei d’ús i ensenyament del valencià, el valencià, el nostre català, segueix sent una llengua forta en alguns aspectes però massa feble en molts altres. Perquè la vulneració dels drets lingüístics dels valencianoparlants continua a l’ordre del dia:\nIdentificacions i detencions il·legals per fer servir la nostra llengua davant de les forces d’ordre.\nEstudiants universitàries que no poden seguir les classes en valencià perquè el docent no està prou qualificat, o perquè un sol alumne o alumna demana un canvi.\nMetges que s’obliden del codi deontològic quan un pacient o una pacient se’ls adreça en una llengua que “no entenen”. O més ben dit: que es neguen a entendre.\nTribunals que li diuen al nostre govern, escollit democràticament, que NO es pot comunicar en la llengua pròpia amb els governs de les Illes i Catalunya, perquè el “valencià” i el “català” no són, legalment, la mateixa llengua.\nEn fi, i per a no estendre’ns més, què podem dir de l’aspiració a expressar-nos en valencià en un judici? Això ja forma part del regne estricte de la utopia.\nPer això, en els vuitanta-set anys de les Normes, estem al carrer per a reclamar una cosa ben elemental: RESPECTE. Perquè no som ciutadans i ciutadanes de segona. I no ens resignem a que ens tracten com a tals només per parlar la llengua PRÒPIA del País, tan oficial com el castellà. Perquè encara cal dir obvietats com que no hi ha drets sense deures. I que, perquè els ciutadans tinguem dret a expressar-nos en la llengua que preferim, cal garantir que totes les treballadores i els treballadors públics disposen d’una competència lingüística plena. Perquè, un any més, cal recordar que no protegir ni promoure la llengua feble ens porta, inevitablement, a la dissolució del plurilingüisme real de la nostra societat.\nEl País Valencià necessita ja una nova llei d’igualtat lingüística, que faça possible una convivència real i justa entre les llengües i els seus parlants, i que pose el valencià al centre, com a llengua d’acollida i de cohesió de la societat valenciana. Sabem que això només serà possible si institucions, partits i societat civil remem plegats. Cordialment discrepants quan calga, clar que sí. Però amb objectius comuns a l’horitzó. Aquesta és la gran lliçó, per a la història del valencianisme, dels Huguet, Pizcueta, Revest, Martínez Ferrando o Porcar de 1932.\nAmb el mateix esperit de concòrdia i d’entesa eixim al carrer, finalment, per a reclamar a l’equip de govern de l’Ajuntament de la nostra ciutat el que estem plenament convençuts que també desitgen. Perquè totes i tots els qui estem hui ací volem la commemoració de les ‘Normes’ a la Plaça Major. Al lloc i amb la dignitat que es mereixen com a Bé d’Interès Cultural de tot el poble valencià. Per això, una vegada superats els obstacles que impedien els actes el 14 de desembre, demanem garanties que els actes es podran celebrar amb normalitat, a la Plaça Major, el 15 de febrer. La memòria dels signants de les ‘Normes’ bé s’ho mereix.\nPer totes aquelles que han precedit, i per totes les que vindran, Castelló per la Llengua vos emplacem a continuar reivindicant els vostres drets. Continuem reclamant la igualtat lingüística real!\nCastelló de la Plana, País Valencià, 21 de desembre de 2019\nPublicat per Castelló per la llengua a 8:50 Cap comentari:\nActe d’homenatge a les 'Normes de Castelló' i als seus signants\nEl dia 21 de desembre de 1932, diverses personalitats i entitats culturals valencianes es van adherir a la normativa aprovada pocs dies abans per la Societat Castellonenca de Cultura. L’encapçalament d’aquest document diu «Acceptem les bases ortogràfiques i el vocabulari que integra aquest quadern». A partir d’aquell moment les Normes Ortogràfiques de Castelló van ser publicades en les més prestigioses publicacions valencianes del moment i utilitzades per la gran majoria de publicacions. Constitueixen la base de la unitat de la nostra llengua.\nA més, el Decret 189/2016, de 16 de desembre del Consell, declaraven les Normes de Castelló Bé d’Interés Cultural Immaterial (BIC).\nLa plataforma Castelló per la Llengua, entitat formada per diverses associacions, sindicats, partits i organitzacions polítiques de la ciutat, considerem aquesta data com un símbol de la implicació de la societat en l’estima i defensa del valencià a tots els nivells.\nPer això volem celebrar-la anualment i homenatjar els qui ho van fer possible en el seu moment i els qui segueixen fent del valencià una llengua viva, d’ús quotidià al carrer, a l’ensenyament i a les administracions i treballen per dignificar-la en tots els àmbits. Després d'haver acordat ajornar els actes previstos per dissabte 14 de desembre, i sense comptar encara amb garanties per part de l'equip de Govern de l'Ajuntament de Castelló que els actes commemoratius es podran celebrar a la Plaça Major el proper 15 de febrer, com és la voluntat de la plataforma:\nCastelló per la Llengua US CONVIDEM a participar en l’ACTE D’HOMENATGE que tindrà lloc a la Casa de les Normes, al carrer Cavallers número 25 el dissabte 21 de desembre a les 12 del migdia.\nCastelló de la Plana, País Valencià, desembre de 2019\nPublicat per Castelló per la llengua a 4:16 Cap comentari:\nCrònica de la taula redona «El valencià a l’administració: dels drets a les realitats»\nDivendres passat, 13 de desembre, va tindre lloc en la Llotja del Cànem de Castelló la taula redona «El valencià a l’administració: dels drets a les realitats», en el marc de les activitats organitzades per la plataforma Castelló per la Llengua per a commemorar les ‘Normes de Castelló’, signades el 21 de desembre de 1932 a la ciutat.\nCom tots sabem, els drets s’han d’exercir. La protecció ha de dur aparellada el dret d’ús. L’ús de la nostra llengua és un dret col·lectiu que moltes vegades és vulnerat, fins i tot saltant-se les lleis i normes vigents autonòmiques, estatals i fins i tot europees. Cal recordar que acaba d’eixir el cinqué informe del Comité d’Experts del Consell d’Europa respecte d’Espanya per a conéixer l'estat de compliment de la Carta Europea de les Llengües Regionals o Minoritàries, que va ser ratificada el 2001. Des d'aleshores, el comité ha alertat de diversos incompliments per part de l'estat espanyol, i aquesta vegada no ha sigut diferent: de fet, l'informe explica que «tot i que el valencià/català té l'estatus de llengua cooficial a tot el territori valencià i la majoria de la població hi és competent, es troba en una situació preocupant especialment en l'administració de l'Estat i en el sistema judicial».\nEns fem la següent pregunta: com poden les administracions assegurar l'atenció en valencià a la ciutadania? Perquè, al País Valencià, vivim una situació de cooficialitat no paritària. És per això que el lema de la commemoració dels 87 anys de les ‘Normes de Castelló’ és «Dret al valencià, igualtat real. RESPECTE», per reivindicar el requisit lingüístic per a la funció pública i una futura Llei d’igualtat lingüística, que millore el marc de l’actual Llei d’ús i ensenyament del valencià (LUEV) de 1983. També girava sobre aquesta qüestió la taula redona, convocada com a acte previ dels actes que havien de tenir lloc a la Plaça Major dissabte 14 de desembre i que s’han hagut d’ajornar.\nL’acte va comptar amb la participació de Zulima Pérez, Directora General de Coordinació del Diàleg Social de Presidència de la Generalitat; Maties Segura, del Col·lectiu Universitat Jaume I per la Llengua i la Cultura i Alfons Esteve, d’Enllaçats per la Llengua.\nLa Directora General va recordar la funció de la Generalitat Valenciana de garantir el dret dels ciutadans a expressar-se en la llengua que trien i, doncs, d’atendre a la ciutadania en valencià si així ho vol. Encara que la garantia d’aquest dret s’està implementant més lentament del que seria desitjable, va valorar positivament la LUEV i el Decret d’usos institucionals i administratius de 2017, que ha permès desplegar mesures de formació i acompanyament lingüístic entre el personal funcionari de la Generalitat.\nMaties Segura va recordar i definir una sèrie de conceptes importants en el marc de la garantia de l’ús del valencià en l’administració pública i concretament en les universitats, com el de llengua necessària (aquella que ocupa espais d’ús en exclusivitat), la seguretat lingüística (transparència informativa sobre la llengua en què s’impartirà una assignatura, i els mecanismes per a garantir que això es complisca) o la subsidiarietat lingüística (evitar els textos bilingües i usar exclusivament el valencià quan no hi haja problemes de comprensió). Aquests conceptes, combinats amb el requisit lingüístic, serien els elements d’una planificació lingüística que haurien de desplegar les universitats per garantir l’augment de l’ús del valencià.\nFinalment, Alfons Esteve va començar la seua intervenció traslladant el suport d’Enllaçats per la Llengua a la plataforma Castelló per la Llengua en la seua reivindicació de commemorar les ‘Normes de Castelló’ a la Plaça Major de la ciutat. En la seua intervenció va defensar l’exigència de la plena competència lingüística en tota l’administració pública, tant la valenciana com l’estatal que s’ubica en territori valencià. Es va preguntar per què no es va aprovar la nova Llei de la funció pública valenciana en 2016, quan hi havia un gran consens al respecte, tot i que va recordar que això no és una limitació per a reformar l’actual i incorporar-hi la plena competència lingüística. Quant a les universitats valencianes, va posar dos exemples de mesures d’èxit, com el cas del requisit lingüístic al PAS de la Universitat Jaume I i el Pla d’Increment de la Docència en Valencià de la Universitat de València.\nEls parlaments dels ponents van ser l’inici d’un interessant debat posterior amb les aportacions del públic.\nL’acte el van conduir dos membres de Castelló per la Llengua: Èlia Garcia (Plataforma per la Llengua), com a presentadora de l’acte, i Raül Burriel (Associació Cívica Valenciana Tirant lo Blanc), com a moderador de la taula.\nPublicat per Castelló per la llengua a 4:11 Cap comentari:\nCastelló per la Llengua acorda ajornar la commemoració de les ‘Normes de Castelló’ al febrer\nEmplaça l’equip de govern municipal a una negociació franca i oberta perquè els actes commemoratius se celebren el 15 de febrer a la Plaça Major\nAvui, 5 de desembre de 2019, les entitats que integren Castelló per la Llengua han decidit ajornar la commemoració de les ‘Normes de Castelló’ fins al febrer. L’objectiu de la decisió és que es puga celebrar al lloc que, per dignitat, li pertoca: la Plaça Major de Castelló de la Plana. La decisió arriba després que l’equip de govern haja mostrat una manifesta manca de cintura política per a permetre els actes a la Plaça Major, com s’havia autoritzat en un primer moment, o en un altre dels emplaçaments cèntrics proposats per la plataforma després de la revocació del permís.\nAquesta opció ha estat la que ha generat més consens intern d’entre les alternatives plantejades, que contemplaven, d’una banda, celebrar els actes el 14 de desembre en un dels espais oferts per l’Ajuntament en la seua revocació del permís per a la Plaça Major, i de l’altra, dur la commemoració de les ‘Normes’ “a l’exili” i celebrar els actes en una altra localitat.\nD’acord amb la decisió presa, Castelló per la Llengua emplacem l’Ajuntament a una negociació franca i oberta perquè els actes commemoratius se celebren el 15 de febrer a la Plaça Major, i avancem que ja hem sol·licitat el permís d’ocupació de la via pública corresponent.\nCastelló per la Llengua entenem que de les paraules de Rafa Simó avui en roda de premsa es pot inferir la voluntat de l’Ajuntament de permetre la celebració de les ‘Normes’ a la Plaça Major en la nova data proposada per la plataforma. No entendríem que, després de la mà estesa i la flexibilitat mostrada, no puguem arribar a una solució satisfactòria per a totes les parts, una vegada superat l’obstacle principal: els actes organitzats per la Regidoria de Mobilitat.\nCastelló de la Plana, País Valencià, 5 de desembre de 2019\nPublicat per Castelló per la llengua a 7:35 Cap comentari:\nRespecte! Dret al valencià, igualtat real: manifes...\nActe d’homenatge a les 'Normes de Castelló' i als ...\nCrònica de la taula redona «El valencià a l’admini...\nCastelló per la Llengua acorda ajornar la commemor...


CURS DE PINTURA I VERNISSOS - MMB Blog\nHome / Educació / CURS DE PINTURA I VERNISSOS\nHi ha poques coses que canviïn tant l’aspecte d’un vaixell com una bona mà de pintura a l’obra morta i la coberta d’una embarcació. Un bon estat dels vernissos és element essencial a tenir present en una embarcació per a una bona imatge de la mateixa.\nAmb el curs de manteniment que us presentem us ensenyarem i posareu en pràctica consells que us han de permetre tenir l’embarcació en bon estat de conservació i donar-vos les pautes per poder realitzar el treball en les millors condicions de seguretat.\nEl curs es duu a terme amb la col·laboració de l’Institut de nàutica de Barcelona i serà impartit per Edgard Martínez, que ha estat professor de laminat i pintura de l’Escola Drassana del Consorci El Far. Professor de materials de la Federació Catalana de Vela. Ha treballat en el refit de pintura de les embarcacions de la Fundació per la Navegació Oceànica de Barcelona. Actualment és professor de l’Institut de Nàutica de Barcelona.\nDates: 9, 16 i 23 de març de 9.30 a 13.30 h\nLloc: Drassana Institut de Nàutica de Barcelona. (Pg. Joan de Borbó 100)\nPreu: 250 € (inclou els epis)\nConèixer els diferents tipus de pintures i mètodes d’aplicació de les diferents pintures utilitzades al món de la nàutica.\nPosar en pràctica la seva correcta aplicació utilitzant diferents superfícies i materials d’aplicació.\nConèixer els diferents productes, eines i EPIs a utilitzar segons les tasques a realitzar.\nGelcoats i Topcoats: manteniment, polit i reparacions bàsiques.\nImprimacions: aprendre a conèixer les diferents imprimacions existents als mercats pels diferents substrats que podem trobar com la fibra de vidre, fusta, alumini, acers, carboni, aramides…\nPintures d’acabat: aprendre com i quan utilitzar els diferents tipus de pintures d’acabat depenent del substrat\nVernissos: aprendre a conèixer i aplicar els vernissos, així com els olis per tractar la fusta.\nAntifoulings: conèixer la preparació i aplicació dels diferents tipus d’antivegetatius.\nEls poliments: per què, quant i com aplicar-los.\nPràctiques: En aquest període de temps és posaran en pràctica els mètodes d’aplicació bàsics, així com consells per facilitar l’aplicació dels diferents productes.\nReparacions de gelcoat:\nProcés d’una pintura d’acabat (preparació de superfície, materials de neteja i tècniques d’aplicació)\nProcés d’aplicació dels vernissos (preparació de superfície, materials de neteja, nombre de capes a aplicar depenent del vernís i el corresponent mètode d’aplicació).\nProcés d’un antifouling (preparació de la superfície i aplicació del producte, aprendre a marcar una línia de flotació o decoració, etc…).\nFitxa del curs de pintura i vernissos


Girgentina Gozo Malta - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nIl-Vigneto 23 Gajdoru Street Xaghra, Xagħra, Gozo, Malta, XRA 2504 - Veure al mapa\nMés informació sobre Girgentina\nSituat a Gozo Countryside, Girgentina és el lloc perfecte per gaudir de Gozo i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Girgentina asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos transport hotel/aeroport, instal.lacions de barbacoa, lloguer de cotxes, lloguer de bicicletes.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb piscina privada, aire condicionat, mini bar, balcó/terrassa, aparell de televisió a cada habitació. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent piscina exterior. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Girgentina.


El Campionat de Catalunya de 10.000 metres se celebrarà a Sant Celoni el 18 de març\nEsteu veient:Inici»Esports»El Campionat de Catalunya de 10.000 metres se celebrarà a Sant Celoni el 18 de març\nPer Redacció la Vila el\t 10 març 2018 0 Comments\nEl pròxim diumenge 18 de març se celebrarà a les pistes d’atletisme de Sant Celoni el Campionat de Catalunya de 10.000 metresi Reunió Catalana de Fons, organitzat pel Club Atletisme Baix Montseny amb el suport de l’Ajuntament, la Federació Catalana d’Atletisme i el Consell Esportiu del Vallès Oriental.\nLa jornada competitiva començarà a un quart de cinc de la tarda amb els 5.000 metres femenins sub20-181 i els seguiraà els 5.000 metres masculins sub18. Les proves de 10.000 metres començaran a les cinc de la tarda. Hi haurà competició femenina i masculina de les categories absoluta, sub23, màsters, sub23-20, màsters M35-40 i màsters M45+. Les inscripcions acaben el dia 12 de març per al Campionat de Catalunya i el dia 15 de març per la Reunió Catalana de Fons.\nEl president del club, Albert Galín, ha fet un repàs de la història de l’atletisme a Sant Celoni -de fet va ser l’impulsor d’aquest esport a Sant Celoni l’any 1973 i fundar el CA Sant Celoni dos anys més tard- remarcant que des de l’any 1982 a Sant Celoni no s’ha fet cap campionat de Catalunya “ara, trenta-sis anys després el nostre club porta altra vegada la màxima competició catalana”.\nGalín manifesta que el Club Atletisme Baix Montseny té una visió comarcal i sempre van de la mà de la Federació Catalana “cosa que ens permet ser una entitat que organitza i participa en campionats per elevar el nivell de l’atletisme local”. En aquest sentit ha enumerat la promoció en edat escolar, participar en la Lliga Catalana de Clubs i fins a un total de divuit competicions de diferents especialistats.\nEl president del Club Atletisme Sant Celoni ha volgut recordar el pas de Teresa Rossell per l’alcaldia de Sant Celoni (1979-1983) perquè amb tossudaria i tenacitat va voler construir les pistes d’atletisme pel que representava de promoció del municipi i dinamització comercial. “per això nosaltres hem recollit la seva manera de fer i és de justícia que tingui el reconeixement que es mereix”.\nA l’acte de presentació també s’ha fet un reconeixement a l’equip sub-23 de cros que va participar en el campionat estatal celebrat a Gijón el passat 25 de febrer “per primera vegada des dels inicis de l’atletisme al Baix Montseny”.\nReconeixement a l’equip sub23 de cros que va participar al campionat estatal.


Els 15 iogurts naturals més ben valorats\nL’OCU ha dut a terme un estudi per trobar les millors marques d’aquest producte\n09/04/2018 09:36 | Actualitzat a 31/10/2018 14:38\nEl rànquing de l’OCU inclou els iogurts més bons del mercat | Unsplash\nT’agrada el iogurt? Vols saber quines són les millors marques? L’Organització de Consumidors i Usuaris ha dut a terme una anàlisi exhaustiva per aconseguir identificar els millors iogurts que es comercialitzen avui en dia.\nGràcies a aquesta investigació, ha pogut establir un llistat on figuren els 15 iogurts naturals més ben valorats de tot el mercat. Continua llegint per descobrir quins són!\nArticle relacionat: Prendre iogurt caducat, un perill per a la salut?\nEl iogurt natural més bo que pots adquirir\nPots prendre moltes menes de iogurts diferents: amb sucre, naturals, de gustos diferents, amb trossets de fruita o de xocolata, grecs, més o menys líquids, etc. Sovint, cada marca en comercialitza diverses classes.\nEn aquest examen, però, l’OCU ha volgut centrar-se exclusivament en els iogurts naturals per tal de trobar els iogurts més bons que es poden trobar als diferents supermercats.\nPer determinar els productes que tenen més bona qualitat, han analitzat factors com ara la seva fermentació i els nutrients que aporta cada iogurt. També han avaluat que els productes tinguin una bona higiene i un etiquetatge òptim. A banda, s’ha tingut en consideració la textura, el gust, l’olor que fan i el color que tenen mitjançant una degustació que han dut a terme diversos experts en la matèria.\nAl contrari del que passa amb altres classificacions de l’Organització de Consumidors i Usuaris, en què les marques blanques assoleixen les millors posicions, en aquesta ocasió el iogurt més ben valorat de tot el mercat és de marca. Segueix llegint per descobrir quins són els 15 millors iogurts segons l’anàlisi de la popular organització.\nArticle relacionat: Els beneficis del sèrum del iogurt\nEls 15 iogurts naturals més ben puntuats per l’OCU\nEn els 15 casos s’han atorgat més de 50 punts a cada iogurt dels 100 possibles, i els productes han estat classificats en diferents graus de qualitat, des de mitjana fins a bona.\nDescobreix quins són aquests iogurts tan ben valorats | Cedida\n15. Milsani, d’Aldi\nMilsani és un dels iogurts naturals més ben valorats per l’OCU, amb 53 punts dels 100 possibles i una qualitat establerta com a mitjana. Cada envàs costa 0,45 euros, i cada quilo, 0,59 euros. Aquesta marca es comercialitza a la cadena de supermercats Aldi.\n14. Delisse, d’I. Leclerc\nLa cadena de supermercats francesa I. Leclerc ven el iogurt natural Delisse, que obté el catorzè lloc de la classificació amb un total de 53 punts. Un envàs d’aquesta marca de iogurt costa 1,5 euros, i cada quilo surt a 1 euro.\nDanone és una marca molt popular especialment pel que fa als seus iogurts. Ara bé, només aconsegueixen la posició número tretze d’aquesta llista amb 56 punts dels 100 en joc. Tenen un cost més significatiu, perquè cada envàs val 1,09 euros i cada quilo, 2,18 euros.\n12. Alipende, d’Ahorramás\nLa cadena Ahorramás de supermercats supera la famosa Danone amb la seva marca de iogurts Alipende, considerat un dels millors i comercialitzat a un preu de 1,05 euros el quilo.\nLa marca Gervais ofereix un iogurt natural que es col·loca a l’onzè lloc de la llista i que sobresurt pel nivell de fermentació i d’higiene. Cada envàs del producte costa entre 0,55 i 0,63 euros, amb un preu de 1,14 euros el quilo.\nEntrem al top 10 de iogurts més ben valorats segons l’estudi de l’OCU i, en la posició número 10, hi trobem el iogurt natural de la marca Supersol, que aconsegueix 66 punts de 100. Es comercialitza a partir d’1,05 euros per quilo i envàs.\n9. Hacendado, de Mercadona\nUna mica més amunt hi ha una de les marques blanques més ben valorades pels usuaris: es tracta d’Hacendado, marca blanca de Mercadona. Cada iogurt natural d’aquesta mena també destaca per la seva higiene i pels ferments, i es ven a 0,79 euros l’envàs —i a 1,05 euros el quilo.\nL’empresa cooperativa UNIDE produeix uns iogurts que també es classifiquen entre els millors del mercat, comercialitzats a un preu d’1,27 euros cada quilo. Obtenen la consideració de bona qualitat i reben 68 punts dels 100 possibles.\n7. Milbona, de LIDL\nLa cadena alemanya de supermercats LIDL té a la venda el iogurt Milbona, un altre dels productes que obté el reconeixement de ser dels millors de tot el mercat i que rep 69 dels 100 punts en joc. Es comercialitza a un cost d’1,20 euros cada quilo.\n6. Alteza, d’Euromadi\nLa marca blanca Alteza es pot trobar als establiments del grup Euromadi, i presenta un iogurt natural que surt a 1,13 euros per cada quilo. L’OCU li ha concedit un total de 69 punts, cosa que el fa empatar amb els iogurts de Milbona.\nLa cadena de supermercats Condis ven un iogurt natural que surt a 1,14 euros el quilo i que empata amb els dos anteriors, perquè també obté 69 punts dels 100 en joc.\nL'OCU ha valorat diversos factors per elaborar la classificació | Cedida\nEls establiments Eroski proposen un iogurt natural amb un cost d’1 euro per cada quilo i que rep una qualificació de 71 punts. A banda, l’Organització de Consumidors i Usuaris destaca que la compra d’aquesta classe de iogurt és una «jugada mestra» perquè la relació qualitat-preu és excel·lent.\nAl top 3 hi trobem els iogurts de Carrefour, que també estan molt ben valorats i se situen en una bona posició gràcies als 71 punts que aconsegueixen dels 100 possibles. L’OCU també considera que la seva adquisició és una jugada mestra perquè val 1,06 euros cada quilo.\nEn segona posició de la llista arriba el iogurt de la marca blanca dels supermercats DIA, que es comercialitza als mateixos establiments DIA. Amb un cost d'1,07 euros el quilo, l’Organització de Consumidors i Usuaris també defineix la seva compra com una jugada mestra.\nSegons la llista elaborada per l’OCU, el millor iogurt de tots és el que comercialitza la marca Nestlé, guardonat amb 75 punts dels 100 en joc. Encara que és un dels més cars —té un preu de 2,06 euros el quilo—, l’OCU considera que és el millor de tots per les seves qualitats higièniques, per la fermentació que té i les propietats nutricionals que presenta. D’aquesta manera, se situa en primer lloc i es converteix en el millor iogurt natural del mercat.\nArticle relacionat: El iogurt et pot ajudar a prevenir la depressió


Els comerciants, satisfets amb el gran túnel de llum de Platja d'Aro\nIntervé. Manel Canadell, Associació d'Empresaris de Platja d'Aro\nUn gran túnel de llum i so que fa les delícies dels qui visiten Platja d'Aro, i de retruc del comerç local. La nova atracció del Nadal al municipi platjarenc instal·lada al carrer Miramar és una excusa excel·lent per fer picar el cuquet de les compres nadalenques a les famílies que passegen pel centre comercial i senten predilecció pels comerços de proximitat.\nÉs per aquest motiu que en una de les èpoques de més feina de tot l'any, l'Associació d'Empresaris platjarenca valora molt positivament aquest gran túnel lumínic instal·lat per l'ajuntament que ajuda a incentivar les vendes.\nDes de l'Associació d'Empresaris treballen de la mà de l'ajuntament per projectar les bondats del muncipi en matèria comercial i de fet ja preparen pel 15 i 16 de desembre la seva primera fira nadalenca, que omplirà el carrer comercial de carptes amb comerços de tot el poble on es presentarà la oferta de productes que tenen per aquestes festes amb suculents descomptes que potenciaran les vendes.\nPlatja d'Aro encén la il·luminació de Nadal amb un gran espectacle de llums i so (01-12-2018)\nPlatja d'Aro estrenarà un túnel de llum per Nadal (21-11-2018)


El Temporada Alta programa menys espectacles per la retallada en pressupost - El Gerió Digital\nSunyer assegura que el futur passa per potenciar la presència internacional, l'autoria catalana i la nova creació\nDimecres, 5 de setembre de 2012 15:09h\nEl director del Festival amb el conseller de Cultura, Ferran Mascarell © ACN\nUn 30% menys de pressupost per la fi de l'aportació europea s'ha traduït en un 30% menys d'espectacles programats per al Festival de Tardor de Catalunya, Temporada Alta. "Hem decidit que la millor opció era reduir en volum", ha explicat Salvador Sunyer. El director del festival no es mira aquest canvi amb nostàlgia, sinó que ha assegurat que el que han de fer és anar introduint modificacions per adaptar la mostra "a les demandes el futur".\nEn xifres, en la 21a edició del Temporada posaran a la venda més de 42.000 entrades, hi haurà 74 espectacles amb 122 funcions, 35 estrenes absolutes, 11 estrenes a l'estat espanyol i 26 espectacles coproduïts pel festival. Sunyer ha criticat l'apujada "bestial" de l'IVA per a la cultura i ha explicat que no els ha quedat "més remei" que aplicar-lo. "No hem tocat el preu de l'entrada, però sí que hem hagut de sumar l'IVA", ha explicat.\nAmb tot, Temporada Alta no perd de vista la seva essència que, segons Sunyer, són les línies a seguir també cara al futur. El primer, que el festival sigui la porta d'entrada de les millors propostes internacionals de teatre, de dansa i de circ. Aquest any, hi ha 24 espectacles de fora de Catalunya, 4 de l'estat espanyol i 20 de fora de l'Estat. Sunyer ha detallat que no només han apostat per noms consolidats, sinó que al costat de professionals amb prestigi internacional també hi han posat "veritables desconeguts".\nTemporada Alta tornarà a comptar amb una bona pila dels grans nomes de l'escena internacional com William Forsythe, Jan Fabre, Edward Hall, Oskaras Korsunovas, Guy Cassiers, Guillermo Calderón, Declan Donnellan, Sidi Larbi Cherkaoui o Shantala Shivalingappa acompanyats de dos dels artistes més interessants i reconeguts de l'estat espanyol: Angélica Liddell i La Zaranda.\nUn altre dels eixos "medul·lars" del festival és l'aposta per l'autoria catalana. El proper 4 d'octubre aixecarà per primera vegada el teló el nou teatre de la Factoria Cultural Coma-Cros, seu d'El Canal Centre d'Arts Escèniques de Salt (Gironès). I ho amb un dels noms de l'escena catalana. Àlex Rigola inaugurarà el festival amb la seva particular visió del 'Macbeth' de Shakespeare. Amb aquest muntatge, el festival encara deu setmanes d'intensa programació de teatre, dansa, música, circ, espectacles familiars i propostes experimentals i de nova creació.\nTemporada Alta serà l'escenari on estrenaran alguns dels millors creadors del país com el mateix Rigola, Jordi Casanovas, Sol Picó, Calixto Bieito, Pau Miró, Blaï Mateu, Carles Santos o Pep Tosar, sense oblidar, però, la nova creació i els joves autors i directors catalans com Marcel·lí Antúnez, Jordi Oriol, Ernesto Collado, Albert Prat o Thaïs Botinas.\nEl tercer eix és el de Temporada Alta com a motor de creació. En aquest sentit, i juntament amb El Canal, aquest any hi haurà 26 coproduccions. També hi tornarà a haver el torneig de dramatúrgia i la setmana per a que programadors vinguin a Girona a descobrir propostes. Sunyer ha detallat que tot i que les ajudes europees s'hagin acabat, continuaran col·laborant amb Perpinyà. Enguany, amb 4 obres que s'han de sumar als 74 espectacles que hi haurà.\nTemporada Alta, que enguany ha estat reconegut amb el Premi Max de Noves Tendències, ha posat en funcionament per aquesta edició un sistema propi de venda d'entrades. Apart de les taquilles habituals, les localitats per a la totalitat dels espectacles es podran adquirir on line al web del festival a partir del 18 de setembre (algunes estan ja a la venda). D'aquesta manera les entrades es podran imprimir des de casa i es podran evitar les cues a les taquilles. A més, hi haurà entrades a preus reduïts per a persones en risc d'exclusió social, joves i jubilats.\nEl pressupost del Temporada Alta per a aquest 2012 és de 2.052.000 euros. La davallada és un 30% menys que el de l'any passat perquè ja no hi ha aportació europea. Tot i això, Govern, Ajuntaments de Salt i Girona i Diputació han mantingut tota l'aportació. El conseller de Cultura, Ferran Mascarell, ha assegurat que és un festival "estratègic" per a Catalunya i s'ha compromès, com a Generalitat, a estar al costat de la mostra.\nEl cartell, obra de Francesc Torres\nEl cartell d'enguany és de l'artista Francesc Torres (Barcelona, 1948), autor entre d'altres de la recent instal·lació 'Memòria fragmentada: 11-S NY Artefactes a l'Hangar 17'. El cartell que ha creat per a la XXVIa edició del festival Temporada Alta del 2012 és, a la vegada, una imatge íntima i un manifest sobre la visió que té de les arts escèniques.


López: "Vam perdre unes eleccions per dir la veritat, vosaltres les vau guanyar dient mentides" - FÒRUM.ad\nLópez: “Vam perdre unes eleccions per dir la veritat, vosaltres les vau guanyar dient mentides”\nOn: 14/12/17 17:37\nLa darrera pregunta de la sessió del Consell General celebrada aquest dijous ha encès els ànims de consellers de diverses formacions polítiques, especialment els del socialdemòcrata Pere López i els del cap de Govern, Toni Martí. La pregunta l’ha feta el conseller de Socialdemocràcia i Progrés, Víctor Naudi, i feia referència a les accions que té previstes el Govern perquè no s’esgotin les pensions de jubilació. Però el debat ha acabat amb una picabaralla personal principalment entre els dos polítics. López ha acusat al Govern de “covards”, “irresponsables” i fins i tot de mentiders. “Nosaltres vam perdre unes eleccions per dir la veritat, mentre que vosaltres les vau guanyar dient mentides”, ha assegurat.\nAl parer del conseller socialdemòcrata, el Govern es fa el sord davant les advertències de la CASS, que demana prendre accions ja per garantir la sostenibilitat del sistema. També els ha acusat de no prendre mesures durant les dues legislatures, una opinió compartida per Víctor Naudi, que ha lamentat que l’actual Executiu “ens deixeu per a properes legislatures un futur compromès i molt incert”. Martí els ha replicat que d’accions, se n’han fet, com pujar el 2% de les cotitzacions, i que de fet eren els socialdemòcrates els que en l’anterior campanya electoral definien com a “alarmista” l’opinió de DA que calia actuar sobre les pensions.\nTot plegat, una discussió on també hi han intervingut d’altres consellers, com el demòcrata Miquel Aleix, que ha manifestat estar “decebut” perquè es porti un tema fonamental com la reforma de la CASS a un terreny polític, i que es busqui un “triomf” per “a la seva pròpia formació”.\nAnant ara al contingut en si de la pregunta formulada per Naudi, el ministre d’Afers Socials, Justícia i Interior, Xavier Espot, ha anunciat la creació d’una taula de treball amb els diferents actors implicats, Govern, CASS i també Consell General, per plantejar de manera conjunta “accions necessàries per garantir la sostenibilitat del sistema”. López ha criticat que per temes que poden desgastar políticament sí que s’aposti per treballar conjuntament, mentre que el grup parlamentari liberal s’ha mostrat a favor de la proposta.\nTambé durant la sessió de preguntes, els liberals han lamentat que la central de cogeneració de Soldeu hagi tingut uns ingressos quatre cops inferiors als previstos durant el primer any, acusació a la qual la ministra de Medi Ambient, Agricultura i Sostenibilitat, Sílvia Calvó, ha respost que encara no s’han connectat a la xarxa tots els clients previstos inicialment. A més, el resultat d’explotació ha estat de 62.000 euros positiu, ha defensat.\nEn un altre ordre de coses, la socialdemòcrata Rosa Gili ha demanat al Govern que retiri el projecte de llei per modificar l’actual llei del sòl, que s’està endarrerint més del previst ja que està vinculada amb la llei de competències, la qual pot acabar al Consell General. Ha demanat un debat més profund i ampli de la llei. Però el ministre d’Ordenament Territorial, Jordi Torres, ha descartat la petició.\nPrevious Post: Saboya confirma que hi ha hagut 13 baixes de personal a la ITV entre el 2016 i el 2017\nNext Post: Segona jornada d’entrenaments a la Copa del Món de Val Gardena


Carles Miralles (Josep Quetglas)\n5 min. 27/03/2015 20:52\nQui remunti un riu fins a la deu pot sentir, si atraca l'orella a la roca, un glopeig rítmic, fosc, enfonyat: el que fa l'aigua en anar a brollar. Això mateix coneixerà, paradoxalment, qui seguesqui riu avall el curs de la segona traducció de l''Odissea', d'en Riba: allà també el lector remuntarà fins a un moment anterior a l'aparició del llenguatge, previ al llindar de la paraula, en l'instant de la seva imminència.\nLluny de la rima, que només agrupa exteriorment i d'esquena paraules ja usades, el compàs dels hexàmetres homèrics, lliure de qualsevol contingut descriptiu, és el batec vital d'on sorgirà el llenguatge. Un alenar sonor. Aquí és ja el cant. És aquest ritme savi de síl·labes curtes i llargues el formador de la imatge verbal; com el moviment reiniciat de les mans que pasten és qui farà tovar la massa; com l'incansable gir repetit del cullerot és qui farà quallar la llet. Serà després d'aquest persistent batec que arribi la inaudita capacitat de substantivar mirades, de descriure i fundar les coses pels seus atributs, tan pròpia d'Homer: 'núvols ombrívols', 'vinosa mar', 'vestits aromosos', 'mort espadada', 'vaixells amb galtes de mangra'...\nSi el vers d'Homer apareix com a pur ritme nu, viu quan encara no hi ha llenguatge sinó només batec, i escoltar cantar el vers és presenciar la sobtada i inevitable encarnació en paraula d'aquell compàs, qui o què és allò que bategava, i que segueix bategant al llarg de tot el poema, infatigable i lleuger, sostenint la paraula?\nCarles Miralles l'havia sentit, aquest batec. A fora i a dins seu. Poeta i catedràtic de grec a la Universitat de Barcelona, ens ha ensenyat a llegir, és a dir a sentir allò que hi ha just abans que la lletra ocupés el paper, que el vers cantat omplís la sala; allò que permet i fa necessària l'aparició de la paraula. "Hi ha un crit / abans de la paraula" ('La mà de l'arquer', 1991). Anomenam poesia a les infinites modulacions d'aquest crit. Amb Carles Miralles hem après a llegir Foix, Riba, Espriu –i tants d’altres, i ell mateix: la seva poesia ja és en si una lectura dels mestres.\nAra que la mort ha acompanyat Miralles fins la seu de la majoria, pertoca als vius dur-lo amb ells, fer-lo partícip del present. Els qui el conegueren ho faran amb la memòria. Els altres ho farem amb la petita força messiànica de què disposen els nostres ulls: llegint-lo. En el brevíssim i inestable instant en què passen els ulls sobre la línia escrita l'electritzen i l'encenen, i la paraula viu, i l'autor parla.\nVoldria saber i poder fer ara el que tantes vegades ha ensenyat Carles Miralles: que llegir és comparar lectures. Seguir, per exemple, l'enriquiment dels pròlegs i papers dispersos publicats plegats a Milà amb el títol 'Come leggere Omero' (1992), finalment transformats i presentats en la seva versió de Barcelona, 'Homer' (2005). Però només tenc damunt la taula l'edició italiana. L’he oberta.\nCada època crea, inventa la seva Roma i la seva Atenes, va deixar escrit un historiador. Efectivament, no hi ha millor instrument per comprendre una època que el d’entendre com descriu els clàssics. A l’Europa ocupada pel nazisme, la jueva Rachel Bespaloff va veure en Homer la imatge angoixant de la força com a vincle entre els humans ('De l’Iliade', 1943). Per Miralles, Homer és l’ocasió d’identificar una crisi (la que veu el pas de l’hegemonia del casal, la oikos, a l’hegemonia de la polis) i l’ocasió de desteixir i reteixir el material que aglomera una societat: el mite i la paraula.\nL’aede i el saig, diu Miralles al pròleg del llibre, són els portadors de la paraula socialitzadora: l’aede, portador de la paraula del passat comú, del mite reconegut que ens constitueix com a grup, però l’aede lligat també a l’endeví, per saber improvisar segons l’auditori i les circumstàncies; i el saig, portador de la paraula del present, que fa llei. Ambdós transmissors d’ideologia.\nQui és ‘Homer’?\nÉs, diu Miralles, l’avantpassat comú que s’atribuí un clan familiar d’aedes, sortits de l’illa de Chios, en el món iònic, que, a través de generacions, va anar difonent per tot Grècia un grup de poemes de producció pròpia. Un dels aedes, Cinetó, per exemple, els dugué fins a Sicília, a l’altre extrem del món hel·lènic.\nAquest clan de poetes, professionals de la memòria (les Muses, deesses de la poesia, ja eren, per Hesíode, filles de Mnemosine, és a dir de la Memòria), va atribuir al suposat avantpassat comú l’autoria del seu tresor específic, fent-lo “model mític de l’home mestre de la paraula poètica, més atent al seu món interior que al real –ja que era cec–, i com ells difusor de la paraula poètica per tot l’àmbit geogràfic de Grècia; i a tal model l’anomenaren Homer, ja que ells eren el clan dels homèrides”.\nI tot seguit comença Carles Miralles a descriure, també a nosaltres, la inabastable clarividència humanitzada d’Hèctor i l’inabastable somriure sarcàstic d’Odisseu.


la veïna del pis de sota: El Destí.\nPublicat per rosa a les 19:30\nMolt místic tot plegat, però jo no m'ho acabo d'empassar. Crec que acceptar que hi ha un destí implica acceptar altres coses per les quals no hi vull passar fins que algú no sigui capaç de demostrar-m'ho.\n17 de febrer de 2008 a les 20:04\ncatxis... així ... ara ja sé de què em sonava el culet!!!!\npetons i llepades predestinades!\nPotser la barreja de destí i arzar. Sempre penso que les coses succeeixen per un seguit encadenat de causes i no una.\n17 de febrer de 2008 a les 21:34\nein ??? ... bon dia ... salut\n18 de febrer de 2008 a les 7:31\nestic absolutament d'acord amb tot el que has escrit. Els meus autobusos potser són uns altres però sí, és així com ho expliques.\n18 de febrer de 2008 a les 7:47\nJo crec i no crec .\nSi perquè espero que tot el que ens ocorre tingui una raó de ser així....\nNo perquè significa que tot el que faig segueix una línia no marcada per mi....\n18 de febrer de 2008 a les 13:08\nel desti es alla on et porten, inclós hi ha una estació, estació destí en diuen\n18 de febrer de 2008 a les 13:56\nNo puc creure en el destí perquè no vull pensar que ha estat tan cruel amb mi. És una necessitat de no creure-hi, res més. Petons\n18 de febrer de 2008 a les 14:32\nCasualitats de la vida... en el fons avui parlem del mateix!\nJo sí crec en el destí!\n18 de febrer de 2008 a les 15:17\nOsti, gent, magre ho veig...aquests miserables que no tenen res, han nascut predestinats?\nPot ser que tot sigui tan cruel?\nTot el que en pase a la vida es pot explicar per las casualitats.\nDoncs jo no ho crec en les casualitat, ja veus què et dic...\n19 de febrer de 2008 a les 18:13\nEs una bona reflexió, normalment una casualitat gairebé sempre està lligada a una causualitat, així que potser si que el destí hi té alguna cosa a veure.\nPer cert, per casualitat he arribat al teu blog, i per la foto del teu perfil m' hi he quedat. destí, casualitat o marketing ? petons\n19 de febrer de 2008 a les 19:55\nDoncs mira, en això no coincidim. Jo no crec que el nostre destí estigui marcat, i sí que crec en les casualitats, que només són això, casualitats immenses, com el simple fet que jo ara estigui escivint aquest comentari en aquest blog. Per a que aiò estigui passant s'han hagut de produir amb anterioritat milions de circimstàncies, totes casuals. I si no s'haguessin produït, doncs ara estaria passant una altra cosa, que fóra tan casual també.\nGaudim doncs de la sort que estem tenint de viure.\n19 de febrer de 2008 a les 20:34\nLa casualidad no existe, es que simplemente estas en un determinado lugar en un momento concreto y te pongas como te pongas no es de otra manera.\nYo reconozco a Rajoy y a la Conferencia Episcopal, no me digas que tambien los soporte en otros tiempos que me deprimo.\n20 de febrer de 2008 a les 13:46


Les dretes guanyen a Andalusia - Empordà\nLes dretes guanyen a Andalusia\nLa irrupció de VOX, que obtindria 12 escons, marca la nit electoral\nEP/Redacció 02.12.2018 | 22:22\nLes dretes guanyen a Andalusia EP\nAmb la dada oficial de l'escrutini al 93,43%, el PSOE guanya les eleccions autonòmiques a Andalusia i aconsegueix 33 escons, amb un 28,70% dels vots. Aquesta xifra suposa 14 escons menys que els 47 parlamentaris obtinguts en els comicis de 2015.\nPer la seva banda, el PP aconsegueix 26 diputats -7 menys que els 33 obtinguts en les passades eleccions autonòmiques- i el 20,45% de vots.\nCiutadans (Cs) aconsegueix els 21 escons al Parlament andalús -12 més que els nou assolits el març de 2015- amb un suport del 17,94% dels sufragis.\nAdelante Andalucía obté 17 escons amb un suport del 16,22% enfront dels 20 parlamentaris que van sumar fa prop de quatre anys Podem i IULV-CA, que ara concorren en aquesta coalició.\nPer la seva banda, VOX protagonitza la gran sorpresa en irrompre al Parlament andalús amb 12 escons després d'aconseguir el 10,77% dels vots, respectivament. La majoria absoluta al Parlament andalús se situa en 55 escons.\nAmb aquests resultats, el PSOE guanya però pot perdre Andalusia. La pujada de VOX podria permetre a la dreta fer-se amb el govern de la comunitat autònoma.\nLa participació en les urnes ha aconseguit el 58,23%, la qual cosa situa l'abstenció en el 41,77%.


Descobert un Mausoleu a la Vila romana del Casalot d’Espuny (Vilafranca del Penedès) – Tribuna d'Arqueologia\nAssentaments rurals i vil·les / Llocs de culte / Món econòmic / Món funerari / Notícies / Roma i Antiguitat Tardana\nDescobert un Mausoleu a la Vila romana del Casalot d’Espuny (Vilafranca del Penedès)\n20 Setembre 2012 25 Octubre 2016 xarxesLeave a comment\nVista general del marge amb els carreus del mausoleu romà reaprofitats. Fotografia: Magí Miret\nEl passat mes de juny, el Servei d’Arqueologia i Paleontologia de la Generalitat de Catalunya va dur a terme una intervenció arqueològica d’urgència a la Vil·la romana del Casalot d’Espuny amb l’objectiu de determinar l’origen de diversos blocs de pedra desplaçats que haurien format part d’un antic mausoleu ubicat a l’entrada de la Vila romana del Casalot.\nLa zona del Penedès va ser intensament poblada durant l’època romana, tal i com testimonien les nombroses restes d’establiments romans o villae conegudes fins al moment. Un d’aquests establiments és la sumptuosa Vil·la romana del Casalot d’Espuny, situada al nord de Vilafranca del Penedès i que va ser descoberta a la dècada dels anys cinquanta per membres de la Secció d’Arqueologia del Museu de Vilafranca. Els diversos sondejos que van realitzar van permetre localitzar restes de murs i sitges, així com la recuperació de diversos materials arqueològics, com un fust de columna, pintures murals, tessel·les soltes de mosaic, vaixella de taula o grans gerres d’emmagatzematge. La cronologia dels materials documentats mostra una ocupació ininterrompuda des del segle I aC fins al segle V dC.\nL’any 1997, l’esplanació d’un camp per a replantar una vinya va provocar la destrucció parcial d’algunes restes constructives de la vil·la i diverses sepultures, motiu pel qual, l’any següent es va realitzar una intervenció d’urgència per a documentar les restes afectades i delimitar l’extensió del jaciment. Durant les tasques d’excavació, es van localitzar diverses estructures de la vil·la, com un paviment d’hipocaust corresponent als banys termals de l’àrea residencial de la vila. Aquests treballs van permetre constatar la importància i el relatiu bon estat de conservació del jaciment.\nFinalment, l’any 2011 la crema de rostolls del marge d’una vinya situada prop de la zona de necròpolis ja coneguda del Casalot d’Espuny va posar al descobert diversos blocs juxtaposats de pedra calcarenita local ben escairats i disposats al llarg de 9 metres, alguns dels quals estaven decorats. Aquest fet va portar a plantejar-se que es pogués tractar de blocs que haguessin format part d’un monument funerari monumental. Per tal de conèixer les característiques d’aquestes restes i poder protegir-les el Servei d’Arqueologia i Paleontologia de la Generalitat de Catalunya va dur a terme el passat mes de juny la citada intervenció d’urgència, que va ser encarregada a l’empresa Àtics i va comptar amb la col·laboració del propietari dels terrenys, el senyor Jaume Gallego Rovira.\nLa intervenció va permetre comprovar que els blocs no es trobaven in situ sinó que van ser extrets d’algun punt de l’entorn durant la realització dels treballs agrícoles fa més d’un segle, moment en que van ser reaprofitats per bastir una part del marge de separació de dos camps (feixa). Les dimensions, els acabats de les superfícies i la presència d’elements decoratius en aquests blocs fan pensar que en algun indret molt proper hauria existit un mausoleu monumental, datat en època alt-imperial situat, molt probablement, prop d’algun camí d’accés a la Vil·la del Casalot d’Espuny on pugés ser fàcilment contemplat pels vianants. Sembla ser que el Mausoleu de la Vil·la del Casalot d’Espuny podria ser similar al conegut com a Torre d’Hèrcules o de Sant Josep situat a Vila Joiosa, a la Marina Baixa (Alacant) i que data de mitjans del selge II dC.\n| Vegeu imatge del Mausoleu de la Torre d’Hèrcules |\nIII Col·loqui Internacional “Pierres levées et statues-menhirs au Néolithique” a Saint-Pons de Thomières


TRIBUNA BERGUEDANA: ESPURNES DE DIETARI, 8\nDia 21 de desembre de 2011\nAvui, quan he sortit a comprar, he trobat un grup d’alumnes d’ESO que feien unes enquestes. Ja els havia vist abans, que envestien a la gent pel carrer per etzibar-los-hi tota una sèrie de preguntes que duien en una llista.\nEstava convençuda que devia ser una enquesta sobre alguna cosa, com per exemple: Quins productes compres? Quins canals de televisió sols veure? Quines pel·lícules t’agraden? O jo què sé... alguna cosa sobre els costums de Nadal. Però no! Ben mirat demanaven sobre la “felicitat”.\nAl llistat hi havia frases escrites per personatges famosos. Com per exemple:\n“La felicitat consisteix a conformar-se amb la sort i a voler ser només el que s’és”\n“Ser feliç no és fer el que ens agrada, sinó que ens agradi allò que fem”\n“La felicitat és amor, no cap altra cosa. Qui no sap estimar, no és feliç”\n“L’amor és la clau mestra que obre les portes de la felicitat”\nTe les llegien i et demanaven: Què en penses? Quina t’agrada més? Amb quin autor et sents més identificada?\nDesprés seguien preguntant:\n-Creus que els diners fan la felicitat?\n-Per tu, en què consisteix la felicitat?\nUn cop analitzades aquestes frases, de pressa i corrent, ja que aquella estona al carrer no donava per més; a mi m’han semblat molt correctes. Totes, a la seva manera, tenien raó. El que passa és que no sempre ens conformem, no sempre podem fer el que ens agrada i no sempre som capaços d’estimar tant! A vegades, no sé com, perdem la “clau mestra” i és difícil de tornar-la a trobar!\nQuant a les últimes qüestions. Penso que: “No es más rico quien más tiene sino quien menos necesita”. Aquesta és una frase publicitària que s’ha fet molt famosa perquè una multinacional sueca l’ha utilitzat pel seu màrqueting. De fet no se l’han inventat ells, la va escriure un Buda de l’antiga Índia, anomenat Siddharta Gautama, i trobo que és molt encertada. Per tant, jo estic segura que amb diners, o sense, es pot ser feliç o molt infeliç!\nSempre n’havia sentit a dir una als meus pares, que m’agradava molt:\n“El poc abasta i el molt es gasta”\nLa gent gran, deu ser per l’experiència, sempre tenen raó!\nDe totes maneres, la resposta a l’última pregunta l’he definit així:\n“La felicitat no existeix. És una il·lusió”.\nPublicat per Roser Vila Pujol a 11:08\nm tafalla rigol 20 de gener de 2012 a les 12:29\nVaja! per fí he trobat algú que pensa que la felicitat no existeix. Ja estaba cansada de sentir bajanades.\nJo no diré mai en públic que la felicitat no existeix, massa feina a donar explicacions i soc molt gandula pel que fa a malbaratar paraules.\nSi he de dir el que penso, el que penso íntimament i no diré mai és que hi ha diferents graus de satisfacció. Podriem dir que si la satisfacció és absoluta vol dir que som feliços?. És possible que es pugui estar plenament satisfet en algún estadi de la nostra vida, però, no crec que sigui una situació permanent.\nSi m'he de quedar amb alguna frase, la meva preferida és la que diu: No és més feliç qui té mes, ho és qui menys necessita.\ncecilia Godfrey 17 d’agost de 2017 a les 5:37\nNecessites 100% de préstec? Puc atendre les seves necessitats financeres amb menys problemes de rendibilitat, per això li financem només un 2%. Sigui quina sigui la vostra situació, autònoms, jubilats, tinguem una qualificació de crèdit a favor, podem ajudar-nos. Flexiblerepagament més d'1 a 30 anys. Contacta amb nosaltres a: ceciliagodfreyloanfirm@gmail.com\nEstà buscant préstecs a llarg o curt termini\n1 Nom complet: ............................\n2 Direcció de contacte: .......................\n3. País: ...\n5. Import del préstec necessari: ....................\n6. Préstecs de durada: ...\n7. Número de telèfon directe: ...


Població i territori de la província de Lleida - Diputació de Lleida\nSou a: Inici > Diputació i territori > Població i Territori - Consell Comarcal del Pla d'Urgell\nLlista de municipis →\nFrancesc Fabregat (CiU)\nLleidatur - El Pla d'Urgell\nEnciclopèdia Catalana - Pla d'Urgell\nEl Pla d'Urgell en fotos\nCasa Niubó de Mollerussa\nLa Casa Niubó és un dels edificis més destacats de la ciutat de Mollerussa. Es troba situada a la cantonada del carrer del Carme amb el carrer de Prat de la Riba. Va ser restaurada el 1990 i actualment és la seu del Consell Comarcal del Pla d'Urgell.\nEstany d'Ivars i de Vila-sana\nL'estany d'Ivars era l'embassament més gran que hi havia a la plana de l'Urgell. Abans de l'arribada del Canal d'Urgell l'estany sovint es quedava dessecat per l'evaporació i les filtracions que sofria. Aquesta dessecació natural, va propiciar la formació d'una capa de sal molt ben valorada, la qual sovint havia d'estar molt ben custodiada. Actualment, l'estany es troba en procés de recuperació.\nEsglésia de Golmés\nEl nucli antic de Golmés és centrat per l'església de Sant Salvador, notable edifici bastit a l'indret de l'antiga fortificació àrab, de façana neoclàssica, campanar de torre quadrada amb cos superior vuitavat, interior de tres naus amb belles columnes amb capitells jònics, espaiós cimbori i ben decorat. Tenia una bonica creu de terme del segle XVII, que fou enderrocada i substituïda per una de moderna, i també un grandiós retaule barroc, que fou destruït el 1936 i que ha estat substituït per un de modern (obra de Jaume Perelló).\nCasa del Canal de Mollerussa\nLa Casa del Canal és un gran edifici de pedra emplaçat a la riba esquerra del canal, a tocar de la carretera N-II. Aquest edifici conté actualment les oficines de la Comunitat General de Regants del Canal d'Urgell. A tocar de la Casa del Canal, es troba una torre d'estil modernista que actualment és la seu de l'Associació Acudam.\nEsglésia de Bellvís\nL'església parroquial de Bellvís és dedicada a la Mare de Déu de l'Assumpció. Fou construïda per l'arquitecte Joan Monné, entre el 1802 i el 1842, i és d'estil neoclàssic, amb tres naus i el portal adornat amb quatre columnes.\nEsglésia de Torregrossa\nL'església parroquial de Santa Maria de Torregrossa té una façana renaixentista austera, amb la portalada emmarcada per columnes adossades i un frontó triangular, i el gran campanar de torre és de mitjan segle XIX.\nPodeu canviar de comarca fent clic sobre el mapa sensible.


Pocs minuts després, al seu carruatge, el virtuós pianista es va adormir. Recorria un passadís amb moltes portes petites, quasi iguals. Semblaven fetes per a xiquets. En cadascuna posava un nom; Woody, Roc, Caterina, Trauern... Trauern? Què feia aquell nom tan especial per a ell en aquella porta?\nDe sobte, va sentir unes veus i va obrir els ulls. Es trobava a la seua cambra, amb el metge, el cotxer i la seua dona amb el seu fill en braços. Tots al seu voltant.\nEl senyor Health, el metge, li va explicar que per un instant li havien donat per mort. Havia tingut un encontre amb la mort?\nEls mesos van passar, però Jaume Bowrain no oblidava el somni.\nUna gèlida nit de febrer, el senyor Bowrain, es va despertar a la matinada, acabava de tindre el mateix somni. Es va alçar d’un bot, i es va dirigir al bressol on el seu fill dormia. Tot el veïnat es queixava que plorava molt, i les llàgrimes un cop havien anegat la casa. Quan va ficar les mans al bressol, submergit sota l'aigua salada, hi havia el seu fill Trauern.\nJoan Silvestre. IES LAURONA.\nPublicat per Joana Espinosa Montaner a 0:41


Els ciutadans que paguin l'IBI i l'IAE al llarg del mes de gener es beneficiaran d'un 5% de descompte\nLes ordenances fiscals per al 2013 volen facilitar la implantació d'activitat econòmica a la ciutat\nLes ordenances fiscals per aquest 2013 contemplen una ampliació dels beneficis fiscals, com la bonificació del 50% de l'impost sobre vehicles als aturats de llarga durada\nEls ciutadans que es vulguin estalviar un 5% a l'hora de fer efectiu el pagament de dos dels impostos més quantiosos a l'Ajuntament de Vilanova i la Geltrú, l'Impost Sobre Béns Immobles i l'Impost Sobre Activitats Econòmiques, poden fer el pagament de tot l'any de manera anticipada fins al 31 de gener.\nEls contribuents que es vulguin acollir a aquesta modalitat de pagament hauran de tramitar la seva sol·licitud al departament de Recaptació de l'Ajuntament de Vilanova i la Geltrú abans dels dia 25 de gener, i realitzar l'ingrés de la quota o les quotes bonificades abans del dia 31 de gener.\nEl regidor d'Hisenda, Recursos Humans i Organització Interna de l'Ajuntament, Miquel Àngel Gargallo, ha explicat aquest matí en roda de premsa que "es vol facilitar l'obertura d'activitats econòmiques a la ciutat, per això aquest 2013 es modifiquen les ordenances i s'ofereix vacances fiscals, bonificació de la llicència d'activitats i la taxa d'escombraries industrials als emprenedors i aturats."\nCal destacar també els canvis en la Taxa d'escombraries, que contemplen una nova regulació de les activitats desenvolupades a la via pública per garantir la utilització sostenible de l'espai públic.\nLa intenció, segons l'Alcaldessa de VNG Neus Lloveras, és que "les persones amb dificultats per fer front als pagaments es puguin acollir a aquestes facilitats, i les que puguin fer els pagaments de cop també es veuran beneficiades".\nIncrement de les tarifes\nEls percentatges d'increment de les tarifes segons les ordenances fiscals d'aquest 2013 són els següents:\nEn el cas de l'IBI, quan el valor cadastral és inferior a 200 mil euros, el preu s'incrementa un 1,5%. Entre 200 mil i 300 mil, l'augment és del 2%, i per valors cadastrals superiors a 300 mil euros, l'IBI s'apuja un 3%.\nPel que fa la taxa escombraries, augmenta un 3,5%. La taxa del clavegueram puja un 2%, i la resta de tributs i preus públics s'incrementen un 1,5%.


Crida a la mobilització a l'inici del curs 2016-17. Construïm la lluita per revertir les retallades - CGTCatalunya.cat\ndijous 1 de setembre de 2016 / Comunicats / Visites: 391\nDes de CGT creiem que per poder aconseguir les reivindicacions que es plantegen al comunicat, haurem de decidir la continuïtat d’aquestes mobilitzacions entre totes i tots, i hauran de ser progressives i prou contundents. En aquest sentit, creiem que per poder veritablement revertir les retallades, aquestes mobilitzacions hauran de derivar cap a la construcció, de la forma més àmplia possible, de la vaga que entre totes i tots decidim.\nCONSTRUÏM LA LLUITA PER REVERTIR LES RETALLADES!!\nI SI CAL... CONSTRUÏM LA VAGA!!\nCRIDA A LA MOBILITZACIÓ A L’INICI DEL CURS 2016-17\nEls sindicats de l’ensenyament públic volem cridar a la mobilització a tot el personal dels centres educatius públics de Catalunya per manifestar el nostre rebuig unitari a l’acció de govern de l’actual conselleria d’educació perquè:\nPer tot això proposem iniciar un procés de mobilitzacions contundents des d’ara mateix. Us adjuntem un calendari d’accions, mobilitzacions, assemblees i claustres a partir del dia 1 de setembre i us demanem que el pengeu a un lloc visible dels vostres centres i que en feu difusió. L’objectiu de la proposta és que el curs no comenci amb normalitat i poder treballar per mobilitzacions majoritàries, inclosa la vaga, amb capacitat per poder revertir el desmantellament de l’escola pública.\nDel 1 al 7 accions per exigir substitucions des del primer dia.\nDel 1 al 15 assemblees de treballadores (per centres i zones)\nEl 12 de setembre comencem el curs lluitant: pancartes, concentracions, cassolades, samarretes grogues,...\nEl 20 de setembre concentracions. A Barcelona 18h plaça Sant Jaume.\nUSTEC·STEs (IAC), CCOO, CGT, UGT, ASPEPC-SPS


Shangri-La Timeless Inn Deqen Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNo.38 North Gate Street Cuolang, Dukezong Old Town, Shangri-La, Deqen, Xina, 674499 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Shangri-La Timeless Inn?\nMés informació sobre Shangri-La Timeless Inn\nAl visitar Deqen, vosté es sentirà com a casa a Shangri-La Timeless Inn, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Tota l'emoció del centre de la ciutat és només a 1 km. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Deqen. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcacotxes.\nL'hotel compta amb 6 precioses habitacions, i totes inclouen televisió de pantalla plana, accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, calefacció. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Shangri-La Timeless Inn.\nTots els tipus de viatgers (7)Parelles (2)Viatgers en solitari (4)Famílies amb infants petits (1)


Història de la medicina a Barcelona (inclou visita a la Reial Acadèmia de Medicina)\nHigiene, epidèmies i hospitals a la Barcelona antiga (amb visita a la Reial Acadèmia de Medicina)\nEt proposem un itinerari per conèixer les epidèmies més importants que ha patit la ciutat des de 1300, tals com la pesta negra, el tifus, la febre groga o el còlera. Què les va provocar i d’on van venir? Quina part de la població s'hi va veure afectada? Parlarem també dels hàbits d’higiene a la Barcelona antiga, la manca d’aigua i de quina manera utilitzaven la que hi havia. Comentarem també l'arribada dels primers hospitals a la ciutat, per tractar de salvar aquells malalts. Finalitzarem el recorregut amb una visita guiada a la Reial Acadèmia de Medicina, on els primer cirurgians de Barcelona van aprendre l’ofici amb la dissecció de cossos.\nPUNT DE TROBADA: a l'hora convinguda a la Plaça Sant Just i Pastor. Final de la ruta al Raval. Durada aprox. 3h. Per realitzar la visita a l'Acadèmia de Medicina caldrà abonar el dia de la visita 6 eur de suplement. Caldrà portar justificant de pagament (serveix fotografia al mòbil). Mireu de ser puntuals, no podem assegurar que a l'hora de la sortida es puguin atendre trucades o missatges.\nNens per sota 16 anys paguen la meitat (caldrà abonar-ho el dia de la sortida). Nens per sota de 10 anys gratis. Aviseu-nos si us plau de la seva assistència per avançat.\nPer anul.lacions o canvis de reserves caldrà avisar amb una antel.lació mínima de 7 dies. L'import abonat es podrà fer servir per alguna altre sortida. De no presentar-se el dia de la reserva l’import total es perdrà.