Memòria d'activitats 2009 Associació Hàbitats by Associació Hàbitats - Issuu\n© Memòria Anual 2009 ASSOCIACIÓ HÀBITATS c/ Guadiana, 30 baixos 08014 Barcelona. 93 421 32 16 info@projecterius.org www.projecterius.cat\nQuè fem 8\nELS NOSTRES PROJECTES Projecte Rius Adopcions Fem Dissabte! Altres activitats\nTEIXINT LA XARXA Xarxa Projecte Rius Presència internacional Sinergies\nPRESÈNCIA DE L’ENTIDAD Associació Hàbitats en línia Presència als mitjans de comunicació\nPROPOSTES PER 2010 Planta’t! Camps de treball ambiental Pla de participació\nMEMÒRIA ECONÒMICA Com distribuïm els nostres recursos Com obtenim els nostres ingressos\nL'any 2009 s'ha tancat amb una excel·lent notícia per a la nostra entitat, en ser guardonada amb el XVII Premi de Voluntariat de la Secretaria d'Acció Ciutadana de la Generalitat de Catalunya, en l'àmbit de projecte nacional . Aquest guardó, a més de ser un reconeixement a la tasca realitzada al llarg de la nostra trajectòria, suposa una important injecció d'energia per seguir apostant pel model de participació ciutadana i conservació dels espais fluvials que, des de fa més d'una dècada impulsa l'Associació Hàbitats. Tot i que vaig ser jo qui va recollir el premi, tingueu per segur que la feina feta fins ara, sobretot pel que fa als èxits, és fruit del treball dels voluntaris i voluntàries que, d'una o altra manera, participeu en els projectes que l'entitat ha vehiculat al llarg d'aquests anys. Per això, aquest premi a la trajectòria és el vostre premi. En aquest sentit, iniciarem el 2010 amb un pla de participació per a la dinamització i implicació del voluntariat de l'Associació Hàbitats. Gràcies a l'ajuda del Departament de Relacions Institucionals i Participació, al llarg del 2010 la recerca d'espais per a la reflexió sobre l'entitat serà un dels eixos de l'activitat de la nostra associació. Aprofitarem cada punt de trobada per rebre i analitzar les inquietuds que els voluntaris i voluntàries teniu sobre l'Associació Hàbitats. Estem convençuts que podem arribar a ser una entitat de referència en gestió i treball amb voluntariat ambiental, enfocant els nostres esforços a la millora dels ecosistemes naturals. Podem avançar més, però sempre comptant amb la vostra implicació. El 2010 serà l'any de la Biodiversitat i estem convençuts que la millor manera de continuar treballant des de la participació, l'educació i la implicació ha de ser a partir dels projectes que duem a terme des de l'Associació Hàbitats. Val la pena implicar-se per a conservar la riquesa de les formes vives que tenim a la natura, preservar el tresor de la biodiversitat. El tresor de l'Associació Hàbitats sou els voluntaris i voluntàries, ànima i vida d'aquest projecte que no s'atura i que sempre vol anar més enllà. Ens acompanyeu en aquest viatge?\nL'Associació Hàbitats és una entitat creada el 1997 amb l'objectiu de fomentar l'apropament de la ciutadania a l'entorn natural, emprant eines com l'educació ambiental, el voluntariat ambiental i la participació ciutadana.\nTreballar per la protecció i millora de la qualitat del nostre entorn natural i cultural a través de projectes demostratius, implicant a les organitzacions vinculades directament en la conservació del Patrimoni Natural i Cultural, a les institucions públiques i privades, als voluntaris i a la societat en general.\nLa Junta Directiva és l'òrgan que s'encarrega de gestionar, dinamitzar i representar a l'organització, així com de garantir que totes les actuacions que es desenvolupen es realitzen de manera coherent amb la missió i principis amb els que es va constituir l'Entitat. Els càrrecs representats a la Junta Directiva de l'Associació Hàbitats són els següents: -\nConscienciar la societat a través de l'educació ambiental de la importància d'adoptar unes actituds encaminades a millorar la qualitat dels hàbitats, mitjançant l'educació i la participació ciutadana.\nDavid Tapias Baqué, presidente Maria José Pérez Crespo, secretaria Sílvia Gili Olmeda, tresorera\nApropar a la ciutadania a través de l'educació ambiental en l'entorn natural, desenvolupant actuacions i projectes participatius per a la conservació d'espais d'interès natural i cultural, així com de la fauna i flora.\nEn ser associació, comptem amb una Assemblea que s'organitza amb periodicitat anual. Els socis i sòcies de l'entitat poden assistir, amb veu i vot, a aquesta assemblea, podent presentar candidatura als càrrecs de la Junta Directiva i ajudant a establir les bases i línies de treball de l'entitat.\nEstimular i potenciar el voluntariat ambiental en les tasques de conservació i protecció de l'entorn natural i cultural. Integrar i coordinar la societat en les tasques de conservació, protecció i millora de l'entorn natural potenciant el treball en xarxa.\nQuants som? 160 socis i sòcies 5 professionals a l’equip tècnic Més de 1.000 voluntaris i voluntàries!!\nELS SOCIS I ELS VOLUNTARIS SÓN L'ÀNIMA DE L'ENTITAT, ELS QUE GUIEN LES NOSTRES ACCIONS I ENS AJUDEN A MILLORAR\nELS NOSTRES PROJECTES Distribució territorial dels grups L'àmbit d'actuació del Projecte Rius són els ecosistemes aquàtics, sent un projecte que cerca la complicitat de la societat en la conservació i millora d'aquests espais a través del voluntariat ambiental.\nEl Projecte Rius és una iniciativa de l'Associació Hàbitats que té per objectiu principal estimular la participació activa de la societat en la conservació i millora de l'entorn fluvial. El projecte fomenta l'apropament de les persones al riu i permet conèixer com són i com funcionen els ecosistemes aquàtics, els organismes que hi viuen, la seva importància ambiental i social, així com els problemes que pateixen i què podem fer per a millorar-los.\nEstructura de funcionament El projecte s'articula en dos nivells diferents de compromís: - La inspecció de rius - L’ adopció de rius Tot seguit, es mostra de manera esquemàtica l'estructura de funcionament del Projecte Rius d'acord amb les fases abans esmentades: Difusió Primer contacte amb els grups Firma del compromís de mínims Elecció d’un tram de riu Entrega de materials\nTreball de camp (1 o 2 cops l’any) Entrega de dades\nCentralització de dades Informe anual\nIniciatives dels grups\nL'activitat principal dels grups de voluntaris que formen part de Projecte Rius és la inspecció d'un tram de riu per valorar el seu estat de salut.\nXifres del projecte 12 anys de trajectòria\nMitjançant la inspecció s'analitzen factors físics, químics i biològics del riu. A partir de la presència o absència de macroinvertebrats es determina\nmés de 4.000 persones conscienciades 262 punts d’inspecció 9\nl'índex de qualitat de l'aigua i a partir de l'estructura, connectivitat i continuïtat del bosc de ribera es determina l'índex de qualitat del bosc de ribera. El Projecte Rius proporciona als seus voluntaris els materials necessaris per a l'anàlisi, a més de donar suport tècnic permanent i realitzar diverses activitats formatives al llarg de les campanyes d'inspecció. Els diferents grups de voluntaris fan arribar les dades recollides a la seu de L'Associació a través del formulari en línia. Seguidament, la informació és processada informàticament per tal de sistematitzar-la i integrar-la per apartats a les bases de dades que serviran per a elaborar l'Informe Anual sobre l'Estat de Salut de Rius\nAquest informe recull les observacions dels voluntaris i formula conclusions sobre l'estat, alteracions i evolució temporal dels diferents rius. L'informe es presenta als mitjans de comunicació, administracions, grups de voluntaris i altres grups d'interès a finals d'any. El document també es fa arribar a tots els grups, a les entitats col·laboradores, als mitjans de comunicació i a tothom qui ho demana, així com també està disponible a la pàgina web de l'Entitat.\nProjecte Rius utilitza una metodologia de validesa científica però plenament accessible a qualsevol persona o col·lectiu, tingui o no coneixements previs sobre els rius\nADOPCIONS Quan detectem la inquietud d'un grup que realitza inspeccions per fer alguna cosa més per l'ecosistema que analitza, el Projecte Rius ofereix la possibilitat que el grup passi a l'etapa d'adopció d'un tram de riu. Així, els voluntaris que decideixen comprometre's més activament amb el tram de riu escollit poden iniciar un projecte de custòdia del territori per conservar i millorar de forma més exhaustiva i decidida el riu i el seu entorn, tot desenvolupant-hi diverses actuacions.\nmesura del possible, els processos d'adopció compten amb la col·laboració i complicitat del consistori local i, quan cal, l'Associació Hàbitats fa de mitjancera en la signatura de convenis de custòdia amb els propietaris dels terrenys adjacents a les zones d'actuació. L'Associació Hàbitats es compromet a realitzar el seguiment de l'adopció en forma d'assessorament tècnic i administratiu complet, ja sigui per resoldre dubtes, tramitar permisos, fer d'enllaç amb les administracions i, en definitiva, col·laborar amb el grup de voluntaris tant com sigui possible per tal d'aconseguir els objectius de "la seva" adopció de rius\nEls projectes d'adopció de rius contemplen iniciatives de millora i conservació de rius i entorns fluvials per a l'ús i gaudi de la població de diversos municipis. Algunes de les activitats més comunes són: la recuperació de la vegetació de ribera per a la millora de l'hàbitat fluvial, el foment de la vegetació autòctona per a la recuperació d'espècies nidificants, la col·locació de caixes niu per a l'estudi de les poblacions d'espècies de ribera, la creació d'itineraris senyalitzats seguint el curs d’un riu o riera, les neteges periòdiques dels marges de riu, campanyes de control d'espècies exòtiques, etc.\nDurant 2009 s'han dut a terme adopcions a:\nLes activitats s'enfoquen sempre des del prisma del voluntariat ambiental i l'educació en el lleure. En la\nLes adopcions de Bigues i Riells han estat subvencionades per la Fundación Biodiversidad.\n- BIGUES I RIELLS - AIGUAFREDA - ABRERA - AMER - DOSRIUS - RIERA DE VALLVIDRERA\nELS PROJECTES I ACTIVITATS S’ENFOQUEN SEMPRE DES DEL PRISMA DEL VOLUNTARIAT AMBIENTAL I LA PARTICIPACIÓ CIUTADANA\nFEM DISSABTE! JORNADA DE NETEJA DE RIUS La jornada de neteja de rius, anomenada Fem Dissabte!, és una activitat de conscienciació ambiental al voltant de l'estat de conservació dels rius i els entorns fluvials, i que vol donar a conèixer la situació en què es troben aquests ecosistemes a Catalunya i proposar accions de millora. El Fem Dissabte! es realitza de manera simultània i coordinada a diferents rius i rieres de Catalunya i consisteix en retirar les escombraries i residus que s'acumulen a les riberes i zones pròximes als rius. En aquest sentit, la jornada té un marcat caire participatiu, lúdic i, sobretot, educatiu, donat que fomenta la conscienciació ciutadana respecta a la necessitat de conservar els entorns fluvials.\nÉs una activitat festiva i reivindicativa, amb un alt impacte als mitjans de comunicació, que permet augmentar la seva repercusió i incentivar l’acció directa L'any 2009 l'activitat es va dur a terme el dia 28 de març a 28 municipis catalans distribuïts al llarg de les conques hidrogràfiques del territori. Es calcula que hi varen participar vora 450 persones. La jornada va comptar amb el suport de l'Agència Catalana de l'Aigua, les empreses gràfiques Cros9 i El Tinter, els diari El Pun i Avuit i els ajuntaments dels 28 municipis participants.\nALTRES ACTIVITATS Cicle de conferències. Durant 2009 s'ha realitzat un cicle de xerrades sota el títol “L'aigua al món”.\nActivitats de formació i educació ambiental. Tallers específics per a escolars per descobrir la biodiversitat, el valor de l'aigua i dels rius a través de contes i activitats adaptades a diferents edats.\nCelebració de la Trobada de Voluntaris. És un acte anual obert a tots els ciutadans per donar a conèixer la importància que tenen els rius en la nostra vida quotidiana. Es fa un reconeixement especial a l'esforç dels centenars de voluntaris de l'entitat, convidant-los a una celebració i acte d'homenatge a la tasca que realitzen en el camp de la custòdia del territori.\nSortides formatives i naturalistes adreçades a públic divers amb l'objectiu de descobrir el riu, la seva biodiversitat, les espècies animals i vegetals que hi habiten, les principals problemàtiques que pateixen, etc. Creació de Xarxes de Conca amb la finalitat de potenciar i estimular una xarxa de treball coordinat entre els diferents grups de voluntaris d'una mateixa conca hidrogràfica.\nPublicacions Espiadimonis. Es tracta d'una revista de producció pròpia i lliure subscripció en la que informem sobre diversos aspectes d'interès i novetats relacionats amb els rius i els espais fluvials, sobre les activitats previstes de Projecte Rius o d'altres relacionades amb els medi natural. A banda, de l'edició semestral en paper, també s'edita un butlletí digital de periodicitat quinzenal.\nConcurs de fotografia Esquitxos. L'any 2009 s'ha celebrat la tercera edició d'aquest concurs amb el motiu “Capturem el que el riu no vol”, a mode de denúncia de l'estat de degradació que pateixen alguns rius i rieres del nostre país.\nEl Projecte Rius neix a Catalunya, el 1997, de la mà d’Associació Hàbitats, però la presència del Projecte en diversos espais de reflexió i d'intervenció ha permès establir vincles amb moltes i diverses organitzacions i fundacions d'arreu del món.\nAmb ànim de sumar esforços i compartir èxits, l'Associació Hàbitats forma part de la Xarxa de Custòdia del Territori (XCT) i de la Xarxa de Voluntariat Ambiental de Catalunya (XVAC). Precisament, a finals de 2009 es va assumir la presidència d'aquesta última entitat.\nD'aquestes sinergies ha sorgit l'interès, per part de diversos grups, per establir acords que permetin adaptar el Projecte Rius en altres regions o països. Així, l'Associació Hàbitats dóna suport tècnic a totes aquelles entitats que volen adaptar la metodologia a la seva realitat.\nL'Entitat també es membre del Consell Català de Comunicació Científica (C4), de l'Agenda 21 Barcelona i de la Xarxa per una Nova Cultural de l'Aigua (XNCA).\nActualment, s'ha implantat el Projecte Rius a Galícia (de la mà de l'entitat ADEGA), la conca del Xúquer (Fundació Limne), Cantàbria (CIMA), Madrid (Territoris Vius), El Bierzo-Laciana (Ciutat), Portugal (ASPE), Mèxic (Gaia) i Bòsnia i Hercegovina (Lijepa NASA i WWF). Els membres de la xarxa ibèrica es reuneixen periòdicament per coordinar accions conjuntes i intercanviar experiències. Al desembre de 2009 es presenta la xarxa al públic a una roda de premsa conjunta a Tortosa i s'obre un espai web propi: www.proyectorios.org\nD’una altre banda, l'Associació manté i estableix noves sinergies amb altres entitats, com la Universitat de Barcelona (UB) o el Centre d'Estudis dels Ecosistemes Mediterranis (CERM).\nEl treball en xarxa facilita, potencia i millora l’intercanvi d'experiències i recursos, a més de refermar la posició de l'Associació Hàbitats al tercer sector ambiental\nXarxa Ibèrica del Projecte Rius\nPRESÈNCIA DE L’ENTITAT\nASSOCIACIÓ HÀBITATS EN LÍNIA\nL'Associació utilitza diverses plataformes en línia. Compta, amb un web informatiu sobre l'entitat (www.associaciohabitats.cat) i un web interactiu sobre el seu principal projecte (Projecte Rius).\nConscients del paper de l'Entitat com emissora de missatges relatius als espais fluvials, participació ciutadana i educació ambiental, emetem periòdicament notes i comunicats de premsa. Durant el 2009 l'entitat va recollir més de 100 aparicions en diaris, revistes, ràdios, televisió i diversos espais web. D'altra banda, l'Associació edita amb periodicitat semestral la revista Espiadimonis. Es tracta d'un butlletí de lliure subscripció a través del qual s'informa sobre elements relacionats amb els rius i els espais fluvials, sobre les activitats previstes de Projecte Rius o d'altres entitats que tinguin relació amb els espais naturals. A la primavera de 2009 es va editar i distribuir el volum número 18 a la tardor i el número 19 a la primavera. Tots dos exemplars consten de 24 pàgines, al llarg de les quals els voluntaris i simpatitzants poden trobar articles sobre l'entitat i sobre aspectes de les temàtiques que es tracten els projectes, a mode de complement formatiu. A més, es busca la complicitat dels lectors i s'anima als grups de voluntaris a participar i a dir la seva.\nL'espai web de Projecte Rius (www.projecterius.org) es va estrenar l'any 2001. Els seus continguts informen sobre que és el projecte, objectius, missió, les activitats que es duen a terme, i notícies d'interès. Mitjançant el web, les persones poden posar-se en contacte amb nosaltres i sobretot inscriure's a les activitats que programem.\nParal·lelament, l'Entitat també edita una versió reduïda de l'Espiadimonis, anomenada Espiadimonis digital. Aquest butlletí té periodicitat quinzenal i arriba als socis i persones vinculades a l'entitat a través de correu electrònic.\nEl web del Projecte Rius està concebut com una de les eines comunicatives més importants de l’entitat L'espai web és fonamental per als voluntaris del Projecte Rius, que poden accedir a l'apartat d'intranet gestionant els resultats de les inspeccions de riu que realitzen, gràcies al nou sistema de georeferenciació de trams de riu. La georeferenciació de dades fa que, un cop introduïdes les dades, els voluntaris les puguin veure en un mapa en línia que els permetrà efectuar un seguiment del rius que analitzen, alhora que poden consultar les dades dels voluntaris de tot Catalunya. Aquesta innovació facilita el flux de dades entre l'Entitat i el públic, alhora que fomenta el sentiment de pertinença a una xarxa d'inspectors territorials.\nPROPOSTES PER L’ANY 2010\nPLANTA’T! JORNADA PEL BOSC DE RIBERA En aquesta jornada es preveu que hi participin uns 10 municipis de manera simultània, la qual cosa pot suposar un conjunt de 300 persones.\nPer mitjà d’aquest tipus de jornades s'aconsegueix una forta repercussió mediàtica, fent possible que el missatge arribi a molta gent, incrementant la seva sensibilitat i compromís cap al medi ambient\nL'any 2010 l'Associació Hàbitats realitzarà una nova jornada de conscienciació ambiental que durà el nom de Planta't!\nAquest projecte, d'altra banda, uneix esforços de les administracions i la ciutadania en la millora dels ecosistemes aquàtics. Un dels punts clau que marca la Directiva Marc de l'Aigua és, precisament, la participació ciutadana en la consecució del bon estat ecològic. Recordem que aquesta directiva obliga els estats membres de la Unió Europea a aconseguir el bon estat ecològic de les seves aigües el 2015. Aquest projecte de plantacions compleix amb les directrius de la normativa, establint una millora de l'estructura del bosc de ribera i sent una activitat de difusió i educació ambiental.\nL'objectiu fonamental és implicar a la població en la conservació del medi natural, tot efectuant accions directes de millora del bosc de ribera. Per aquest motiu, la jornada comptarà amb l'extracció d'espècies vegetals invasores i, seguidament, es procedirà a la plantació d'espècies pròpies del bosc de ribera. La jornada tindrà un marcat caire participatiu, essent l'educació en el medi ambient un dels eixos principals de la programació.\nLA RECUPERACIÓ DEL BOSC DE RIBERA ÉS FONAMENTAL EN LA CONSERVACIÓ DELS ECOSISTEMES FLUVIALS\nEL CAMP DE TREBALL REFORÇARÀ EL PROJECTE D’ADOPCIÓ QUE ES DESENVOLUPA A BIGUES I RIELLS\nCAMPS DE TREBALL AMBIENTAL L'Associació Hàbitats, conscient de la necessitat de plantejar nous reptes i objectius als nostres voluntaris engega al 2010 camps de treball ambiental. Es preveu que aquestes jornades de treball tinguin una durada setmanal i s'hi duguin a terme accions directes i participatives de conservació i millora d'un espai fluvial, el riu Tenes, alhora que també s'impartiran sessions formatives de coneixement del bosc de ribera i les principals espècies que hi habiten. Entre les actuacions previstes s'inclouran censos de fauna i flora, construcció de caixes niu, recuperació de valors patrimonials, i neteja de camins i zones properes al riu. D'altra banda, s'aprofitaran els camps per a realitzar activitats de difusió i sensibilització, que hauran de servir per dignificar i posar en valor el patrimoni natural i cultural del terreny en custòdia que té l'entitat en el municipi de Bigues i Riells.\nPLA DE PARTICIPACIÓ L'Associació Hàbitats ha aprovat la realització d'un pla de participació conduït per un equip assessor extern. Els objectius principals del Pla són copsar les inquietuds i aportacions de la base social de l'entitat, per tal de fer que l'Associació Hàbitats esdevingui una entitat de referència en l'àmbit del voluntariat ambiental i la participació social i ciutadana.\nEl Pla es desenvoluparà en diferents fases, que inclouran: entrevistes en profunditat als membres antics i als actuals de la junta directiva i de l'equip tècnic, socis, voluntaris i col·laboradors; reunions territorials amb els grups de socis i voluntaris per generar espais de reflexió conjunts; i un formulari online que permeti que aquelles persones que no puguin participar a les activitats presencials puguin oferir les seves idees i opinions.\nEl Pla de Participació es desenvoluparà durant 2010 i, basant-se en les coclusions d’un diagnosis de participació realitzat al 2009, permetrà definir de manera conjunta amb totes les persones implicades, quines estratègies emprendre per seguir conjugant de manera efectiva la conservació del medi natural amb la vessant social que ens caracteritza.\nDesprés de tretze anys treballant per l'entorn natural i cultural és necessària una reflexió interna en companyia dels nostres socis i voluntaris\nLA PARTICIPACIÓ CIUTADANA ARTICULA EL TREBALL DE L’ ENTITAT, TANT ALS SEUS PROJECTES COM A NIVELL INTERN\nCOM DISTRIBUÏM ELS NOSTRES RECURSOS Despeses 2009 Estructura 48.146,58 € Inspeccions 24.590,44 € Trobada de voluntaris 9.876,75 € Fem Dissabte! 13.389,49 € Concurs de fotografia 2.669,56 € Cultura i difusió 37.200,43 € Adopcions 25.488,95 € Xarxa Projecte Rius 12.452,26 € -------------------------------------------------TOTAL DESPESES 173.814,46 €\nCultura i difusió\nCOM OBTENIM ELS NOSTRES INGRESSOS Ingressos 2009 Subvencions públiques 123.655,62 € Subvencions privades 83.582,33 € Donacions 1.900,00 € Prestació de serveis 17.064,15 € Quotes socis 5.942,00 € -------------------------------------------------TOTAL INGRESSOS 232.144,10 €\nEl treball de l’Associació Hàbitats no seria possible sense el compromís i la col·laboració dels milers de persones que integren els grups de voluntaris de l'entitat. El seu compromís amb el medi ambient en general, i amb els rius en particular, que els mou a investigar l'estat de salut del seu riu, a netejar i millorarlo, és el nostre motor. Sense aquesta energia, la nostra tasca no seria possible. A tots ells: moltes gràcies. També hem d'agrair a tots els nostres socis i sòcies el seu esforç i recolzament any rere any. Com associació, el nostre treball no té sentit sense la nostra base social. La seva confiança ens dóna forces per continuar treballant. De la mateixa manera, l'entitat agraeix encaridament la tasca d'organismes públics i privats que donen suport a l'estructura de l'Associació.\nSi vols col·laborar amb Associació Hàbitats i iniciar els teus passos en el terreny del voluntariat ambiental o establir un compromís ferm amb el medi ambient no ho dubtis: CONTACTA AMB NOSALTRES FES-TE’N VOLUNTARI\nParticipa com a voluntari en les activitats que et proposem, apropa't al teu entorn d'una altra manera, coneix i col·labora en el seu futur. Pots inspeccionar la qualitat dels rius o participar en alguna altra activitat de les que realitzem al llarg de l'any.\nFent-te soci d'Hàbitats contribuiràs a fer un món més sostenible, potenciant la valoració i reconeixement del nostre patrimoni natural com a pilar del desenvolupament humà. Decideix apostar per una associació compromesa i on els seus membres són el principal actiu. Com a sòcia o soci, rebràs informació de les activitats, butlletins i podràs participar en les assemblees anuals. A més, podràs aprofitar les ofertes exclusives que ofereixen les empreses que col·laboren amb l'Associació Hàbitats.\nCOM EMPRESA COL·LABORADORA\nSi ets una organització, contacta amb nosaltres, junts trobarem la millor manera de col·laborar. Podeu patrocinar activitats o bé desenvolupar un pla de voluntariat per a empresa, fomentant així la Responsabilitat Social Corporativa amb el Medi Ambient.\nMemòria d'activitats 2009 Associació Hàbitats\nMemòria d'activitat de l'any 2009 de l'Associació Hàbitats, entitat que treballa en els àmbits de l'Educació Ambiental, el Voluntariat Ambie...


La Xarxa contra l’Ordenança Incívica de Palma es constitueix amb més de 30 membres - MÉS per Mallorca\nLa Xarxa contra l’Ordenança Incívica de Palma es constitueix amb més de 30 membres\nAquest dimarts s’ha dut a terme la primera reunió per analitzar el balanç de la seva aplicació i organitzar les accions de denúncia\nJoan Forteza, president de la FAVV i portaveu de la Xarxa: “aquesta ordenança és ideològica, abusiva i recaptatòria”\nLa Xarxa contra l’Ordenança Incívica s’ha constituït arran de la mobilització ciutadana que s’oposa a aquesta norma per considerar-la un atac a les llibertats individuals i col•lectives. A dia d’avui ja hi ha més de 30 membres que en formen part, entre entitats i persones a títol personal, que volen organitzar-se per defensar els seus drets i llibertats a Ciutat. I ahir es varen reuní al Centre Flassaders per analitzar la seva aplicació i estudiar futures accions de denúncia.\nCal recordar que la Federació d’Associacions de Veïns Palma, en nom de totes aquestes entitats, va presentar aquest agost un contenciós administratiu davant el TSJIB en contra d’aquesta ordenança. Actualment, l’Ajuntament de Palma ja s’ha personat a la causa i ha d’entregar als jutjats tota la informació i estudis complementaris corresponents a la norma perquè el procés judicial pugui seguí endavant.\nLes principals motivacions per presentar aquest contenciós administratiu i la constitució d’aquesta Xarxa en contra de l’Ordenança Incívica es basen en què el text vulnera els drets fonamentals dels ciutadans. El president de la FAVP i portaveu de la Xarxa, Joan Fortesa, afirma que “el PP està duent a terme una retallada sense escrúpols dels drets ciutadans, i no ens quedem de braços plegats. Ho denunciem i ens organitzem per aconseguir l’anul•lació d’aquesta ordenança”.\nValoració de l’aplicació: fracàs absolut\nA la reunió que va tenir lloc ahir, els presents van analitzar i valorar el seguiment de l’aplicació de l’ordenança. “Per unanimitat, tots hem valorat com un fracàs absolut la seva aplicació, malgrat les informacions partidistes i contradictòries que dur a terme el Senyor Álvaro Gijón en les seves rodes de premsa; perquè l’Ordenança no funciona, i la seva aplicació, en el seu conjunt no està resolent els problemes que existeixen a la Platja de Palma ni al centre de la ciutat, ni a les barriades.\nJoan Fortesa alerta que a la Platja de Palma i a altres indrets de la Ciutat (Es Jonquet), hi segueix havent botellot, renou, fems, etcètera, perquè “el problema és el model turístic al qual els hotelers i el PP es neguen a renunciar”. Així mateix, a la resta de ciutat on ja s’ha començat a aplicar, les conseqüències són nefastes: multes, materials requisats als artesans i venedors ambulants i artistes de carrer. És a dir, que el PP es nega a regular una activitat de subsistència per a moltes persones, i a més els multa i requisa el material.\n“Darrera aquesta ordenança hi ha un atac a la democràcia i en conseqüència les llibertats més fonamentals dels ciutadans, i un model de ciutat que criminalitza la pobresa i prohibeix la mobilització ciutadana al carrer. El PP ens dur a un viatge 40 anys enrere i aplica solucions policials a problemes socials. Estem molt indignats”.\nAccions futures de denúncia\nEls membres de la xarxa presents a la reunió també varen plantejar possibles accions futures de denúncia contra l’ordenança per tal de seguir visualitzant la criminalització social i individual que significa aquesta norma.\nA més, la Xarxa contra l’Ordenança Incívica fa una crida a totes les persones de Palma que hagin estat multades o es trobin afectades per l’ordenança, que es posin en contacte amb la xarxa.\nA dia d’avui, les més de 30 entitats i persones que formen part de la Xarxa són: Loco Circo de la Vida, FAVV, UGT, Prosocial, CCOO, CGT, Unitat cívica per la República, Assemblea Republicana, PAH Mallorca, GREC, Padrins i padrines flauta, Artesans de carrer, Grup Blanquerna, Lobby de Dones, Feministes en Acció, Associació Memòria de Mallorca, Consubal (FACUA), ADIS, Ttreballadors i Usuaris de Son Espases, Associacions d’Immigrants Contrafarsa, Drets Humans de Mallorca, Entrepobles, MÉS per Palma, Alternativa de Pollença, EU Palma, PSOE Palma, GOB, USO, Metges del Món, i persones a títol individual.


Totes les activitats de la Festa Major de Molins de Rei en un mapa interactiu | Viu Molins de Rei\nPer primera vegada a Molins de Rei totes les activitats de la Festa Major han estat situades en un mapa interactiu on s’inclou la informació dels diferents actes. L’aplicació ha estat desenvolupada pel molinenc Aleix Anducas amb el suport d’aquest diari i es pot consultar des d’ordinadors, telèfons mòbils intel·ligents (smartphones) i tauletes electròniques. Només cal entrar a Viu Molins de Rei, buscar el mapa a la barra lateral dreta, i fer clic a l’opció “Mostra Festa Major 2012 – Molins de Rei en un mapa més gran”. D’aquesta manera automàticament el mapa 2.0 s’obrirà al vostre ordinador, al vostre telèfon o a la vostra tauleta.\nEls sistema fa servir la tecnologia Google Maps i, per tant, és oberta a tothom i totalment gratuïta. El seu ús és més que senzill, només necessiteu navegar pel propi mapa i fer clic als punts d’informació per tal d’aconseguir el llistat d’actes que es faran durant la Festa Major en un punt concret.\nMostra Festa Major 2012 – Molins de Rei en un mapa més gran\nLa iniciativa ha tingut el suport de tres negocis molinencs: el bar restaurant The Queen Lara, el bar musical Cal Dit i l’empresa de serveis audiovisuals Sonitrons. Aleix Anducas explica que el motiu que l’ha portat a emprendre aquesta iniciativa ha estat la voluntat d’ “innovar utilitzant les eines 2.0 per oferir un servei que sigui útil a la gent”. El mapa es podrà consultar durant els dies de Festa Major a Viu Molins de Rei.\nAquesta iniciativa apropa una mica més la Festa Major de Molins de Rei a les noves tecnologies. Enguany, tal i com es va fer l’any passat, Viu Molins de Rei oferirà els comentaris dels molinencs a Twitter utitilitzant el hashtag #fmmolins L’any passat 87 usuaris diferents van utilitzar 322 vegades aquest sistema per mostrar el seu punt de vista sobre la gran festa de la vila.\nTuits sobre “#fmmolins”\nPodeu afegir un giny al mòbil per conèixer els actes que tenen lloc en tot moment. El giny informa dels actes que estan tenint lloc\n(en gris) i dels futurs\nEl programa complet, al mòbil\nL’agenda d’activitats que us ofereix Viu Molins de Rei durant tot l’any, a la barra lateral dreta del diari, també incorpora totes les activitats incloses al programa de la Festa Major de Sant Miquel. En aquest cas les activitats s’organitzen per dia i hora, i incorporen també la ubicació amb enllaç directe al servei de mapes de Google.\nEl punt fort d’aquest servei és que està integrat al servei Google Calendar, permetent que els usuaris que disposin d’un compte amb qualsevol servei de Google puguin afegir-se l’agenda d’actes al seu propi calendari, consultable tant des de la web com des de telèfons intel·ligents i tauletes. El sistema permet configurar recordatoris per als actes en què estigueu interessats, i és el sistema d’agenda nadiu per als telèfons amb sistema Android, que també permet incorporar ginys (“widgets“) a la pantalla d’inici amb totes les activitats. D’aquesta manera podreu consultar des de qualsevol lloc tots els actes que s’estan celebrant a la vila en aquell moment, per no perdre-us cap dels actes de la Festa Major de Molins de Rei.\nEtiquetes:Aleix Anducas Cal Dit Festa Major Festa Major 2012 Festa Major de Sant Miquel Google Maps Sonitrons The Queen Lara Twitter Viu Molins de Rei


Representants de la Comissió Europea visiten el taller 'Et Formem' de Bétera - Periòdic del Camp de Túria\nRepresentants de la Comissió Europea visiten el taller ‘Et Formem’ de Bétera\nLa Comissió Europea ha comprovat les labors de jardineria realitzades pels 20 alumnes en un viver.\nEls programes estan destinats a persones amb dificultats d’inserció laboral o col·lectius vulnerables\nRepresentants de la Comissió Europea, CE, han visitat el taller d’Escoles d’Ocupació ‘Et Formem’ de Bétera finançat pel Fons Social Europeu a través del Servei Valencià d’Ocupació i Formació, LABORA.\nEls responsables de gestió del Programa Operatiu de la Comissió Europea i membres de la Direcció General d’Ocupació, Assumptes Socials i Inclusió, Simona Pulbere i Miguel Tejada Fernández han realitzat la visita juntament amb la directora general de Planificació i Serveis de Labora, Eva Hernández, i representants del Ministeri de Treball, Migracions i Seguretat Social.\n‘Et Formem Bétera’ és un programa destinat a millorar la qualificació i facilitar la inserció laboral de l’alumnat. En aquest programa mixt d’ocupació i formació, posat en marxa per Labora i l’Ajuntament del municipi, 20 persones cursen certificats de professionalitat de les famílies professionals de jardineria i serveis d’administració.\nEls programes mixtos d’ocupació-formació, cofinançats pel Programa Operatiu de la Comunitat Valenciana, estan destinats a persones amb dificultats d’inserció laboral o pertanyents a col·lectius vulnerables. La Comissió Europea ha comprovat les labors de jardineria realitzades pels 20 alumnes-treballadors en un viver de la localitat.\nDesprés, la delegació s’ha traslladat a l’edifici de la biblioteca on s’imparteixen les classes teòriques per a una trobada amb alumnat i docents. Així mateix, quatre participants de la convocatòria anterior han relatat la seua experiència. La directora general de Planificació i Serveis, Eva Hernández, ha explicat que aquest programa té un triple benefici: «es realitzen labors de millora en les localitats, les persones desocupades aconsegueixen formació i, a més, se’ls garanteix un salari».\nEl projecte de Labora d’Escoles d’Ocupació ‘Et Formem’ es duu a terme a través de les entitats locals i consisteix en la realització d’obres o serveis d’interés general que donen l’oportunitat a l’alumnat de desenvolupar un treball efectiu mitjançant el contracte per a la formació i l’aprenentatge, alhora que rep un salari.\nLABORA, llavors Servef, va destinar en 2017 més de 18 milions d’euros per a la realització d’Escoles d’Ocupació Et Formem: una primera etapa en la qual es van concedir subvencions per valor de 4 milions d’euros a 41 municipis, per a impartir formació de certificats de professionalitat de Nivell 1, i una segona etapa (per un import de més de 14 milions d’euros) dirigida a l’obtenció dels certificats de professionalitat de nivell 2 i 3. En aquesta segona etapa es van concedir subvencions a 48 municipis.\nEn el cas de Bétera, aquesta edició es va traduir en una subvenció de més de 590.000 euros i va beneficiar a 30 persones del municipi, 30 d’elles durant la primera etapa i 20 durant la segona. Al maig de 2019 va començar la primera etapa d’un nou projecte, que s’està desenvolupant hui dia. La subvenció atorgada a Bétera a través de LABORA per al desenvolupament d'»Et Formem Bétera III» és de 232.000 euros. En aquesta primera etapa s’han concedit subvencions a 27 municipis.\nIgual que en l’edició de 2017, en la primera etapa s’està impartint formació en diferents especialitats per a l’obtenció dels Certificats de Professionalitat de nivell 1, alternant el treball amb la pràctica professional.\nEls certificats de professionalitat acrediten l’aprés. «D’aquesta manera, amb la realització d’aquests projectes, a més de proporcionar a l’alumnat experiència professional, millorem la seua qualificació per a afavorir la seua inserció laboral», ha assenyalat Eva Hernández.\nEls programes mixtos d’ocupació i formació consoliden l’aposta del Consell per l’educació i la formació com a mitjà d’accés a un treball més estable i de qualitat. «L’objectiu de Labora és que les persones desocupades puguen desenvolupar les seues capacitats i adquirir noves habilitats per a augmentar les seues possibilitats de trobar treball», ha conclòs Hernández.\nEl 112 cumple 20 años\nP.G. 20 juny, 2019


Crear marques emblemàtiques: imaginar noves formes de vida | UPF Barcelona School of Management\nCrear marques emblemàtiques: imaginar noves formes de vida\nImaginar una nova gran marca és imaginar una nova forma de vida. Innovar en la creació de marques no és només posar un nom innovador i que soni bé a un producte o servei o a un conjunt de productes o serveis, tant si són originals com banals. Innovar en la creació de marques tampoc és limitar-se a adscriure un conjunt de valors a la marca, valors que es comunicaran mitjançant els seus discursos i que personalitzen la marca i la diferencien de la resta. Crear una marca no és només llançar al mercat un nou «personatge» que es caracteritzi per una personalitat específica que sigui diferenciable i recognoscible.\nPensar una nova marca és molt més exigent i complicat i, al mateix temps, és més fascinant. Pensar una nova marca no és únicament pensar en el mercat i els clients. També és, sobretot, pensar en el món i en les persones que el viuen i hi viuen. En les seves rutines quotidianes, els seus esdeveniments excepcionals, els seus rituals, els seus desitjos, les seves frustracions, les seves expectatives, les seves esperances, les seves fòbies, les seves maneres de veure i conceptualitzar la realitat, els seus mites i creences.\nLa innovació real d’una marca que vulgui ser emblemàtica no rau únicament en la novetat del producte o del servei, ni en la personalitat de la marca com a component de l’oferta en el mercat. Tot això no és res si no es posa en primer pla la proposta d’una nova forma de vida per als grups específics de persones als quals s’adreça la marca, una nova manera de dur a terme les seves activitats i de percebre la realitat que els envolta, ja sigui globalment o una part o un aspecte concret.\nApple defineix una forma de vida en què la tecnologia i l’estètica són indissociables, una forma de vida que fusiona les experiències de l’ús pràctic de l’alta tecnologia i de la gratificació estètica pròpia de l’art i del disseny selecte. Però la «forma de vida Apple» es projecta sobre la resta d’àmbits de l’existència i, per això, proposa als destinataris que, en la seva vida, superin els límits de la convencionalitat.\nIkea defineix una forma de vida en què la provisionalitat de la vida quotidiana ens porta a un mobiliari que s’adapta a cada moment de la vida. Ikea inventa la construcció d’un entorn per a una vida nòmada en què el que canvia d’espai no és necessàriament l’individu sinó el mobiliari, que defineix unes circumstàncies experiencials i un entorn que s’han de sentir com a absolutament propis.\nLacoste defineix un estil de vida en què se sintetitzen la faceta esportiva i l’elegància distingida. Lacoste fa referència a un esport en què no se sua, a una vida luxosa impregnada dels valors dels esports menys rudes i de menys esforç i més distingits i selectes socialment.\nImaginar noves maneres de viure és crear propostes de narracions perquè els clients les visquin. Per això, innovar en la creació de marques implica crear nous relats.\nNormalment, quan es parla de la relació entre narracions i marques es pensa en la comunicació de la història de la marca: l’origen, els fundadors, l’època d’apogeu, etc. No obstant això, a l’hora de crear una marca el que és fonamental és la narració que la marca proposa al públic destinatari perquè aquest la visqui a través de la seva relació amb la marca.\nLa narració-marca d’Apple és la història viscuda dels usuaris que, seguint el relat que Apple construeix per a ells, sempre tendeixen a anar més enllà del que és normatiu i fan servir la tecnologia de manera creativa per aconseguir resultats brillants i gaudir estèticament de l’experiència.\nPer aquest motiu, imaginar formes de vida i comunicar-les implica, en darrer terme, construir narracions que es proposen perquè les visqui el públic destinatari de la marca. I en aquesta operació s’hi involucra tot el que arriba de la marca als seus públics. Tant el que és tangible com el que és intangible. Tant els objectes i els artefactes com els símbols i els discursos. Tant el que és lògic com el que és mitològic. Perquè la creació de marques emblemàtiques implica, bàsicament, la creació dels grans mites de la cultura del consum.\napple branding R+D imaginación innovación marcas\nLa veu d'un enginyer de Ferrocarrils de la Generalitat\nLa cooperació entre empresa i universitat: una oportunitat de noves perspectivesMiguel Ángel Dombriz\nEnginyer, Ferrocarrils de la Generalitat\nLa veu d'un professor de Comunicació\nLa veu d'un expert en Arts Digitals\nLa veu de la reponsable d'emprenedoria de l'UPF Business Shuttle\nUnitat d’Innovació UPF Business ShuttleSusana Domingo\nLa veu d'una experta en Màrqueting\nEl rol de les restriccions en el procés creatiu: Tots podem ser creatiusMaria Galli\nDirectora del Master of Science in Management (especialidad en Marketing), UPF Barcelona School of Management


Ten Brinke engega la comercialització d'un parc comercial de 37.000 metres quadrats a Tarragona La República\nTen Brinke engega la comercialització d’un parc comercial de 37.000 metres quadrats a Tarragona\nACN Tarragona.-La firma holandesa Ten Brinke ha començat la comercialització del parc de mitjanes superfícies comercials i de serveis ‘Tarraco Centrum’ vora l’Anella Mediterrània de Tarragona. El nou parc comptarà […]\nACN Tarragona.-La firma holandesa Ten Brinke ha començat la comercialització del parc de mitjanes superfícies comercials i de serveis ‘Tarraco Centrum’ vora l’Anella Mediterrània de Tarragona. El nou parc comptarà amb una superfície de 37.000 metres quadrats bruts de lloguer, a més d’unes 1.200 places d’aparcament. La parcel·la fa més de 67.500 metres quadrats i és la que havia d’acollir el fallit projecte d’Ikea. L’oferta del parc s’orientarà a l’alimentació, la restauració, els esports i els electrodomèstics, i complementarà la que ja existeix a la zona, segons la promotora. El centre serà l’eix de referència del pla parcial 10, un àmbit de desenvolupament urbanístic de 300.000 metres quadrats on també s’aixecaran uns 1.200 habitatges.\nLa consultora immobiliària internacional JLL gestionarà la captació d’operadors per al nou parc comercial impulsat per Ten Brinke al sud de la T-11, un eix on també hi ha l’hipermercat Carrefour i el parc comercial de les Gavarres, entre altres.El conseller delegat de la firma holandesa a Espanya i Portugal, Jörg Tiggemann, ha afirmat que pretenen “crear sinergies i ajudar el petit comerç del centre de Tarragona, atraient un major nombre de visitants a la ciutat”. Segons el projecte inicial, l’espai també inclourà oferta hotelera.


La selecció de personal pot ser un bon exemple de com la tecnologia obliga a repensar els processos\n4 min. Doctora en sociologia, experta en transformació digital i impacte social, Esade 26/11/2018 19:04\nL’art de trobar la persona adequada per a una feina és un exercici de probabilitat i cribratge. De sempre s’han pres decisions complexes a partir de bocins d’informació en forma de currículum, una estona d’entrevista i altres simulacres plens de filtres com ara gènere, edat, origen, formació, experiència, encaix en l’ambient de l’empresa... En tot el camí, molts detalls i matisos queden en l’aire i els buits d’informació s’omplen amb prejudicis, idees alimentades per creences (“els de tal universitat seran millors”) o generalitzant experiències anteriors (“una vegada vam fitxar algú de tal país i no va funcionar”). Estereotips clàssics, típics i tòpics que es creuen constantment amb les oportunitats professionals. Alguns més visibles i d’altres menys, però amb l’arribada de la intel·ligència artificial s’estan qüestionant els biaixos conscients i inconscients que acompanyen les dinàmiques de reclutament.\nImaginem una gran empresa on arriben més de 500 currículums per vacant disponible, i imaginem que existeix la possibilitat de definir un algoritme que automàticament agafa la pila de candidatures i les revisa, les classifica, les ordena per idoneïtat i en destaca les 5 millors. Sona quasi a música i compleix els requisits de ser una tasca àrdua, repetitiva, basada en criteris clars i per tant automatitzable. És comprensible que els departaments de recursos humans hagin vist en els algoritmes una oportunitat per ser més eficients i més rigorosos.\nAmazon, per exemple, va començar aquesta aventura el 2014 treballant en programes per agilitzar la selecció de talent. En concret, va idear un sistema que donava d’1 a 5 estrelles als candidats en funció de la idoneïtat –igual que es poden puntuar tots els productes–. El programa els permetia rastrejar milions de perfils a LinkedIn i altres xarxes, i trobar les similituds amb les vacants. Fantàstic, així podien arribar fins i tot a aquelles persones que no s’havien postulat per a una posició.\nHomes que treballen amb homes i sense voler desenvolupen algoritmes que valoren la masculinitat. L’origen del problema no és tecnològic sinó humà\nLa gran sorpresa, però, és que a banda d’automatitzar la selecció, han aconseguit replicar i amplificar els biaixos de l’empresa. Un algoritme tremendament eficient discriminant en masculí. En posarem dos exemples. Considerava que haver lluït el braçalet de capitania en un club de bàsquet donava punts, tret que fos bàsquet femení. També trobava més adequats els conceptes 'executar' o 'liderar', molt més freqüents en currículums d’enginyers homes, que 'dur a terme' o 'ser responsable de'. I així és com en lloc de diversificar, el que estaven aconseguint era una plantilla molt similar a la que ja tenien: homes, joves i blancs.\nDesprés de quatre anys de proves han decidit cancel·lar la iniciativa fins a nou avís. I no és que l’algoritme en si mateix estigués mal programat. El problema és més profund. La base de la intel·ligència artificial és la capacitat d’aprendre a partir dels exemples amb què l’alimentes. Si la plantilla són 70% homes i 30% dones, entendrà que aquesta proporció és l’adequada. Si en els departaments de desenvolupament tecnològic aquestes proporcions són de 80-20 i, en canvi, a recursos humans són de 60-40, tenim més tòpics en acció. Aquestes xifres són dades del 2017, vàlides per a Amazon, però són similars en els casos de Google, Apple, Facebook i Microsoft.\nHomes que treballen amb homes i que sense voler desenvolupen algoritmes que valoren la masculinitat. L’origen del problema no és tecnològic sinó humà i té a veure amb la ignorància del biaix de l’afinitat. Un mecanisme ancestral que fa que ens generin més confiança aquelles persones que s’assemblen a nosaltres. Si aquest “nosaltres” és molt homogeni, ens aboca a una redundància que en algun cas pot ser positiva, però que, quan es busca diversitat, juga clarament en contra. I fixem-nos en la paradoxa: les empreses citades inverteixen en programes STEM (ciència, tecnologia, enginyeria i matemàtiques) en escoles i organitzacions que justament pretenen fomentar la diversitat en aquestes matèries. Nous currículums que difícilment superarien el sedàs automàtic.\nAixí doncs, si anem cap als fitxatges algorítmics, per què no els convertim en l’ocasió de programar d’acord amb la plantilla que somiem? Pot ser la manera més eficaç d’accelerar la conquesta de l’equitat. Encara hi ha molt camí per recórrer, però l’àmbit de la selecció de personal té molts ingredients per ser un bon exemple de com la tecnologia obliga a repensar el com i el perquè dels processos. I no només ens qüestiona els fonaments, sinó que ens permet explorar els equilibris de la col·laboració entre la precisió algorítmica i la sensibilitat humana.


BDBH – 13 MARÇ 2020 | Nova Ràdio Lloret\nObrim el programa informatiu matinal de Nova Ràdio Lloret, aquest divendres, informant que a partir d’avui els centres educatius queden tancats a Lloret de Mar i al conjunt de Catalunya. La decisió s’ha pres per prevenir la propagació del coronavirus i en principi durarà catorze dies.\nEs tracta d’una decisió totalment inèdita al país que deixa a casa un milió 600.000 alumnes i gairebé 80.000 docents de llars d’infants, escoles i instituts. Aquest tancament se suma, a la vila, al que es va decretar ahir dijous, a partir de les 3 de la tarda. Per ordre de l’Ajuntament, des d’ahir, estan tancats tots els equipaments municipals, culturals i esportius de Lloret de Mar.\nDes del Casal de la Gent Gran, al Teatre, Centres Cívics, Puntets, passant pels pavellons, la piscina, les pistes d’atletisme, fins al Museu del Mar, Can Saragossa, Can Font o el mercat setmanal dels dimarts al Rieral. També s’han suspès totes les activitats de tipus esportiu, cultural o formatiu. Igualment s’ha activat el Pla de Protecció Civil de Catalunya en fase d’alerta a Lloret.\nEntrevista a Jaume Dulsat, alcalde de Lloret de Mar, per saber l’estat actual de la pandèmia del Coronavirus a Lloret de Mar.\nEns fem ressò que l’ajuntament ha fet un reconeixement aquesta setmana a una veïna, l’Anna Rodríguez i López, que és centenària. Ha arribat als 100 anys de vida en plenes facultats, amb absoluta autonomia i una memòria intacta. L’escoltem durant el programa.\nRecordem que Lloret de Mar ofereix als joves de la vila 2.000 euros per organitzar algun tipus d’activitat per al col·lectiu. La iniciativa ve del departament de Joventut i l’expliquem amb detall.\nFinalment diem que l’ajuntament ha col·locat el darrer pictograma al camp municipal de futbol. N’hi ha més d’una trentena arreu de Lloret de Mar. S’adrecen especialment a persones amb TEA (Trastorn de l’Espectre Autista) o amb alguna discapacitat.


Pepe li diu "Quin atracament, fill de puta" a l'àrbitre al final del partit i aquest ho recull a l'acta\nDesprés del partit al Madrigal, l'àrbitre José Luis Paradas Romero va tenir més feina de la normal per completar l'acta del partit, on va detallar el perquè de les quatre expulsions del Madrid. També va anotar en el capítol d'incidències, i amb lletres majúscules, que Pepe després del partit, al túnel de vestidors, es va dirigir a ell cridant i li va dir "Quin atracament, fill de puta". Sobre les expulsions, Paradas va indicar que Özil va veure la vermella directa per aplaudir una de les seves decisions burlant-se'n. Semblant va ser l'expulsió del preparador físic Rui Faria, que va haver d'abandonar el camp al minut 49 per aplaudir "una de les meves decisions des de la banqueta".\n22/03/2012 - 00.27 Actualitzat 24/03/2012 - 20.15\nL'expulsió de Mourinho va ser en veure dues amonestacions. La primera, al minut 53, per fer observacions a una de les decisions de Paradas, i la segona, al minut 82, per sortir de l'àrea tècnica fent observacions un altre cop a una de les decisions de l'àrbitre.\nFinalment, Sergio Ramos va veure doble groga, ja que en una acció va ser castigat per "infringir persistentment les regles del joc" i "per desplaçar amb el braç un adversari en la disputa de la pilota".


La vulnerabilitat en la pràctica escultòrica - El Temps de les Arts\nLucía C. Pino. Vista general de la instal·lació Makebelieve Neuromancer. Fotografia Pep Herrero.\nLa Capella presenta la instal·lació escultòrica “Makebelieve Neuromancer” de Lucia C. Pino; la primera mostra individual del programa Barcelona Producció 2021-2022 dedicat a promoure la creació en les pràctiques artístiques contemporànies que implica a artistes, comissaris, crítics i investigadors escollits per un jurat independent. La proposta d’aquesta artista explora la mutació, el canvi i la transitorietat i conforma un paisatge immersiu fet d’estructures inestables que testimonien la fragilitat i la precarietat.\nLucía C. Pino.Makebelieve Neuromancer\nEl dubte i la provisionalitat són dispositius que l’artista Lucia C. Pino (València, 1977) planteja en els seus treballs per reflexionar sobre el moment present. Ens adverteix de la fragilitat i la pobresa del món i de la temporalitat i la inseguretat que vivim amb la utilització de materials que cadascun d’ells té un significat pels conceptes que evoca. Donar forma a allò precari és deixar testimoni de la debilitat de l’ésser humà. Li interessa posar l’èmfasi en l’alteració del lloc com a espai habitable i transitable, concentrant el seus esforços en valorar les seves característiques. La seva pràctica artística tendeix a posar el focus en l’escultura i en els estudis volumètrics, entenent-los en un sentit ampli, a través dels vincles que estableix entre objectes, materials, associacions i comportaments. Amb això el que fa és generar experiències diverses en produir relacions entre l’espai i la persona que l’experimenta, tothora amb voluntat desestabilitzadora. Igualment, el comportament dels materials transgredits per diferents tractaments i les seves mutacions, configura una altra línia de treball que investiga les accions/reaccions.\nLucía C. Pino. Una de les obres de la instal·lació Makebelieve Neuromancer. Fotografia Pep Herrero.\nA través del concepte d’armadura, de profilaxi i d’acoblament escultòric, la instal·lació immersiva Makebelieve Neuromancer explora la idea de la transitorietat i la seva capacitat de mutació. Els estats de la matèria, la recerca de les seves qualitats i el procés de transformació són els aspectes que indaga en aquest paisatge de la memòria amb elements que s’han convertit en objectes diferents. En assajos d’alteració de la seva substancialitat, materials com ara resines, plàstics sintètics, fibra de vidre o làtex han estat sotmesos a canvi morfològics, buscant el moment en què la mal·leabilitat i l’elasticitat alteren la forma. Per efecte de calor, pes, tensió, torsió i plegat i mitjançant processos de compactació i fusió tecnològica transforma i modifica estructures fins a convertir-les en disposicions híbrides i residuals, conglomerats de sediments i pòsits heterogenis. Les escultures cartilaginoses, concebudes com a cossos i carcasses, fetes de pells i capes, guarden el pes de la seva història viscuda.\nSegons Pilar Cruz, l’autora del text que acompanya la mostra, “El títol, Makebelieve Neuromancer, és un joc de paraules parelles que deriven de dues ficcions transgressives de finals del segle XX, obres de culte en el món queer: Stone Butch Blues, de Leslie Feinberg, i un dels relats del llibre Chelsea Girls, d’Eileen Myles, que ens porta de viatge al·lucinatori pels bars gais de la Nova York dels anys noranta. La ficció dels cossos com a escultura viva de cap a cap de la ciutat es recrea en la ficció de l’espai expositiu, amb la imatgeria i la semiòtica d’un espai que ha estat religiós. Els versos que segueixen el títol són una torsió lingüística d’un dels poemes de The Black Unicorn, d’Audre Lorde. La torsió a la qual l’artista sotmet la paraula la converteix en un material més del seu treball i redunda en el qüestionament del que se suposa que són les coses, primer perquè, ja ho hem dit, tot és en canvi continu, i segon, perquè si els materials que tenim no ens serveixen, per què no els modifiquem”.\nVista general d’una de les capelles laterals de la instal·lació Makebelieve Neuromancer. Fotografia Pep Herrero.\nLa mirada de Lucía C. Pino estableix una relació entre espai i objecte en un recorregut que agafa sentit en relació amb altres peces i amb l’arquitectura que les acull. En aquesta proposta vol evidenciar la caducitat com a lloc per reescriure el vincle que establim amb l’espai arquitectònic. La instal·lació està configurada per un seguit de làmpades industrials situades a ras de terra que il·luminen l’antic paviment de pedra, tot creant una atmosfera d’estranyesa en enfocar el que trepitgem i que normalment passa desapercebut. Per altra banda, a cadascuna de les capelles laterals i a la part central, instal.la unes lleugeres armadures transparents de cossos de dones suspeses en esquelets metàl·lics per reivindicar la necessitat de protecció cap a les ingerències i agressions a les estan sotmeses. La precarització consisteix en convertir en inestable allò cert i veritable i és aquesta la clau de la seva obra. Ha estat premiada com a millor artista espanyola de 2020 per DKV-Swab. Així mateix, ha rebut un reconeixement ArtsFAD i una Beca de Recerca i Creació del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya el 2019.\nL’artista Lucia C. Pino davant d’una de les obres de la instal·lació Makebelieve Neuromancer. Fotografia Pep Herrero.\nEl programa Barcelona Producció va néixer l’any 2006 amb l’objectiu d’incentivar la producció en l’àmbit de les pràctiques artístiques contemporànies. Promou la participació d’artistes, comissaris, crítics, investigadors i altres professionals centrats en l’art i la cultura contemporània a través d’una convocatòria oberta i una selecció de projectes efectuada per un jurat independent. Amb aquesta iniciativa, La Capella ofereix un suport a les necessitats econòmiques i de producció de la comunitat artística de Barcelona i la seva àrea d’influència, amb l’objectiu d’acostar a tots els públics les línies discursives de l’art actual. Es tracta de plantejar unes condicions de selecció que possibilitin als autors dels projectes concórrer de manera transparent i sense intermediacions. Conformen l’edició de Barcelona Producció 2021-2022, quinze projectes: Lucía C. Pino, Gerard Ortín, Oscar Holloway, Christian Alonso, Jaume Ferrete, Mercè Ortega, Julián Pacomio, el col·lectiu NeuroDungeon, Cristian Herrera, Mario Santamaría, el col·lectiu Du-Da (Sarai Garcia, Belén Soto, Sonia G Villar i Clara Piazuelo), Martín Vitaliti, Anna Pascó i Ariadna Parreu. A més, What the Cell! Una mirada macro a la unitat de la vida, de Teresa Rubio, és el projecte de mediació que trenarà els diversos projectes artístics a la comunitat propera a La Capella i generarà un seguit de connexions transversals que creuaran tota la temporada mitjançant jocs d’escala que van des d’allò més micro (la cèl·lula) a allò més macro (el cosmos).\nUna de les obres de la instal·lació Makebelieve Neuromancer. Fotografia Pep Herrero.\nMirades romàntiques compartides\nJordi Mitjà, col·leccionista d’experiències\nJosé Guerrero, la llibertat de la pintura\nEtiquetes Conxita Oliver, La Capella, Lucia C. Pino Navegació per les entrades\nEl negligit art del bonsai a la Ciutat dels Prodigis\nLa música i el políticament correcte (i II): feminisme i masclisme


Fabricants i proveïdors d’interruptors en miniatura C45 - Fàbrica de disjuntors en miniatura C45 de la Xina\nC45 4P Disyuntor en miniatura\nL'aplicació C45 és aplicable a una línia de CA 50Hz / 60Hz, 230V en un pol, 400V en doble, tres, quatre pols per protegir la sobrecàrrega i el curtcircuit i el corrent nominal de fins a 63A. També es pot utilitzar per a la conversió de línies poc freqüents en condicions normals. L’interruptor és aplicable per al sistema de distribució d’il·luminació en empreses industrials, comercials de districte, edificis de gran alçada i casa d’habitatges. Compleix amb els estàndards de la IEC60898. Paràmetre tècnic principal Tipus C45 Pol 1 ...\nC45 3P Disyuntor en miniatura\nL'aplicació C45 és aplicable a una línia de CA 50Hz / 60Hz, 230V en un pol, 400V en doble, tres, quatre pols per protegir la sobrecàrrega i el curtcircuit i el corrent nominal de fins a 63A. També es pot utilitzar per a la conversió de línies poc freqüents en condicions normals. L’interruptor és aplicable per al sistema de distribució d’il·luminació en empreses industrials, comercials de districte, edificis de gran alçada i casa d’habitatges. Compleix amb els estàndards de la IEC60898. Paràmetre tècnic principal Tipus C45 Pol 1P ...\nC45 2P Disyuntor en miniatura\nL'aplicació C45 és aplicable a una línia de CA 50Hz / 60Hz, 230V en un pol, 400V en doble, tres, quatre pols per protegir la sobrecàrrega i el curtcircuit i el corrent nominal de fins a 63A. També es pot utilitzar per a la conversió de línies poc freqüents en condicions normals. L’interruptor és aplicable per al sistema de distribució d’il·luminació en empreses industrials, comercials de districte, edificis de gran alçada i casa d’habitatges. Compleix amb els estàndards de la IEC60898. Paràmetre tècnic principal Tipus C45 Pol 1P 2P ...\nC45 1P Disyuntor en miniatura


TAC12 TV - Notícies 12. 04/03/2021\nNotícies 12. 04/03/2021\nImatge històrica aquest dijous pel Camp de Tarragona. Avui les dues boques del túnel del coll de Lilla s'han comunicat per primera vegada després de la perforació simbòlica que s'ha fet coincidint amb la visita del ministre de Transports, Jose Luis Ábalos. L'Alt Camp i la Conca de Barberà ja estan enllaçades en els dos sentits i a partir d'ara començarà el tram final de les obres de l'A-27.\nEls bars i restaurants tindran més hores a partir de dilluns. El PROCICAT ha aprovat una nova flexibilització de les restriccions i la restauració podrà obrir de dos quarts de vuit del matí fins a les 5 de la tarda, encara no per servir sopars. El Govern també permet més presència a les universitats i l'ampliació d'activitats extraescolars, esportives i culturals.\nTot i les noves mesures, avui mateix una vuitantena de restaurants i locals d'oci nocturn han reclamat que els treballadors del sector també siguin prioritaris a l'hora de rebre la vacuna per poder afrontar amb garanties la temporada turística. Demandes que fan sota el paraigua d'una nova associació anomenada Arons.\nCrida d'ajuda per part de la restauració, que podem fer extensible a molts altres àmbits, perquè el darrer informe de les cambres de comerç alerta de l'alt percentatge d'atur a la demarcació que podria agreujar-se encara més si molts dels actuals expedients de regulació temporal, els ERTO, acaben convertint-se en definitius. Els experts creuen que la recuperació econòmica no serà fins a finals del 2022.\nEl Nàstic no guanya al Lleida Esportiu des de l'any 2015. L'actual líder de la Segona B tan sols ha aconseguit un triomf en set partits contra el següent rival en Lliga. Un derbi català, diumenge, que pot definir el futur del primer tram de la temporada.\nMés en aquesta secció: « Notícies 12. 03/03/2021 Notícies 12. 05/03/2021 »


09/11/2008 - Notícies de l'Ajuntament de la Vila de Masquefa\nanoiajove.cat, el nou portal de referència per al jovent\nEl Consell Comarcal ha posat en marxa el portal anoiajove.cat per donar resposta a les diverses necessitats dels joves i informar-los de tots aquells aspectes que són del seu interès. El nou portal vol ser l’espai virtual de referència per als joves anoiencs i es converteix en la finestra de l’Oficina de Joventut,…\nA partir d’ara censar els animals domèstics és gratuït\nAquest novembre ha començat la campanya A casa ho fas? Al carrer tampoc”, impulsada per l’Ajuntamentper fomentar la tinença responsable dels animals domèstics. La campanya cívica recorda als propietaris d’animals l’obligatorietat de recollir els excrements del carrer i també de registrar les seves mascotes al cens municipal. Precisament per fomentar el cens dels…\nEls escolars de Masquefa han gaudit aquesta setmana de les arts teatrals. Així, Els alumnes de primer i segon curs de primària de les dues escoles de Masquefa (CEIP El Turó i CEIP Font del Roure) van poder gaudir dilluns del teatre gràcies a una iniciativa de la Diputació de Barcelona i l’Ajuntament. Els…\nEls jugadors del Futbol Sala Espardenya Francis Garcia, Cristian Fraile, Josep Fuster i David Garrido s’han proclamat campions amb la selecció catalana sots-21 en el torneig amistòs disputat a Bèlgica els dies 1 i 2 de novembre. Amb un ajustat empat a 1 davant la selecció francesa, un 3 a 1 contra Flandes i…


La multinacional Ikea tindrà via lliure per instal·lar-se a Salt - Diari de Girona\nsalt | oriol puig 05.10.2015 | 07:30\nTerrenys propers a l´Espai Gironès pels que s´ha interessat Ikea Marc Martí\nIkea ha manifestat en diverses ocasions l'interès per instal·lar-se a Girona, essent uns terrenys situats al costat de l'Espai Gironès i de l'autopista la seva prioritat. Però diferents traves urbanístiques i comercials han frenat la inversió. Ara, aquestes barreres estan a punt de desencallar-se, tot i que l'ajuntament apunta que això no significa que la inversió d'Ikea estigui garantida o sigui imminent.\nLa normativa de comerç de la Generalitat es va canviar fa uns mesos, introduint una excepció que permetia la construcció d'una nova gran superfície comercial a Salt. Per fer-ho possible calia crear una trama urbana consolidada (TUC) de l'àrea urbana de Girona, que van pactar l'ajuntament de la capital de la demarcació, Salt, Sarrià de Ter, Vilablareix i Fornells de la Selva.\nUns propietaris particulars van prensentar-hi recurs, però tot sembla indicar que la Generalitat el resoldrà properament i que donarà via lliure a la TUC, el que facilitarà l'arribada de la multinacional sueca del moble.\nSegons avançava ahir el diari Ara, la Generalitat ha mantingut les últimes reunions amb l'empresa i l'Ajuntament de Salt per acabar de delimitar el pla director urbanístic per a aquesta àrea.\nL'alcalde de Salt, Jordi Viñas, admetia ahir aquestes trobades però explicava que "simplement estem davant d'un nou tràmit administratiu". "El que hi ha és el consens polític per tirar endavant la TUC, i això és important, però no garanteix res respecte a Ikea. Si tenen interés a venir, ja veurem com i en quines condicions", va afegir Viñas.\nDurant la campanya electoral de les eleccions municipals de maig, l'aleshores alcalde Jaume Torramadé ja va adeverir que Ikea no es plantejava cap més opció a Girona. "Aquests terrenys són el lloc on es volen instal·lar. I si no vénen aquí no vindran a les comarques gironines" va assegurar.\nAquesta mateixa setmana, la multinacional va explicar la intenció de seguir creixent a Catalunya durant la presentació de resultats del seu darrer exercici fiscal -que va de setembre del 2014 a agost del 2015-, en el qual va tenir unes vendes de 306,1 milions d'euros a Catalunya, un 4,84% més que en l'exercici precedent. La multinacional creu que aquest creixement "confirma els símptomes de recuperació que es van poder intuir ja durant el passat exercici" i destaca que Catalunya és el seu principal mercat a Espanya.


Entrevista a Anabel Ferrer, Alcaldessa de Guardamar de la Safor - Diari Serpis\n– Anabel Ferrer confirma que encapçalarà la llista per a les pròximes Eleccions Municipals\nL’Alcaldessa de Guardamar de la Safor, Anabel Ferrer ha sigut entrevistada i com sempre ha parlat amb claredat del que ha passat, el que passa i passarà sense amagar cap carta, ens ha parlat del més immediat, la festa de la Nit de Sant Joan, dels projectes ja finalitzats, i dels que vindran, de la política al voltant de les inauguracions, del peatge de la pandèmia i del seu futur per a les eleccions municipals.\nTorna la nit de Sant Joan a Guardamar de la Safor després de la pandèmia. Com s’ha plantejat l’organització d’aquesta festa?\nEvidentment, després de dos anys molt durs en què pràcticament no hem fet festes a Sant Joan enguany ho fem amb molta il·lusió amb totes les garanties sanitàries i com no de protecció personal amb el servei d’una ambulància, 2 tècnics d’emergència amb dos socorristes. Estem molt il·lusionades en celebrar una festa en què Guardamar de la Safor va ser pionera a la Comarca,\nCom és tradicional la política festiva de Guardamar sempre té l’objectiu de vertebrar el poble amb la platja s’aconsegueix aquest objectiu?\nEl nostre projecte ha sigut vertebrar sempre els dos nuclis urbans amb el qual compta Guardamar de la Safor, invertim igual de diners als dos.\nAra que estem parlant de vertebració entre el poble i la platja, com està funcionant el nou bulevard?\nEl bulevard era una promesa electoral i la gent que ens coneix sap perfectament que nosaltres complim amb les nostres promeses.\nQue opinió hi ha dels usuaris?\nL’acceptació ha estat majoritàriament molt positiva, de fet des del mateix dia que es va poder transitar pel bulevard, es va omplir de gent passejant, anat en bici, el moment més especial del bulevard serà quant l’arbreda cresca que donara ombra per passejar encara que siguen dies de molta calor.\nPer a quant una inauguració festiva de la infraestructura?\nNosaltres no creiem en les inauguracions, creiem en la utilitat i no podem estar més que satisfetes i satisfets.\nPer a l’equip de govern és aquesta una de les millors inversions realitzades al terme?\nSens dubte és una de les millors inversions realitzades donat que pots fer esport, passejar a peu o en bicicleta tota una declaració d’intencions per millorar la nostra vida diària.\nEncara queden projectes a fer? Quins ens pot avançar?\nEns queden molts projectes per fer, més prompte que tard presentarem un nou edifici polivalent situat entre el poble i la platja, que acollirà l’escola de música de Guardamar de la Safor, oficines municipals i la propera oficina de turisme, a més a més reformarem l’edifici de l’antic Ajuntament per a les associacions del poble, també estem treballant per una futura ampliació del parc Ullals de Guardamar de la Safor, etc. molts projectes de futur que milloraran els serveis públics a totes i tots els guardamarencs i guardamarenques.\nDes de l’experiència de tres anys al capdavant del govern municipal com valoraria el que es porta de legislatura?\nHa estat una legislatura molt complicada, la COVID ha trastocat tota la vida, i la prioritat en aquells moments era estar al costat del veïnat intenta facilitar la dura situació, també hem procurat que hi haguera continuïtat als projectes i objectius perquè la societat ens demana ser útils i sincerament crec que ho hem aconseguit.\nEstem a menys d’un any d’eleccions podria dir-nos si estan preparant ja un equip?, Encapçalarà vosté una futura llista?\nSí, em presente a les noves eleccions amb un equip amb força per continuar transformant socialment i econòmicament Guardamar de la Safor, volem un poble viu, culturalment ric, socialment unit, mediambientalment sostenible i amb un motor econòmic que genere oportunitats.\nArticle anterior“Sigues com sigues, Bellreguard t’estima”\nArticle següentTavernes fomenta la igualtat de gènere en els centres educatius


Fred i Son // "Amb aquest disc hem fet coses que deixàvem intuir a l'anterior" | Shook Down UNDERZINE\nPublicado por Ruben Izquierdo | 17 Sep, 2012 | Entrevistas | 0 |\nFred i Son van estrenar ara fa uns mesos Un Altre Temps, un dels discos en català que més ens ha agradat en aquest primer semestre del curs. Aquest nou LP dels autors de Diu Que No Sap El Que Vol és el primer que presenten amb la formació ja al complet, després de la incorporació de Cristian Pallejà. El pas de trio a quartet ha aportat al grup un plus amb el que reforcen la seva proposta, tal i com ho mostren temes com l’homònim Un altre tempos o Estiu, protagonistes dels dos primers clips de l’album. El concert de presentació el podrem gaudir el proper 26 de Setembre al CAT de Gràcia. Per RUBÉN IZQUIERDO. Fotografia de portada de DANI CANTÓ\nFred i Son presentaran el proper 26 de setembre el seu nou disc al CAT de Gràcia, una nit que apunta a especial amb la presència afegida de Senior\nUn Altre Temps és el primer disc que presenten ja com a quartet, després de la incorporació de Cristian Segura (ex Nisei)\nEl grup participarà al cicle de concerts d’homenatge a Daniel Johnston, compartint escenari amb The Missing Leech\n[youtube id=”7_HOXXodwWQ” width=”600″ height=”350″]\nEstem a la darrera setmana d’un juliol llarg i calurós i Fred i Son s’ha convertit en un dels discos escoltats en bucle a Shook Down. Entusiasmats amb les primeres escoltes, escrivint a Sones, el seu segell, per saber si seria possible concertar una entrevista i parlar amb ells sobre Un Altre Temps. Uns pocs dies després ens trobem amb ells en una cafeteria de Plaça Molina, amb el record fresc del seu concert amb Juli Bustamante al Faraday i un optimisme contagiat en part per la feina ben feta del ara quartet.\nI és que Un Altre Temps ha sigut el disc del canvi i del creixement per Fred i Son. Canvi i creixement en la confecció de la banda -que passa de trio a quartet amb l’arribada d’en Cristian Pallejà- i en l’estat vital d’en Xavi i l’Eli, pares en el procés de gravació del disc. Tot plegat es nota en el resultat final del disc, un treball més madur que el ja notable Diu Que No Sap El Que Vol, un feliç compendi de temes que eleva un esglaó qualitatiu el repertori d’una d’aquelles bandes de les que sents teves les seves vivències. En un moment en que la música catalana i en català sembla viure el seu millor moment, propostes com Fred i Son refermen les sensacions de que, quan les coses es fan bé, els fruits arriben en forma de cançons.\nArribo una mica tard a la trobada -és una d’aquelles tardes on tot sembla anar a poc a poc, menys el rellotge, clar- i al mig de la plaça m’esperen en Xavi Rosés, en Cristian Pallejà i en Xesc Cabot, els tres components masculins del grup. Falta l’Elisenda Daura, que no ha pogut venir. Ja reunits, Un Altre Temps pren el protagonisme que es mereix un dels discos en català més ben resolts del curs, el seu.\nRuben: Un Altre Tems l’heu preparat ja com a quartets. Quin canvis heu notat?\nXavi: L’arribada d’algú com en Cristian et permet afegir tot el que a les primeres maquetes, o al primer disc, podíem insinuar. Crec que ara hem enriquit molt les cançons, i a part ens ha fet una cançó que està molt bé, com és el cas d’Ara com abans, on ha fet la música i en Xesc la lletra.\nCristian: A l’hora de tocar, moltes de les cançons ja estaven fetes abans de que jo arribés al grup. Crec que el que més ha canviat respecte al disc anterior és el fet de que l’Eli estigués embarassada. Hem tingut que pensar altres vies per treballar el disc, no picar tantes hores al local d’assaig, pensar un altre enfocament. I això al disc l’ha ajudat molt, ens ha anat molt bé.\nXavi: I a més a més està el tema dels arranjaments. A les primeres maquetes teníem alguns arranjaments que jo no puc fer, així que els feia per ordinador. Que aquestes idees formin part de la cançó directament és una fita. Això ajuda molt.\nXesc Cabot: A Ara com abans, la segona cançó del disc, això també es veu. De fet es veu a tot el disc. va ser un procés llarg, gravant, afegint els violins, les flautes… Fet a casa però molt intens.\nCristian: D’alguna manera això remarca que no és un disc de local d’assaig, de gravar i gravar. Entre tots, tots hem tocat coses, i en aquest sentit no hem deixat espai a la improvisació, ho vam poder pensar tot molt. Ens hem pogut permetre el dir “aquesta guitarra aquí, això dos segons i fora…”\nXavi: És que el fet de treballar a casa et dóna molta llibertat. Et permet fer el que et dongui la gana, sense limitacions.\nXesc Cabot i Xavi Rosés, al Faraday // R. Izquierdo\nRubén: Pel que diueu, ha sigut un treball en equip molt rodat. A l’anterior disc es va sumar en Cesc, ara en Cristian… La banda està tancada?\nCristian: De cara al directe, i aquí penso sobretot en el concert de presentació, necessitarem incorporar músics, clar. Dependrà del que puguem subvencionar (riures)\nRubén: Tinc entés que al concert del CAT de Gràcia serà així\nCristian: Tenim pensat que en alguns concerts tot el que sona al disc aparegui en directe, tot i que evidentment no pot passar sempre\nXavi: Per això, la idea és tenir la capacitat de tocar nosaltres quatre sols també\nXesc Cabot: I després dependrà de cada concert, dels músics… En tot cas la base serem nosaltres quatre.\nCristian: Hem aconseguit que els temes funcionin be per si mateixos amb només nosaltres, que era una qüestió que d’entrada no podíem saber.\nXesc Cabot: És que ara tots aportem coses. En Xavi composa, l’Eli fa lletres, jo també n’he fet, i en Cristian a més d’aportar un tema ens ha donat molt a nivell musical. Ens complementem bé.\nRubén: I com repartiu aquests rols?\nXavi: No ho tenim gaire parlat. Normalment les cançons les faig jo, tot i que ens movem de dues o tres formes diferents. O faig jo la música i un altre fa la lletra, normalment l’Eli, tot i que en Xesc també ha fet en aquest disc lletres com No perd el cap, o ho fem al revés. Tot i que també tenim algunes que jo he fet les dues coses, com Abric i bufanda.\nCristian: Més enllà dels rols, tenim definit l’estil. Jo, si faig una cançó amb Fred i Son, la faig ajustant-me a l’estil de la banda, i intentaré fer-la quadra com sigui. En Xavi va marcar la pauta als discos anteriors, i treballem per aquest camí.\nXavi: En aquest disc, i això enllaça una mica amb el que parlàvem abans, abans d’entrar a gravar no l’havíem tocat en local. Després, evidentment, hem anat assajant pels concerts, però abans d’entrar a gravar no ho havíem fet. M’ha agradat molt treballar així.\nRubén: Havieu treballat així abans?\nXavi: A mi m’agrada molt fer-ho. Jo abans de Fred i Son només havia tingut un grup, però allò d’anar quatre o cinc a composar al local… no em surt.\nXesc Cabot: Hi ha a gent a que li funciona molt, però nosaltres no ho hem fet.\nRubén: Tornant al disc, fins ara heu fet dos vídeos.\nXavi: El segon, Estiu, és una recopilació d’imatges. Vídeos antics que hem aprofitat per fer el vídeo, i el primer el va dirigir en Xesc amb en Pep Garrido.\n[youtube id=”2OaKoIWiwlM” width=”600″ height=”350″]\nCristian Pallejà, en un moment del concert a Vilanova // R. Izquierdo\nLa conversa avança parlant dels projectes paral·lels. Parlem de Coach Station Reunion, el projecte en anglès d’en Xavi -per ara no es planteja invertir les lletres dels dos projectes: Coach Station Reunion seguirà en anglès i Fred i Son en català-, i dels diferents grups produïts per en Cristian Pallejà. Amb en Xesc Cabot resulta inevitable aturar-se en Pop Ràpid -sèrie emesa per TVC-, producció que va fer possible la col·laboració de la banda amb Juli Bustamante, el cantautor valencià amb el que van protagonitzar un dels concerts més intensos i preciosistes del passat Faraday.\nTres dels membres de Fred i Son, amb Juli Bustamante al Faraday // R. Izquierdo\nRubén: Pel que sé, la col·laboració es podria explicar en tres pasos: Pop Ràpid, l’homenatge a l’Apolo i el concert del Faraday. Em deixo res?\nXesc Cabot: Hi ha un entremig: València i el concert de l’Hèlio. El tema va se que al Marc Crehuet li va agradar molt el seu tema Avions, i es va moure molt per aconseguir que vingués. Al blog de la sèrie vam explicar una mica la història… Al final en Marc li va oferir venir a tocar, i ens va plantejar que Fred i Son toqués com a banda d’acompanyament. Vam acceptar encantats, clar.\nRubén: Va venir només per la canço de Pop Ràpid?\nXesc Cabot: De fet s’entronca amb el que parlàvem de l’Hèlio. Vam muntar el concert per què el viatge surtís una mica millor, i després ens va convidar ell a València, on vam tocar més cançons seves.\nRubén: Més endavant ja va sortir l’homenatge…\nXesc Cabot: Allà ja vam ser molts grups. A l’homenatge, més o menys els grups, van ser els que van triar cadascú les seves cançons.\nRubén: Recordeu col·laboració alguna curiosa?\nXesc Cabot: En Colomo va estar molt bé. Ens va dir que no sabia quina agafar, i li vam recomanar que toqués Dos Hermanas, que quedaria molt ajustat. Quan faltaven tres dies ens va demanar el MP3 perquè encara no la tenia\nRubén: Pel que recordo va sortir molt be, la versió\nXesc Cabot: Perfecte. A més pràcticament no la van assajar abans de sortir. En Bustamante a l’acabar va dir: “este es como yo, me encanta” (riures)\nCristian: Un amor a primera vista\nRubén: I al Faraday va anar igual?\nXavi: Allà vam triar nosaltres pràcticament tota la llista. Ell crec que va descartar un parell, només. Sobretot vam escollir les que jo tenia a casa, dels seus discos.\nCristian: La que em va sorprendre és la que van tocar Renaldo i Clara. Encara em pregunto d’on van treure la cançó… Ciudat magnètica cosa molt d’aconseguir\nRubén: Van haver-hi molts canvis respecte a València?\nXavi: Vam tocar una mica menys, i ell va tocar alguna nostra.\nRubén: Creieu que aquesta col·laboració pot anar a més? Particularment el concert del Faraday em va encantar\nXavi: Ens agradaria molt repetir l’experiència. Creiem que el format que vam tocar al Faraday el podem repetir en altres festivals ho intentarem.\nFred i Son tocaran el proper 26 de setembre al CAT de Gràcia amb Senior i el proper mes d’octubre al cicle d’homenatge amb Daniel Johnston, amb The Missing Leech\nAnteriorLa música se va de tiendas con el QR Festival\nSiguienteLa Bien Querida lanzará el 5 de noviembre su tercer LP\nSanta Rita // “Lo marítimo evoca las ganas de tocar, de traspasar fronteras y disfrutar el oleaje”\nMendetz // “En cada disco arriesgamos y hacemos algo distinto a lo anterior”


L'incendi Martorell, causat per una negligència humana\nL’incendi de Castellví i Martorell, causat per una negligència humana\nTrenta famílies evacuades i més de 150 hectàrees de la serra de l’Ataix devorades per les flames\n13 de de juliol del 2021. Actualitzada 14 de de juliol del 2021 a les 07:53\nL’incendi forestal més important del 2021, que s’ha iniciat a les 16.12 hores d’aquest dimarts a la serra de l’Ataix, al terme municipal de Castellví de Rosanes (Baix Llobregat), havia consumit una mica més de 150 hectàrees en última hora de la nit d’aquest dimarts i, segons els primers indicis, es tractaria d’un foc provocat. La hipòtesi amb la que treballen els Agents Rurals i que investiguen els Mossos d’Esquadra és que hauria començat a causa de la negligència d’un home de la urbanització de Can Sunyer, a la localitat de Castellví. El sospitós estaria realitzant tasques que comportaven risc d’incendi massa a prop de la massa forestal.\nEl foc, es confirmi o no aquesta hipòtesi, ha devorat bona part de la serra de l’Ataix, un pulmó verd que es troba darrere de Martorell i amb el qual els seus habitants s’havien retrobat últimament «gràcies a la pandèmia», ha lamentat Xavier Fonollosa, alcalde de la població.\nMogut en diferents direccions per vents diversos, principalment una marinada i un altre que procedia de ponent, el foc ha crescut amb rapidesa instants després d’iniciar-se. La calor acumulada ha generat una columna de fum que ha acabat caient sobre algunes de les 60 dotacions de Bombers que han treballat sobre el terreny, ficant en un compromís a alguns dels funcionaris d’emergències i generant focus secundaris. Joan Rovira, cap dels bombers de la regió metropolitana sud, confia que al llarg d’aquesta nit, si el vent dona un respir, serà possible «estabilitzar el perímetre». A última hora d’aquest dimarts, aproximadament un 70% de l’àrea estava controlada.\nL’incendi, avivat pel vent, ha creat focus secundaris que han obligat a tallar l’autopista AP-7 en tres punts: al Papiol en sentit sud, on es desvia el trànsit cap a la B-23 en sentit Barcelona, a Castellbisbal, també en sentit sud, i a Martorell en sentit nord, on s’ha desviat el trànsit per la sortida 25 cap a l’A-2.\nSegons dades dels Agents Rurals de Catalunya, el foc ha cremat ja 152 hectàrees de superfície, 151 de les quals són de massa forestal. Del total, 46 hectàrees pertanyen a Castellví, on s’ha originat l’incendi, i 107 a Martorell.\n🔴 ACTUALITZACIÓ (21h)#IFCastellvídeRosanes afecta una superfície aproximada provisional de 152 hectàrees.\n📍 Castellví de Rosanes: 46 ha\n📍 Martorell: 107 ha\n151 hectàrees corresponen a zona forestal. pic.twitter.com/wsmufig1bN\n— Agents Rurals (@agentsruralscat) 13 de julio de 2021\nL’Ajuntament de Castellví ha ordenat el confinament de les urbanitzacions de Can Sunyer i de Valldaina i, preventivament, del barri de Taió. El consistori ha demanat als veïns que no surtin dels seus domicilis. Se’ls recomana que tanquin finestres i estiguin especialment atents a les persones grans, nens i persones amb problemes respiratoris.\nAixí mateix, els Mossos d’Esquadra han evacuat diverses desenes de vivendes de la part superior d’aquestes urbanitzacions. En concret, han desallotjat tres cases aïllades, totes al carrer de Tarragona entre el número 1 i el 50, i diverses finques del carrer de Girona.\n📢 Taió 📢 Ordre de confinament preventiu del barri del Taió\n✅ Tanqueu portes i finestres\n✅ Si viviu amb gent gran, infants o persones amb problemes respiratoris, feu seguiment.\n📢 Es manté l'ordre de confinament de Can Sunyer i Valldaina\n🔗 https://t.co/wnK5waYH11 https://t.co/Sc9NGiBggp\n— Castellví de Rosanes (@infocastellvi) 13 de julio de 2021\nDes de l’AP-7 i des del centre de Martorell es veien amb claredat, a l’arribar la nit, diferents punts amb foc actiu. No obstant, no existeix risc per als nuclis de Martorell o Castellví. La zona que inquieta més els Bombers és la de la urbanització de Taió, amenaçada pel flanc esquerre de l’incendi, el més actiu.\n30 famílies evacuades\nTrenta famílies de Castellví han sigut evacuades preventivament i passaran la nit lluny dels seus domicilis. Aquest dimecres, a les 9.30 hores, es donaran dades sobre l’evolució del foc i es dirà també si els desallotjats poden tornar a casa. Martorell també ha desallotjat una vintena d’avis d’una residència.\nA més, per precaució s’han desallotjat alguns comerços pròxims així com el restaurant McDonald’s del Congost.\nSegons informen els bombers, l’incendi hauria començat al final del carrer Tarragona del municipi i s’ha anat estenent, empès pel vent de ponent, cap a la muntanya. Des d’allà, el foc ha començat a generar focus secundaris, alguns dels quals han avançat fins més enllà de l’autopista AP-7.\nEl conseller d’Interior de la Generalitat, Joan Ignasi Elena, ha fet una crida «a la prudència», ja que Catalunya es troba en una situació «delicada» a causa del «canvi climàtic», en al·lusió també al foc que ha cremat a Lloret de Mar i Tossa de Mar, per la qual cosa ha apel·lat a la responsabilitat ciutadana.\nEstiu Bombers Martorell Sequera Incendis Incendis forestals


TREKKING SANT SADURNÍ: MUNTANYES DE PRADES\nEstem segurs de que la proposta per aquest diumenge (28 d'octubre) us agradarà. Es tracta de fer una magnífica ruta circular per les muntanyes de Prades. Una ruta preciosa, sorprenent i plena d'atractius.\nLa ruta parteix de Capafonts i transcórrer per la Cova de les Gralles, riu de l'Horta, Pont de Goi, Font Nova, Cova del Grèvol, Roca Foradada, l'ermita de Barrulles i de nou a Capafonts.\nDistància aproximada del recorregut: 15 Km.\nTemps de la caminada: 4h. 30 min. (aprox.)\nPer anar a Capafonts haurem de fer servir vehicles particulars. El recorregut en cotxe és de més o menys una hora i mitja. Ens trobarem al pàrquing del CAP a les 6,30h. Recordeu que aquest cap de setmana hi ha canvi d'hora. Això vol dir que l'hora indicada fa referència al nou horari d'hivern.\nIndicacions pel canvi d'hora: Dia 28 d'octubre, a les 3:00 es canviarà el rellotge a les 2:00.\nCom ja sabeu cal portar-se l'esmorzar i el beure.\nSerra de Feixes\n21 d'octubre - Cursa solidària


Preguntes més freqüents - Tangshan Jidong Mechanical and Electrical Equipment Co., Ltd.\nLes dates de lliurament varien en funció del producte ， Generalment entre estoc i 180 dies. Per a la producció en massa, el termini de lliurament és de 20 a 30 dies després de rebre el pagament del dipòsit. Els terminis de lliurament es fan efectius quan (1) rebem el vostre dipòsit i (2) obtenim la vostra aprovació final per als vostres productes. Si els nostres terminis de lliurament no funcionen amb el vostre termini, reviseu els vostres requisits amb la vostra venda. En tots els casos intentarem satisfer les vostres necessitats. En la majoria dels casos ho podem fer.\nLes condicions de pagament es negociaran segons els diferents productes i l'import del contracte.


Blog Trèvol » Mona de pasqua saludable\nMona de pasqua saludable\nJa tenim aquí Setmana Santa, temps de descans escolar, les primeres minivacances de l’any per alguns privilegiats, temps de reunir-nos amb la colla o amb la família al camp amb un bon dinar ara que ja és primavera.\nLa tradició deia que…\nAmb l’arribada de la Setmana Santa, arriba l’elaboració de la Mona de Pasqua. Com marcava la tradició, el padrí de bateig, ha de regalar la mona al seu afillat/da. Antigament, el padrinet regalava un tortell que portava tants ous durs, com anys tenia el nen, l’edat màxima eren els 12 anys, aquell any se li afegia un ou més.\nLa mona que compres és pura mantega i sucre\nActualment, la tradició que seguim mantenint és que el padrinet, regala la mona al seu afillat/da i la forma més fàcil anant a la pastisseria més propera o al supermercat i comprar la que més t’agrada. Però i si, provem de fer-la a casa?\nLes mones que trobem a tots els aparadors són pastissos farcits de mantega i melmelada, guarnits amb ametlles i fruites confitades. I per sobre hi predomina la figura, que realment és el més important per als nens.\nFigures de xocolata, d’animals, en forma d’ou, casetes, dels personatges de moda, figures de totes les mides i preus. Però també figures carregades de sucres, olis refinats, mantegues…\nMona de pasqua més barata i més saludable\nDes del servei de nutrició de Trèvol, us volem fer arribar una mona de pasqua, fàcil d’elaborar i reduint el contingut de sucres afegits, l’objectiu és que sigui el menys processada possible. Et proposem que facis la mona de pasqua amb el teu afillat/da i gaudiràs d’una tarda divertida i dolça.\nMONA DE PASQUA 🎂🎂\n3 mesures de farina integral\n2 mesures de sucre morè o panela\n1 mesura d’oli de coco\n*Les mesures són amb el got d’un iogurt.\nMelmelada fruits vermells baixa en sucres\nEn un bol ficarem els 4 ous i el mesclarem amb l’oli de coco, el iogurt i el sucre, barregem, fins que el sucre estigui ben integrat.\nEn un altre bol, mesclem els ingredients secs, la farina integral, la llevat.\nMesclem tots els ingredients en un bol fins a aconseguir una massa espessa, però no densa.\nAmb l’ajuda d’un pinzell, repartim oli de coco pel motlle, per tal que no se’ns empegui el pastís, i fiquem la massa a dins.\nQuan estigui cuita, la treiem del forn i la deixem sobre una reixeta per a que es refredi.\nQuan tinguem la massa ben freda, amb l’ajuda d’un ganivet o un tallador de pastissos, la dividim horitzontalment en dues meitats per tal de farcir el seu interior de melmelada.\nUna vegada farcida, repartim la xocolata, amb una espàtula, per sobre fins que quedi ben coberta.\nAbans que se’ns refredi afegim ametlles laminades pels laterals.\nDeixem que la xocolata es refredi i decorem amb alguna figura de xocolata o el típic pollet i plomes de la mona, que són els elements més característics de la mona de pasqua.\nKcal: 344,8 kcal\n15,64 g de greixos (dels quals saturats 11,11 g)\nHidrats de carboni: 70,58 g (dels quals sucres 23,33 g simples)\nProteïna: 8,2 g\nUs desitgem que passeu una bona Setmana Santa i que invertiu un temps en aquesta recepta fàcil d’elaborar i econòmica. On podràs passar una estona divertida i quedaràs molt bé amb tota la família. Et deixem amb la videorecepta així que ara dóna-li al play ▶\nEt recomanem que et suscriguis al nostre Canal de Youtube on, a partir d’ara, trobaràs moltes altres receptes saludables, consells, trucs i molt més!\nImportància de l’alimentació i l’esport


La Xarxa Estatal d'Oficines i Agències Antifrau ha elaborat un Catàleg de drets de la persona alertadora-denunciant - OAIB\nLa Xarxa Estatal d’Oficines i Agències Antifrau, de la qual és membre l’Oficina de Prevenció i Lluita contra la Corrupció a les Illes Balears, fa públic el Catàleg de drets de la persona alertadora denunciant en casos de corrupció.\nVeure el Catàleg de drets de la persona alertadora-denunciant (PDF)\nEl catàleg de drets s’emmarca en els treballs i reflexions de la Xarxa estatal d’Agències i Oficines Antifrau i es desprèn de la Directiva (UE) 2019/1937, sens perjudici de l’aplicació de disposicions internes més favorables per als drets dels denunciants com estableix larticle 25 de la mateixa, o de futures ampliacions del seu àmbit daplicació en la seva transposició tant en el nivell estatal, autonòmic com local. El treball i l’elaboració s’ha desenvolupat durant l’any 2021 a diverses trobades virtuals i dues reunions presencials, a Alacant i Barcelona.\nLes persones que alerten sobre infraccions del dret de la Unió Europea tenen una sèrie de drets recollits al llarg de la Directiva que se sistematitzen en aquest document amb la finalitat d’oferir a aquestes persones un catàleg de drets que podran invocar davant dels ens del sector públic des de la finalització del termini de transposició.\nLa Directiva (UE) 2019/1937 publicada al Diari Oficial de la Unió Europea ja fa dos anys, va marcar una fita quant al posicionament de la Unió i dels estats membres respecte a la protecció de les persones denunciants o alertadores, whistleblowers a la terminologia anglosaxona, comunament acceptada a nivell internacional.\nEfectivament, encara que en uns àmbits molt específics (informació sobre determinades infraccions del Dret de la Unió), la Directiva té com a objecte reforçar l’aplicació del Dret i les polítiques de la Unió mitjançant l’establiment de normes mínimes comunes que proporcionin un nivell de protecció elevat a les persones informants. La protecció d’aquestes persones es converteix en l’element nuclear de la Directiva, i no únicament per la declaració dels seus considerants en el sentit que tenen un paper clau a l’hora de descobrir i prevenir infraccions i protegir el benestar de la societat ( primer considerant), sinó pel fet que la Directiva fins i tot hi construeix entorn la configuració del seu àmbit d’aplicació (art. 4).\nAixí, les persones i els drets que s’hi reconeixen són l’element central de la Directiva.\nNo obstant això, malgrat aquestes declaracions i malgrat constatar també que els denunciants potencials solen renunciar a informar sobre les seves preocupacions o sospites per por de represàlies, el fet és que el 17/12/2021 conclou el període de transposició de la Directiva sense que s’hagi promulgat a Espanya cap normativa de transposició i sense que es tingui notícia que els treballs corresponents es trobin en un estat avançat.\nAquesta situació fa oportú i necessari que ens plantegem el possible efecte directe dels preceptes de la Directiva que configuren de manera clara, incondicional i precisa drets per a les persones alertadores o denunciants, i que vénen a configurar, doncs, un catàleg de drets d’aquestes persones que ja el 18/12/2021 podrien ser invocats davant dels poders públics. És conegut que la manca de transposició d’una directiva en el termini establert, o la seva transposició incorrecta o incompleta té com a conseqüència que aquells dels seus preceptes que siguin prou clars, precisos i incondicionats poden ser invocats per la ciutadania davant dels poders públics, i aquest és el cas dels nombrosos preceptes de la Directiva (UE) 2019/1937 que confereixen drets subjectius a denunciants o alertadors.


Francesca – Sac de sastre\n23 Març 2011 carmedolz 2 comentaris\nUnes cortines esquitxades de flors donarien una mica d’alegria a l’habitació. És que aquestes són tan grises, tan gruixudes, tan tristes… No entenc quina és la raó per la qual a totes les habitacions haguem de tenir les mateixes cortines, i sense consultar. Dubto que hi hagi ningú en tot l’asil a qui agradin. Bé, potser a la Gertrudis de la 102. És tota ella tan grisa, tan gruixuda, tan trista… que ja li fan joc.\nM’ho retraurien si hi cosís –re, amb una puntada de re– unes flors o papallones de feltre? Si no els agrada sempre sóc a temps de treure-les. Avui li demanaré a la Marta que em porti uns retalls dels que tinc a la bossa de costura (espero que no l’hagi llençat). Ara a l’hivern de feltre, a l’estiu, les posaré de tul.\nAvui he tornat a somiar amb en Pere. M’he despertat durant el somni, només uns instants, i he allargat la mà al meu costat, per si encara hi era. Però he trobat un buit al seu lloc. Ni m’acabo d’acostumar a dormir en un llit individual, ni m’he fet encara a la idea de que ja mai més tornarà. I això que ja fa sis anys que es va morir –no, set–. Els somnis són el pitjor. Em concedeixen un moment de felicitat, de quotidianitat, que després se m’arrabassa d’arrel. El trobo a faltar com si se n’hagués anat ahir mateix.\nAvui és dissabte? Toquen visites i canvi de torn. Vindrà aquella auxiliar –com es diu, Vanessa, Jessica?– presumida i poca-solta que està més pendent de que no se li desmunti el monyo ni el replec fet a la cintura de la faldilla per escurçar-la, que de fer la seva feina. Quan em porta la medicació remenant el cul davant del zelador em pixo de riure pensant en com una dona tan bonica pot ser a l’hora tan poca-solta i deixar-se vendre per unes mirades més aviat fastigoses, diria jo, dels pocs homes que treballen i sobreviuen a l’asil. “Senyora Francesca, –em diu la molt sòmines, després de dir-li setmana rera setmana que em dic Paquita– la seva medicació”. Doncs ja m’ho penso que no m’hi portes cap-grossos dins d’aquest gotet.\nAra que hi penso, en podria fer cortines, d’aquests gotets. Cortines per a tots.\n← La síndrome del full en blanc\n2 pensaments sobre “Francesca”\n23 Març 2011 a les 18:40\nLa solitud acompanyada d’anys és una de les pitjors coses que un pot imaginar. N’hi ha de pitjors, sense dubte, però aquesta és una situació dura.\nEl millor és saber agafar-se als petits bons moments quan se’ns presenten perquè de moments durs ja en vindran.\nmaza ha dit:\n26 Març 2011 a les 9:54\nMolt tendre, i molt bonic a la vegada. La trista vida en una residència on vius dia rera dia les petites coses que pasen al teu voltant, i sobretot dels records!!!