Mutualitats de previsi� social\nLlei 10/2003, de 13 de juny, sobre mutualitats de previsi� social\n(DOGC n�m. 3914, de 30-06-2003, p. 13015)\n[El Tribunal Constitucional, per provisi� de 21 d'octubre de 2003, ha adm�s a tr�mit el recurs d'inconstitucionalitat n�m. 5851/2003, promogut pel President del Govern, contra l'art. 1; l'art. 4.b), respecte l'inc�s �sens perjudici de les operacions de reasseguran�a o coasseguran�a que duguin a terme en qualsevol forma�; l'art. 23.1; l'art. 25; i la disposici� final segona d'aquesta Llei. Aix� mateix, ordena la suspensi� de la vig�ncia i aplicaci� d'aquests preceptes impugnats des de la data d'interposici� del recurs - 29 de setembre de 2003- per a les parts en el proc�s i des de la publicaci� del corresponent edicte en el BOE respecte els tercers (BOE n�m. 262, de 1-11-2003, p. 38690).]\n[Per actuaci� de 17 de mar� de 2004, el Tribunal Constitucional ha acordat aixecar la suspensi� dels articles impugnats en el recurs d'inconstitucionalitat n�m. 5851/2003, promogut pel President del Govern (DOGC n�m. 4108, de 7-04-2004, p. 6645).]\nLes mutualitats de previsi� social s�n unes entitats de gran tradici� i arrelament a Catalunya, que tenen l'origen en els gremis i les confraries de l'edat mitjana i que mantenen una �mplia pres�ncia en el sector assegurador catal�, la qual cosa mostra el sentit associatiu del poble de Catalunya a l'hora de cercar solucions, des de la col�laboraci� i la solidaritat, als problemes plantejats per esdeveniments que comporten riscs per a les persones o llurs recursos.\nL'article 9.21 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya atorga a la Generalitat compet�ncia exclusiva en mat�ria de mutualisme no integrat en la seguretat social obligat�ria, de conformitat amb la legislaci� mercantil. Actualment, les mutualitats de previsi� social s�n regulades a Catalunya per la Llei 28/1991, del 13 de desembre. Amb posterioritat a la publicaci� de la dita Llei s'han produ�t una s�rie d'esdeveniments que fan necessari revisar-la i presentar-ne un nou text. En primer lloc, s'ha publicat la Llei de l'Estat 30/1995, del 8 de novembre, d'ordenaci� i supervisi� de l'asseguran�a privada, adequada a la normativa comunit�ria i a l'evoluci� del sector assegurador. En segon lloc, aquesta mateixa evoluci� fa necessari dotar les mutualitats de previsi� social dels mecanismes necessaris per a poder actuar en el mercat de l'asseguran�a sense determinades restriccions imposades per la normativa actual. Un primer objectiu d'aquesta Llei �s, doncs, adaptar la normativa catalana als desenvolupaments que han tingut lloc en el marc normatiu estatal. En aquesta l�nia, s'estableix una nova regulaci� del procediment de constituci� de les mutualitats, que t� en compte la inscripci� pr�via al Registre Mercantil. Aix� mateix, la Llei remet a la normativa estatal en determinades mat�ries, com ara mesures cautelars, r�gim d'infraccions i sancions, revocaci�, dissoluci�, liquidaci� i extinci�.\nL'objectiu fonamental que persegueix aquesta Llei �s el foment del mutualisme. A aquest efecte, es facilita a les mutualitats el llan�ament de nous productes al mercat eliminant la necessitat d'autoritzaci� administrativa dels reglaments i de llurs modificacions, i la necessitat d'autoritzaci� per l'assemblea de la mutualitat, aquesta darrera amb algunes excepcions, amb la qual cosa se satisfan les demandes del sector i es facilita la competitivitat d'aquestes entitats davant la resta de m�tues i les societats an�nimes. En aquesta mateixa l�nia de facilitar la pres�ncia de les mutualitats en el mercat, s'estableix la possibilitat de revisar els l�mits m�xims de les prestacions que poden atorgar i es reconeixen la possibilitat que duguin a terme determinades activitats relacionades amb llur activitat i la possibilitat que hi intervinguin mediadors d'assegurances. Es regulen tamb� les figures de car�cter associatiu, amb reconeixement expr�s de la Federaci� de Mutualitats de Catalunya. Per tal de potenciar l'activitat mutualista a Catalunya i de refor�ar la solv�ncia de les mutualitats, s'estableix una nova regulaci� del r�gim econ�mic i de la solv�ncia, que remet a la normativa b�sica estatal en la mat�ria, la qual recull la validesa a efectes del marge de solv�ncia de les f�rmules representatives dels finan�aments subordinats. Tamb� es redefineixen les funcions de la tutela administrativa, amb un relleu especial de la tasca inspectora. Finalment, s'introdueix la figura del defensor o defensora del mutualista, com a mecanisme de protecci� de l'assegurat o assegurada. Per acabar, s'estableix una nova normativa reguladora dels �rgans de govern per a dotar de m�s agilitat la gesti� de les mutualitats en un entorn m�s competitiu, per a garantir la professionalitzaci� dels �rgans d'administraci� i direcci�, especialment en les entitats de dimensi� m�s gran, i per a introduir mecanismes de representaci� que funcionen en altres entitats de tipus associatiu o fundacional. A aquest efecte, com a principals novetats, es consolida la possibilitat de funcionar per mitj� de l'assemblea de compromissaris, com passa en altres entitats, i s'estableixen mecanismes per a garantir la m�xima representativitat a la junta directiva, evitar que sigui controlada per l'equip directiu i fer possible que l'assemblea en supervisi adequadament la tasca. Igualment, es mant� la comissi� de control i la figura del director o directora en les entitats de dimensi� m�s gran, adequant-ne les funcions al context en qu� les mutualitats duen a terme llur activitat. T�TOL I\nObjecte, �mbit i requisits\nConstitueix l'�mbit d'aplicaci� d'aquesta Llei la regulaci� de l'activitat del mutualisme no integrat en la Seguretat Social que duen a terme les mutualitats de previsi� social que tenen el domicili social a Catalunya o que hi duen a terme l'activitat principal. [El Tribunal Constitucional, per provisi� de 21 d'octubre de 2003, ha adm�s a tr�mit el recurs d'inconstitucionalitat n�m. 5851/2003, promogut pel President del Govern, contra aquest article. Aix� mateix, ordena la suspensi� de la vig�ncia i aplicaci� d'aquest precepte des de la data d'interposici� del recurs - 29 de setembre de 2003- per a les parts en el proc�s i des de la publicaci� del corresponent edicte en el BOE respecte els tercers (BOE n�m. 262, de 1-11-2003, p. 38690).]\n[Per actuaci� de 17 de mar� de 2004, el Tribunal Constitucional ha acordat aixecar la suspensi� d'aquest article, impugnat en el recurs d'inconstitucionalitat n�m. 5851/2003, promogut pel President del Govern (DOGC n�m. 4108, de 7-04-2004, p. 6645).]\nConcepte de mutualisme no integrat en la Seguretat Social 1. S'ent�n per mutualisme l'activitat asseguradora que, sense afany de lucre, les mutualitats de previsi� social exerceixen com a activitat principal, amb car�cter voluntari i complementari de la Seguretat Social i amb finalitat de protecci� m�tua; que t� per objecte la protecci� dels socis, les persones que aquests designin benefici�ries de les prestacions o llurs b�ns, i que s'organitza democr�ticament per criteris de representativitat del soci o s�cia.\n2. Les mutualitats de previsi� social, a m�s de l'activitat establerta per l'apartat 1, poden dur a terme altres activitats i prestacions access�ries de car�cter social i de serveis.\n1. Les mutualitats de previsi� social adopten la denominaci� que lliurement estableixen llurs estatuts, que ha d'incloure necess�riament l'expressi� "mutualitat de previsi� social. Poden utilitzar les sigles MPS despr�s de la denominaci�. No es poden adoptar denominacions iguals o semblants a altres de ja existents que puguin induir a confusi�.\n2. Sens perjudici del que disposa l'article 7, les mutualitats es classifiquen en funci� de llur forma d'actuaci� en: a) Mutualitats de quota fixa: la cobertura comuna dels riscs assegurats es fa mitjan�ant el pagament d'una quota fixa al comen�ament de cada per�ode de risc, sens perjudici que es pugui establir, estatut�riament, el pagament d'una prima a prorrata, a inici de per�ode, per previsi� de sinistralitat.\nb) Mutualitats de quota variable: la cobertura comuna es fa mitjan�ant el pagament d'una prima a prorrata entre els associats �nicament amb posterioritat al sinistre. En aquest cas, la responsabilitat dels socis �s mancomunada, proporcional a l'import dels respectius capitals assegurats en la mateixa entitat i limitada a aquest import.\n3. La classificaci� que estableix l'apartat 2 no exclou la possibilitat que una mutualitat pugui operar amb els dos sistemes.\nLes mutualitats de previsi� social, per a constituir-se v�lidament, han de complir, sens perjudici dels altres requisits que la normativa aplicable estableixi, els requisits seg�ents: a) No tenir afany de lucre.\nb) Assumir directament i totalment els riscs garantits a llurs associats, sens perjudici de les operacions de reasseguran�a o coasseguran�a que duguin a terme en qualsevol forma, d'acord amb la normativa que en cada cas els sigui aplicable.\nc) Dotar llurs fons amb les quotes dels associats, les aportacions de persones o entitats protectores, els rendiments de les inversions i qualsevol altre recurs leg�tim.\nd) Recon�ixer la igualtat de drets i d'obligacions de tots els socis mutualistes, sens perjudici que les aportacions i les prestacions tinguin la relaci� que els estatuts estableixin segons les circumst�ncies que concorrin en cadascun dels mutualistes.\ne) Conferir als socis la condici� d'assegurats o de subscriptors de l'asseguran�a o ambdues condicions.\nf) No imposar altres l�mits per a l'ingr�s a la mutualitat que els fixats per raons legalment justificades en els estatuts. g) Fixar que el r�gim de derrama passiva derivada de la responsabilitat dels socis pels deutes socials de la mutualitat no pugui superar la tercera part de la suma de les quotes satisfetes en els darrers tres exercicis, independentment de la quota de l'exercici corrent. h) Determinar que l'estructura, la composici� i l'elecci� dels �rgans de govern siguin representatives del col�lectiu social.\n[El Tribunal Constitucional, per provisi� de 21 d'octubre de 2003, ha adm�s a tr�mit el recurs d'inconstitucionalitat n�m. 5851/2003, promogut pel President del Govern, contra la lletra b) d'aquest article, respecte l'inc�s �sens perjudici de les operacions de reasseguran�a o coasseguran�a que duguin a terme en qualsevol forma�. Aix� mateix, ordena la suspensi� de la vig�ncia i aplicaci� d'aquest precepte des de la data d'interposici� del recurs - 29 de setembre de 2003- per a les parts en el proc�s i des de la publicaci� del corresponent edicte en el BOE respecte els tercers (BOE n�m. 262, de 1-11-2003, p. 38690).]\nLes mutualitats de previsi� social, en exercici de llur actuaci� complement�ria o alternativa a la Seguretat Social, poden cobrir les conting�ncies que els estatuts determinin d'acord amb la normativa que els �s aplicable.\nCondicions per a la constituci�\n1. Poden constituir lliurement mutualitats de previsi� social un m�nim de cinquanta persones f�siques o de tres persones jur�diques, p�bliques o privades.\n2. En el cas que les persones constituents siguin persones jur�diques, han d'acreditar, perqu� la constituci� sigui v�lida, que representen en conjunt un m�nim de cinquanta persones f�siques assegurades o relacionades amb les constituents per vincles de car�cter social, laboral, professional o de qualsevol altre tipus.\n3. En tots els casos, les mutualitats constitu�des per persones jur�diques han d'acreditar, en el termini d'un any des que es constitueixen, que tenen un m�nim de cinquanta persones f�siques en qualitat de socis. La no-acreditaci� d'aquesta circumst�ncia �s causa de dissoluci� de la mutualitat. Article 7\nTipus de mutualitats de previsi� social\n1. A m�s de les mutualitats de previsi� social de caire general es reconeixen els tipus de mutualitats seg�ents: a) Mutualitats de professionals, complement�ries del sistema de seguretat social obligat�ria o alternatives a aquest sistema d'acord amb la normativa aplicable, formades per persones f�siques vinculades a col�legis professionals.\nb) Mutualitats de car�cter empresarial, associatiu o cooperatiu, en les quals els treballadors o els associats poden �sser socis o assegurats, llevat del cas en qu� aquestes actu�n com a instrument d'exterioritzaci� de compromisos per pensions, en qu� els treballadors han de tenir la condici� d'associats si aix� ho determina la normativa aplicable.\nc) Mutualitats de car�cter escolar, que tenen per objecte atorgar prestacions relacionades amb la doc�ncia o l'educaci�.\nd) Mutualitats de petita dimensi�, que tenen un �mbit d'actuaci� local o comarcal, amb un nombre de socis inferior a mil i uns ingressos per quotes que no superen els seixanta mil euros.\n2. Dins de les mutualitats fundades per persones jur�diques, d'acord amb l'article 6, hi pot haver entitats de base mutualista, formades exclusivament per mutualitats de previsi� social, amb un m�nim de tres socis.\nProcediment de constituci�\n1. Els acords de constituci� de les mutualitats de previsi� social i d'aprovaci� de llurs estatuts, que en ambd�s casos s'han d'elevar a escriptura p�blica, els ha d'adoptar l'assemblea convocada pels promotors. 2. L'assemblea constituent ha de nomenar la junta directiva, o b� una comissi� gestora que representi els promotors, la qual ha de sol�licitar la inscripci� de la mutualitat de previsi� social i dur a terme les actuacions necess�ries per a l'acc�s efectiu a l'activitat. 3. La junta directiva, havent acreditat la inscripci� de l'entitat en el Registre Mercantil, ha de sol�licitar la inscripci� de la mutualitat en el Registre de Mutualitats de Previsi� Social, al qual ha de lliurar una c�pia aut�ntica de l'escriptura p�blica en qu� constin els acords de constituci� i d'aprovaci� dels estatuts i els rams o les prestacions en qu� vol operar la mutualitat. Aquesta documentaci� s'ha d'acompanyar d'un programa d'activitats ajustat a la normativa vigent. 4. La qualificaci� favorable de la documentaci� establerta per l'apartat 3 comporta la inscripci� d'ofici de l'entitat en el Registre de Mutualitats de Previsi� Social i l'atorgament de l'autoritzaci� administrativa corresponent per als rams o les prestacions en qu� vol operar faculta la mutualitat de previsi� social per a iniciar l'activitat asseguradora. 5. Les modificacions del programa d'activitats requereixen la comunicaci� corresponent de la m�tua a l'�rgan de supervisi�.\nEstructura i composici� de les mutualitats\n1. Els estatuts de les mutualitats de previsi� social constitueixen el r�gim jur�dic que en regula l'activitat i el funcionament. 2. El contingut dels estatuts de la mutualitat no ha d'�sser contrari a la normativa que en regula l'activitat i, a m�s dels requisits establerts per l'article 4, ha d'incloure: a) La denominaci�, l'objecte social, la data d'inici de l'activitat i la durada.\nb) L'�mbit territorial d'actuaci�. c) El domicili social.\nd) La indicaci� de la forma d'actuaci�, d'acord amb l'article 3.\ne) Les prestacions i els rams en qu� opera. f) Les bases generals de l'organitzaci� associativa, les normes de delegaci� de vot, el procediment per a prendre els acords, les compet�ncies i la composici� dels �rgans de govern, el sistema d'elecci� i remoci� dels c�rrecs i de renovaci� i provisi� de les vacants, assegurant en tot cas que el funcionament i el control de l'entitat siguin democr�tics.\ng) Les normes sobre la quota d'entrada, el fons de maniobra i l'homogene�tat qualitativa i quantitativa dels riscs, en el cas de les mutualitats que operen a quota variable.\nh) Els drets i els deures dels socis i les condicions objectives d'admissi�, d'exclusi� i de baixa; la participaci� efectiva dels mutualistes en el govern de l'entitat, i la protecci� dels drets dels socis en cas de dissoluci�.\ni) La responsabilitat dels qui exerceixen funcions directives i el r�gim de conflicte d'interessos. S'han d'establir per reglament les situacions en qu� es pot donar conflicte d'interessos. j) El procediment de modificaci� dels estatuts.\nk) El procediment pel qual els socis poden examinar, amb l'antelaci� suficient, les propostes econ�miques o els documents comptables a qu� es refereixen els punts de l'ordre del dia de l'assemblea general.\nl) Els mecanismes de constituci� i modificaci� del fons mutual, i les normes de retorn de les quantitats aportades i de pagament d'interessos.\nm) La previsi� que les despeses d'administraci� no excedeixin el l�mit establert.\nn) La submissi� del col�lectiu i de cadascun dels mutualistes a la jurisdicci� dels tribunals del domicili social pel que fa a les relacions societ�ries, sens perjudici de la possibilitat de sotmetre els conflictes entre els mutualistes i la mutualitat, siguin de car�cter societari o assegurador, als mecanismes establerts pels articles 39 i 40.\no) Les causes de dissoluci� de la mutualitat, d'acord amb el que estableix la llei, i el procediment de liquidaci�.\np) Qualsevol altre pacte que no sigui contrari a l'ordenament jur�dic.\n1. Pot tenir la condici� de soci o s�cia qualsevol persona f�sica o jur�dica, sense altres limitacions que les derivades de la llei o dels estatuts. Pot haver-hi dues categories de socis: a) Socis mutualistes: persones f�siques o jur�diques afiliades a l'entitat que en poden obtenir alguna prestaci� per a ells, per a llurs drethavents o per a persones vinculades a ells per lla�os familiars, de treball, de conviv�ncia o d'associaci�, de conformitat amb el que estableix aquesta Llei, o, en el cas de riscs sobre les coses, els qui tenen un dret o inter�s leg�tim respecte als b�ns sobre els quals recau el risc.\nb) Socis protectors: persones f�siques o jur�diques que, tot i no ser necess�riament subjectes de prestacions de la mutualitat, contribueixen a mantenir-la i desenvolupar-la.\n2. Els estatuts han de regular el r�gim dels socis protectors i poden establir que participin en el fons mutual i en els �rgans socials, d'acord amb el que s'estableixi per reglament.\nDrets i obligacions dels socis 1. Els socis mutualistes tenen els drets seg�ents: a) Assistir a les assemblees generals, d'acord amb els estatuts, amb dret de veu i de vot per a adoptar acords. Tots els socis mutualistes tenen els mateixos drets pol�tics, econ�mics i d'informaci�. Cada soci o s�cia t� un vot, llevat dels sup�sits de delegaci� de vot establerts per l'article 16.5.\nb) Elegir els �rgans de govern, incloent-hi, si escau, l'assemblea de compromissaris, i ser-ne elegits membres.\nc) Disposar de la informaci� necess�ria per a participar en les assemblees generals, especialment la relativa als estats comptables i financers que ha d'aprovar l'assemblea general ordin�ria.\nd) Donar-se de baixa, respectant, si escau, el termini de preav�s que fixin els estatuts, que no ha d'�sser inferior a dos mesos.\ne) Percebre les prestacions garantides, els serveis per activitats complement�ries de l'entitat que els pertoquin i les derrames actives o de retorn que s'acordin dins l'exercici de l'activitat o com a conseq��ncia de llur baixa volunt�ria, d'acord amb els termes i les condicions que s'estableixin.\nf) Qualsevol altre que la Llei o els estatuts els reconeguin.\n2. Els socis mutualistes tenen les obligacions seg�ents: a) Complir els acords v�lidament adoptats pels �rgans de govern.\nb) Fer efectives les quotes, les derrames i les aportacions establertes, dins els l�mits fixats per la llei o pels estatuts.\nc) Qualsevol altra que resulti de la normativa aplicable o dels estatuts.\n3. Els socis protectors tenen els drets i les obligacions establerts pels estatuts socials. Se'ls poden reemborsar llurs aportacions al fons mutual si aix� ho estableixen els estatuts i sempre que aix� no comporti que l'entitat deixi de complir el que estableix l'article 33 o quedi en una situaci� de net patrimonial negatiu.\nRelacions entre els socis i l'entitat en l'exercici de l'activitat\n1. Les prestacions a qu� el mutualista o la mutualista t� dret s�n les que resulten d'aplicar els estatuts de l'entitat, els reglaments o les condicions generals i particulars dels productes subscrits. No es poden exigir als socis m�s quotes, derrames i aportacions que les que resulten d'aplicar els estatuts, els reglaments o les condicions generals i particulars. 2. Les prestacions pels riscs sobre les persones establertes en favor dels socis i de llurs familiars, drethavents i beneficiaris tenen car�cter personal i intransferible, i, per tant, no es poden cedir ni garantir a favor de tercers. Tot aix� s'ent�n sens perjudici del que les normes de car�cter processal o procedimental referides a procediments d'execuci� disposen. 3. Si la primera quota o derrama, tant de prima fixa com de prima variable, no ha estat pagada per causa atribu�ble al soci o s�cia, l'entitat, notificant-li pr�viament i en la deguda forma l'advertiment corresponent, t� dret a donar-lo de baixa de la prestaci� o a exigir-li el pagament de la quota o derrama no pagada en via executiva prenent com a base el document d'inscripci�. Mentre perduri aquesta situaci�, l'entitat resta deslliurada de les seves obligacions vers el soci o s�cia. 4. En cas de manca de pagament de les quotes seg�ents a la primera, la cobertura atorgada resta en suspens al cap d'un mes del dia del venciment. Si la mutualitat no reclama el pagament de la quota dins els sis mesos seg�ents al venciment d'aquesta, s'ent�n que l'asseguran�a resta extingida. En tot cas, la mutualitat, quan la cobertura resta en suspens, �nicament pot exigir el pagament de la quota del per�ode de risc en curs. 5. Si la relaci� no s'ha resolt ni s'ha extingit, la cobertura torna a tenir efectes l'endem� del dia en qu� el soci o s�cia hagi satisfet les quotes impagades.\n6. Sens perjudici del dret de la mutualitat a reclamar el pagament dels deutes pendents, el transcurs de seixanta dies des del requeriment de pagament constitueix causa de baixa del soci o s�cia.\n7. Els estatuts han de regular la suspensi� dels drets associatius en cas de manca de pagament de les quotes o les derrames o d'incompliment de les altres obligacions dels mutualistes.\n8. El mutualista o la mutualista que es d�na de baixa de l'entitat volunt�riament t� dret a percebre les derrames actives i el valor del rescat, si escau, i est� obligat a pagar les derrames passives acordades degudament i no satisfetes. Tamb� t� dret que, un cop aprovats els comptes de l'exercici en qu� es produeix la baixa, li siguin retornades les quantitats que hagi aportat al fons mutual, amb els interessos corresponents, que mai no poden �sser superiors a l'inter�s legal del diner.\n9. La devoluci� a qu� es refereix l'apartat 8 s'ha de fer un cop dedu�des les quantitats que el mutualista o la mutualista degui a la mutualitat. Aquesta devoluci� nom�s es pot fer si les aportacions no han estat consumides en el compliment de la funci� espec�fica del fons i la part del fons mutual a retornar pot �sser substitu�da pels excedents de l'exercici. Cap altra liquidaci� amb c�rrec al patrimoni social de la mutualitat no �s procedent en favor del soci o s�cia que es d�na de baixa.\nDels �rgans socials\nSens perjudici del que estableixin els estatuts, les mutualitats de previsi� social s�n integrades, com a m�nim, pels �rgans seg�ents: a) L'assemblea. b) La junta directiva. c) La comissi� de control, en els casos establerts per aquesta Llei.\n1. L'assemblea general �s l'�rgan suprem de l'expressi� de la voluntat social en les mat�ries i en la forma que els estatuts determinin.\n2. Correspon a l'assemblea general, de manera indelegable, prendre els acords sobre les q�estions seg�ents: a) L'aprovaci� i la modificaci� dels estatuts i de la normativa de r�gim intern que els desenvolupi.\nb) El canvi de domicili social, si comporta canvi de municipi.\nc) L'elecci�, el nomenament i la revocaci� dels membres de la junta directiva, i l'elecci� i el nomenament dels membres de la comissi� de control.\nd) L'examen i l'aprovaci� de la gesti� de la junta directiva i de la mem�ria, el balan� i els estats de comptes de la mutualitat.\ne) L'exercici de l'acci� de responsabilitat contra els membres de la junta directiva.\nf) L'aprovaci� dels pressupostos que li presenta la junta directiva.\ng) Les aportacions dels socis al fons mutual i la regulaci�, si escau, del reintegrament de les aportacions i de l'acreditaci� d'interessos.\nh) La fixaci� de les derrames.\ni) La determinaci� de l'aplicaci� de resultats.\nj) La fusi�, l'escissi�, la dissoluci� i la transformaci� de la mutualitat.\nk) La federaci� i l'agrupaci� amb altres mutualitats.\nl) El nomenament d'auditors.\nm) L'aprovaci� de les condicions en qu� la mutualitat pot rec�rrer al finan�ament subordinat, entre les quals, les condicions de les quotes participatives.\nConvocat�ria i funcionament de l'assemblea general\n1. L'assemblea general resta v�lidament constitu�da en primera convocat�ria quan hi assisteixin o hi siguin representats com a m�nim la meitat m�s un dels socis assembleistes i, en segona convocat�ria, sigui quin sigui el nombre d'assistents.\n2. L'assemblea general ha d'�sser convocada per la junta directiva amb una antelaci� m�nima de quinze dies, per mitj� d'una comunicaci� escrita que ha de contenir el lloc, la data, les hores de la primera i de la segona convocat�ries, entre les quals hi ha d'haver una hora de difer�ncia, i l'ordre del dia. Aquesta comunicaci� s'ha de fer d'acord amb els estatuts i, com a m�nim, per dos dels mitjans seg�ents:\na) Per notificaci� tramesa a tots els mutualistes.\nb) Per anunci publicat al domicili social.\nc) Per anunci publicat en un dels diaris de m�s circulaci� en l'�mbit territorial de la mutualitat o en la localitat on aquesta t� el domicili social.\n3. En el cas de l'assemblea de compromissaris, sens perjudici de l'obligaci� d'utilitzar algun altre mitj�, la convocat�ria s'ha de fer necess�riament per comunicaci� tramesa a tots els compromissaris.\n4. La convocat�ria de l'assemblea general no �s necess�ria si es reuneixen tots els socis de la mutualitat i es constitueixen en junta universal, havent acceptat per unanimitat que la junta es dugui a terme i havent-ne aprovat per unanimitat l'ordre del dia. 5. L'assemblea general es reuneix en sessi� ordin�ria i en sessi� extraordin�ria.\n6. L'ordre del dia de l'assemblea general ordin�ria, que es reuneix una vegada l'any, dins el primer semestre, ha d'incloure, si m�s no, l'examen i l'aprovaci� de la gesti� de la junta directiva i de la mem�ria, el balan�, els estats de comptes i l'aplicaci� de resultats. 7. Si la junta directiva no convoca l'assemblea general ordin�ria en el termini legal, qualsevol soci o s�cia pot instar-la a fer-ho. Si, despr�s de quinze dies del requeriment, l'assemblea no ha estat convocada, l'�rgan administratiu competent en pot ordenar la convocat�ria, a inst�ncies del soci o s�cia.\n8. L'assemblea general es reuneix en sessi� extraordin�ria sempre que la junta directiva ho creu convenient o quan ho sol�licita per escrit un m�nim del 10% dels socis de la mutualitat que ja tinguessin aquesta condici� el 31 de desembre anterior. Els estatuts poden reduir aquest m�nim al 5% en les mutualitats que tinguin m�s de cinc mil socis. Quan la mutualitat hagi optat per constituir una assemblea de compromissaris, l'escrit de convocat�ria ha d'�sser signat per la meitat m�s un del nombre de socis damunt dit. La sol�licitud ha d'especificar els punts a incloure en l'ordre del dia de la convocat�ria. Aix� mateix, els socis o els compromissaris que representin la majoria damunt dita tenen dret a sol�licitar la inclusi� d'algun punt en l'ordre del dia. Si la junta directiva no convoca l'assemblea en el termini de dos mesos, els sol�licitants poden instar l'�rgan administratiu competent a convocar-la. 9. L'assemblea general es reuneix a la localitat on radica el domicili social, si els estatuts no ho estableixen altrament. No obstant aix�, la junta directiva o el 10% dels socis poden sol�licitar a l'�rgan administratiu competent que autoritzi la reuni� de l'assemblea general en altres localitats, per raons d'organitzaci�. Aquest requisit no �s necessari en el cas de la junta universal.\n10. L'assemblea general �s presidida pel president o presidenta de la junta directiva, assistit pel secretari o secret�ria d'aquesta, o, en ambd�s casos, per les persones que n'exerceixen les funcions. Si no hi s�n o no n'hi ha, ocupen els dits c�rrecs les persones que l'assemblea elegeixi entre els socis presents. 11. Correspon al president o presidenta de l'assemblea de dirigir les deliberacions, mantenir-hi l'ordre i vetllar pel compliment de les formalitats exigides per llei.\nAcords de l'assemblea general\n1. L'assemblea general pren els acords per majoria simple dels vots emesos, presents i representats, excepte en els sup�sits determinats per les lletres a, g i j de l'article 14 i per l'article 23.4, i en els altres sup�sits fixats pels estatuts, en qu� cal una majoria de les dues terceres parts dels vots presents i representats. Els estatuts no poden exigir en cap cas una majoria superior a les dues terceres parts. 2. Els estatuts poden determinar la forma en qu� s'ha d'exercir el dret de vot. La votaci� ha d'�sser secreta si ho demanen el 10% dels presents.\n3. S�n nuls els acords sobre assumptes que no figurin en l'ordre del dia, excepte els relatius a: a) La petici� d'acci� de responsabilitat i la destituci� o la separaci� del c�rrec dels membres de la junta directiva.\nb) La convocat�ria d'una nova assemblea general.\nc) El nomenament d'auditors. d) Qualsevol altre assumpte que, essent presents tots els mutualistes o compromissaris, acordin per unanimitat de tractar.\n4. Els acords v�lidament adoptats obliguen tots els mutualistes, incloent-hi els absents i els dissidents.\n5. Els socis que vulguin delegar l'assist�ncia personal ho han de fer per escrit i expressament per a cada assemblea. Cap soci o s�cia no pot exercir m�s de deu delegacions. Les facultats delegades no poden �sser objecte d'una nova delegaci�.\n6. Les persones jur�diques que tenen la condici� de soci o s�cia exerceixen el vot per mitj� de llur representant.\n7. S'ha de redactar una acta de cada sessi� de l'assemblea general, en la qual han de constar la data i el lloc de la reuni�; el nombre d'assistents, entre presents i representats; els acords adoptats; el resultat de les votacions, i les intervencions de les persones que ho sol�licitin. S'ha de confeccionar tamb� una llista dels assistents a la sessi� i incloure-la o adjuntar-la a l'acta.\n8. L'acta ha d'�sser signada pel president o presidenta i el secretari o secret�ria de l'assemblea i per tres mutualistes designats per la mateixa assemblea, entre els quals n'hi ha d'haver un dels que hagin dissentit dels acords adoptats, si escau. Ha d'�sser inscrita dins els quinze dies seg�ents en el llibre corresponent i ha d'�sser aprovada, en el mateix per�ode, per la mateixa assemblea o, si no se n'hi t� cap, pels mateixos signants de l'acta.\n9. Els socis poden sol�licitar, una vegada aprovada, la certificaci� de l'acta de l'assemblea, que el secretari o secret�ria, amb el vistiplau del president o presidenta, els ha de lliurar en el termini de deu dies.\n10. Els acords de l'assemblea poden �sser impugnats si s�n contraris a la llei o als estatuts o si lesionen interessos de la mutualitat en benefici d'un o m�s socis.\n11. Estan legitimats per a exercir les accions d'impugnaci� els socis que, d'acord amb l'acta, han votat en contra de l'acord impugnat, els socis absents i els socis que hagin estat il�leg�timament privats d'emetre el vot.\n12. No �s procedent la impugnaci� d'un acord social que hagi estat deixat sense efecte o hagi estat substitu�t v�lidament per un altre.\n13. L'acci� d'impugnaci� caduca en el termini de tres mesos a comptar de la data de l'acord o, si escau, de la notificaci�. Les accions de nul�litat dels acords contraris a la llei no estan sotmeses a termini de caducitat. Article 17\nL'assemblea de compromissaris\n1. L'assemblea general pot �sser substitu�da per una assemblea de compromissaris quan el nombre de socis de l'entitat supera el nombre fixat pel reglament, si aix� ho estableixen els estatuts, els quals han de determinar els requisits per a �sser nomenat compromissari o compromiss�ria, encara que, en tots els casos, s'ha d'�sser major d'edat i tenir almenys un any d'antiguitat com a soci o s�cia. Els membres de la junta directiva tenen la condici� de compromissaris.\n2. Els estatuts han de determinar el procediment de designaci� dels compromissaris. La designaci� s'ha de fer per sorteig davant de fedatari o fedat�ria p�blic entre els socis amb dret de vot. El sorteig es pot fer per qualsevol mitj�, incloent-hi els inform�tics. Aix� mateix, els estatuts poden establir que el nombre total de compromissaris de l'entitat es distribueixi territorialment en funci� de la implantaci� de la mutualitat.\n3. El mandat dels compromissaris ha de tenir una durada m�nima de dos anys i m�xima de quatre, comptadors a partir de la data en qu� s�n designats. Aix� no obstant, els compromissaris cessants poden �sser designats de nou si aix� resulta del sorteig corresponent.\n4. Els compromissaris han de complir el mandat en representaci� de l'entitat sense possibilitat de renunciar a la designaci�.\n5. �s aplicable a l'assemblea de compromissaris, en tot all� que no contradigui les seves caracter�stiques, el que aquesta Llei disposa per a l'assemblea general. 6. Cap compromissari no pot exercir m�s de tres delegacions d'assist�ncia i vot a l'assemblea de compromissaris.\n1. Si l'�mbit d'actuaci� d'una mutualitat supera el d'una demarcaci� territorial supracomarcal vigent o si la mutualitat t� un gran nombre d'associats i no hi ha assemblea de compromissaris, els estatuts poden determinar que l'assemblea general sigui precedida d'una assemblea territorial de socis en cada una de les demarcacions esmentades per a elegir delegats dels mutualistes a l'assemblea general, el nombre dels quals ha d'�sser fixat pels estatuts. La votaci� per a designar els delegats ha d'�sser secreta.\n2. En les assemblees territorials s'ha de donar a con�ixer el text dels acords l'aprovaci� dels quals es vol proposar a l'assemblea general, en la qual els delegats tenen un nombre de vots igual al dels mutualistes que hagin participat, entre els presents i els representats, en l'assemblea territorial. Els delegats han d'exercir aquests vots en el mateix sentit que hagin estat emesos.\n3. Les assemblees territorials es poden constituir tamb� mitjan�ant el sistema de compromissaris a qu� es refereix l'article 17. Article 19\n1. La junta directiva, amb aquesta denominaci� o amb una altra de semblant, �s l'�rgan col�legiat de representaci�, de govern i de gesti� de la mutualitat. 2. La junta directiva �s integrada pel nombre de membres que els estatuts determinin, en cap cas inferior a cinc. Els components de la junta directiva han d'�sser persones f�siques s�cies o b� persones jur�diques associades a la mutualitat, les quals han de nomenar una persona f�sica que les representi.\n3. La retribuci� dels administradors per llur gesti� forma part de les despeses d'administraci� i no pot excedir els l�mits fixats per reglament.\n4. Els treballadors de la mutualitat, llurs representants o les persones vinculades professionalment amb l'entitat no poden tenir majoria en la junta directiva ni cap d'ells no pot ocupar en cap cas la presid�ncia, la vicepresid�ncia o la secretaria. Els estatuts han d'establir les disposicions necess�ries per a prevenir possibles situacions de conflicte d'interessos.\n5. Els membres de la junta directiva han d'�sser persones de reconeguda honorabilitat, amb les condicions necess�ries de qualificaci� o experi�ncia professional, i no han de inc�rrer en cap prohibici� o incompatibilitat legal, d'acord amb el que estableixen les normes que despleguen aquesta Llei. Els estatuts han d'establir l'edat m�xima per a �sser elegit membre de la junta directiva i el per�ode m�xim de perman�ncia en la dita junta.\n6. Els membres de la junta directiva s�n elegits per l'assemblea en votaci� secreta. Els estatuts han d'establir el r�gim de distribuci� de c�rrecs de la junta directiva. 7. La junta directiva elegeix entre els seus membres els c�rrecs de president o presidenta i de secretari o secret�ria, com a m�nim, llevat que els estatuts determinin que els dits c�rrecs siguin elegits directament per l'assemblea. Els estatuts poden establir tamb� que el c�rrec de secretari o secret�ria sigui exercit per una persona que compleixi unes condicions determinades o a per un professional o una professional extern a la junta, amb veu per� sense vot.\n8. El mandat dels membres de la junta directiva, que poden �sser reelegits, t� una durada m�xima de quatre anys. Si els estatuts determinen la renovaci� parcial de la junta, tamb� han d'establir els torns de renovaci�; si no els estableixen, la renovaci� es fa per meitats i per exc�s cada dos anys, i els primers membres a renovar es determinen per insaculaci�.\n9. El mandat dels membres de la junta directiva acaba el dia en qu� es reuneix l'assemblea ordin�ria de l'any corresponent o el dia en qu� fineix el termini perqu� es reuneixi.\n10. Les funcions de la junta directiva s�n determinades pels estatuts i per l'assemblea. Les facultats delegades per l'assemblea no poden �sser objecte d'una nova delegaci�.\n11. La junta directiva, que ha d'�sser convocada pel president o presidenta o per la persona que n'exerceixi les funcions, es reuneix amb car�cter ordinari un cop cada tres mesos, com a m�nim, i amb car�cter extraordinari tantes vegades com calgui.\n12. Els estatuts han de regular el r�gim de convocat�ria, funcionament i const�ncia dels acords de la junta directiva.\n13. Els membres que no assisteixin a una reuni� de la junta directiva poden delegar la representaci� en un altre membre. Els acords presos per la junta directiva, tant en primera com en segona convocat�ria, s�n v�lids si hi s�n presents la meitat m�s un dels components. La segona convocat�ria s'ha de tenir com a m�nim mitja hora despr�s de l'hora fixada per a la primera.\n14. Els acords de la junta directiva s�n presos per majoria de vots. En cas d'empat, el vot del president o presidenta dirimeix.\n15. Les actes de les reunions de la junta directiva, que han d'�sser signades pel secretari o secret�ria i el president o presidenta, han de reflectir resumidament els debats, han de transcriure el text dels acords presos amb el resultat de les votacions i han d'incloure la llista d'assistents.\n16. El president o presidenta de la junta directiva, que ho �s tamb� de l'entitat, n'exerceix la representaci� legal.\n17. Els estatuts han de regular el sistema de provisi� de les vacants de la junta directiva que es produeixin entre assemblees. Els membres nomenats per la junta segons aquest sistema han d'�sser ratificats per l'assemblea seg�ent i cessen en el c�rrec quan hauria finit el mandat del membre a qui substitueixen.\n18. Correspon a la junta directiva de tractar les q�estions que la legislaci� o els estatuts no atribueixen expressament a un altre �rgan.\n1. Els estatuts de les mutualitats que tinguin m�s de cinc mil socis o persones protegides, que recaptin m�s d'un mili� d'euros per quotes o que destinin m�s d'un mili� d'euros a provisions t�cniques i, en tots els casos, les mutualitats constitu�des per persones jur�diques han d'establir l'exist�ncia d'un director o directora, amb aquesta denominaci� o amb una altra de semblant, que exerceixi les facultats directives i administratives que la junta directiva li delegui.\n2. El director o directora, que �s nomenat i contractat per la junta directiva, ha d'�sser una persona de reconeguda honorabilitat, amb les condicions necess�ries de qualificaci� o experi�ncia professional, i no ha de inc�rrer en cap prohibici� o incompatibilitat legal, d'acord amb el que les normes que despleguen aquesta Llei estableixen. El nomenament i el cessament del director o directora s'han d'inscriure en el Registre de Mutualitats de Previsi� Social, indicant-ne les facultats.\n3. El director o directora pot assistir amb veu per� sense vot a les reunions de la junta directiva, si aix� ho estableixen els estatuts de la mutualitat, sense que calgui que sigui elegit per l'assemblea general, llevat que es tractin assumptes que l'afectin personalment, amb les limitacions establertes per l'article 19.\n4. El director o directora exerceix, sota el control de la junta directiva, les facultats i els poders que aquesta li delega, que en cap cas no poden incloure:\na) La rendici� de comptes i la presentaci� dels balan�os.\nb) Les compet�ncies expressament delegades a la junta directiva per l'assemblea general.\nc) L'aprovaci� i la modificaci� de reglaments de prestacions.\nd) L'acceptaci� de socis protectors i de les aportacions que facin a la mutualitat.\ne) Les decisions referides a la compra i la venda d'actius patrimonials de la mutualitat en qu� estiguin invertides les provisions t�cniques, el marge de solv�ncia o el fons de garantia, quan es tracti de b�ns immobles o en els casos que s'estableixi per reglament atenent criteris com el percentatge que els actius en q�esti� representen sobre el total del concepte corresponent.\nComissi� de control\n1. Les mutualitats que tinguin m�s de cinc mil socis o persones protegides, que recaptin m�s d'un mili� d'euros per quotes o que destinin m�s d'un mili� d'euros a provisions t�cniques i, en tots els casos, les mutualitats constitu�des per persones jur�diques i les federacions han de tenir una comissi� de control, integrada per un m�nim de tres membres, que s'ha de reunir com a m�nim un cop l'any. Els membres d'aquesta comissi�, que no poden �sser membres de la junta directiva ni han d'estar lligats a l'entitat per contractes laborals o de manera que es pugui donar qualsevol altra situaci� de conflicte d'interessos, s�n elegits per l'assemblea general per un termini de quatre anys i, per a dur a terme llur activitat, poden �sser assessorats per professionals.\n2. Els estatuts han de regular el funcionament, l'organitzaci� i les funcions de la comissi� de control.\n3. Les funcions principals de la comissi� de control s�n les seg�ents:\na) La verificaci� del funcionament econ�mic i financer de l'entitat.\nb) El seguiment de la gesti� econ�mica i financera de l'entitat.\nc) L'emissi� d'informes d'ordre intern sobre els aspectes relatius a la gesti� econ�mica i financera.\nd) L'enc�rrec a experts independents i externs a l'entitat, excepcionalment, d'estudis i informes de viabilitat econ�mica i financera.\ne) La sol�licitud d'informaci� als auditors de comptes de la mutualitat.\nf) Les altres que estableixin els estatuts. T�TOL III\n�mbit i capacitat d'actuaci�\nExtensi� de les prestacions\n1. Les mutualitats de previsi� social poden actuar en qualsevol dels �mbits asseguradors que els estatuts estableixen, sense cap altra limitaci� que les que les normes generals d'assegurances estableixen.\n2. Els l�mits de les prestacions aplicables a les mutualitats de previsi� social fixats per la normativa vigent es poden actualitzar d'acord amb els criteris establerts per la dita normativa.\nPrestacions i rams\n1. Les mutualitats poden operar per prestacions i tamb� per rams, d'acord amb la normativa b�sica aplicable i segons que determinin els estatuts i s'estableixi en el programa d'activitats corresponent, el qual s'ha de sotmetre a autoritzaci� administrativa. Quan l'activitat prevegi prestacions d'assist�ncia sanit�ria, s'han de complir les disposicions establertes per la normativa sanit�ria. 2. Les mutualitats poden optar per consignar en reglaments de prestacions o en p�lisses les normes reguladores de les cobertures atorgades, subjectant-se a les normes generals d'assegurances. Aquests reglaments i p�lisses i les bases t�cniques corresponents no necessiten autoritzaci� administrativa pr�via llevat que comportin una modificaci� del programa d'activitats, per� han d'estar a disposici� de l'�rgan administratiu competent al domicili social de la mutualitat, en la forma que s'estableixi per reglament. El dit �rgan en pot ordenar la modificaci� i en pot suspendre totalment o parcialment l'aplicaci� en el cas que no s'ajustin a la normativa vigent. 3. Els reglaments de prestacions i llurs modificacions tenen efic�cia en els mutualistes que hagin subscrit la cobertura corresponent. Les condicions dels dits reglaments i llurs modificacions resten acceptades des del moment que s'aproven.\n4. Per raons de solv�ncia justificades t�cnicament d'acord amb el que s'estableixi per reglament, es poden adoptar modificacions de prestacions que impliquin una reducci� dels drets econ�mics dels socis, assegurats o beneficiaris, que han d'�sser aprovades per l'assemblea, en l'ordre del dia de la qual han de constar expressament.\n[El Tribunal Constitucional, per provisi� de 21 d'octubre de 2003, ha adm�s a tr�mit el recurs d'inconstitucionalitat n�m. 5851/2003, promogut pel President del Govern, contra l'apartat 1 d'aquest article. Aix� mateix, ordena la suspensi� de la vig�ncia i aplicaci� d'aquest precepte des de la data d'interposici� del recurs - 29 de setembre de 2003- per a les parts en el proc�s i des de la publicaci� del corresponent edicte en el BOE respecte els tercers (BOE n�m. 262, de 1-11-2003, p. 38690).]\nActivitat complement�ria de car�cter mutualista, assegurador i social\n1. Les mutualitats de previsi� social poden dur a terme, si han obtingut pr�viament l'autoritzaci� administrativa corresponent, activitats de car�cter social complement�ries de l'activitat asseguradora. 2. La realitzaci� d'activitats socials complement�ries ha d'�sser establerta pels estatuts i pot �sser regulada per un reglament espec�fic. Aquestes activitats han de tenir una dotaci� pr�pia i independent, a c�rrec del patrimoni no comprom�s a l'activitat asseguradora. 3. Les activitats a qu� es refereix l'apartat 2 han de tenir comptabilitat separada i s'han d'ajustar a la normativa aplicable sobre comptabilitat i, si es duen a terme per mitj� d'empreses participades, a la normativa aplicable sobre consolidaci�.\n4. Les mutualitats de previsi� social poden establir convenis per a la distribuci� de productes amb altres entitats asseguradores o amb mitjancers d'assegurances, d'acord amb la normativa aplicable. Els convenis de distribuci� entre mutualitats poden regular la condici� de soci o s�cia i la d'assegurat o assegurada dins llur �mbit d'aplicaci� i poden establir que els socis de l'entitat d'origen nom�s ho siguin d'aquesta.\n5. Les mutualitats de previsi� social poden establir formes de cooperaci� amb institucions p�bliques i de la Seguretat Social i amb institucions privades, d'acord amb la normativa vigent. Article 25\nCoasseguran�a i reasseguran�a\nLes mutualitats de previsi� social poden dur a terme operacions de coasseguran�a i reasseguran�a d'acord amb el que disposi la normativa vigent. [El Tribunal Constitucional, per provisi� de 21 d'octubre de 2003, ha adm�s a tr�mit el recurs d'inconstitucionalitat n�m. 5851/2003, promogut pel President del Govern, contra aquest article. Aix� mateix, ordena la suspensi� de la vig�ncia i aplicaci� d'aquest precepte des de la data d'interposici� del recurs - 29 de setembre de 2003- per a les parts en el proc�s i des de la publicaci� del corresponent edicte en el BOE respecte els tercers (BOE n�m. 262, de 1-11-2003, p. 38690).]\nFederaci�, agrupaci�, fusi� i altres formes de col�laboraci�\n1. Les mutualitats poden constituir volunt�riament federacions, que tenen personalitat jur�dica pr�pia, amb l'objecte de representar aquelles i millorar-ne les funcions. Aquestes federacions s'han de regir pel que estableixin llurs estatuts, que han d'�sser inscrits en els registres corresponents d'acord amb el que disposa aquesta Llei, i poden, aix� mateix, constituir agrupacions per al compliment d'objectius espec�fics o per modalitats de prestacions amb la mateixa finalitat. 2. Corresponen a les federacions, a m�s de les que llurs estatuts els atribueixen, les funcions seg�ents: a) Prestar serveis financers comuns.\nb) Assessorar t�cnicament les entitats federades.\nc) Elaborar estudis i publicacions sobre el mutualisme de previsi� social. d) Elaborar estudis i treballs estad�stics.\ne) Participar en les comissions de conciliaci� en representaci� de les mutualitats i actuar, mitjan�ant l'organitzaci� d'un tribunal, en l'administraci� d'arbitratges de dret privat.\nf) Col�laborar amb l'Administraci� p�blica en els �mbits propis del mutualisme.\n3. Una federaci�, per a poder referir la seva denominaci� a un �mbit geogr�fic determinat, ha d'acreditar que hi �s majorit�ria, tant pel que fa al nombre d'entitats federades com pel que fa al nombre de mutualistes i beneficiaris de les mutualitats federades.\n4. Les federacions i les agrupacions, un cop autoritzades, han d'�sser inscrites en el Registre de Mutualitats de Previsi� Social de Catalunya per a adquirir personalitat jur�dica.\n5. Les federacions i les agrupacions es regeixen, en tot all� que llur normativa espec�fica no regula, sempre que no sigui incompatible amb llur naturalesa, per les mateixes normes que les mutualitats.\n6. La federaci� que compleix en l'�mbit de Catalunya els requisits fixats per l'apartat 3 exerceix amb car�cter general la representaci� i la defensa dels interessos del mutualisme de previsi� social catal�.\nFusi�, escissi�, transformaci� i participaci� en altres entitats asseguradores\n1. Les mutualitats de previsi� social es poden fusionar amb altres mutualitats per absorci� o mitjan�ant la creaci� d'una nova entitat, sempre que es compleixin les condicions seg�ents: a) Que hi hagi l'acord previ de les assemblees generals respectives, amb les exig�ncies legals i estatut�ries que escaiguin.\nb) Que s'obtingui l'autoritzaci� administrativa corresponent.\n2. Les mutualitats es poden escindir i transformar en altres entitats asseguradores, sempre que compleixin els requisits establerts per l'apartat 1 i els que siguin exigibles per a constituir l'entitat que resulti de l'escissi� o de la transformaci�.\n3. Els socis de les mutualitats tenen dret, en cas de fusi�, escissi� o transformaci�, a causar baixa de la mutualitat i que se'ls reemborsi la part de la quota no consumida, a m�s dels altres drets que els corresponguin en cas de baixa volunt�ria.\n4. Les mutualitats de previsi� social poden adquirir participacions i la totalitat o part dels actius i els passius de societats an�nimes asseguradores.\n5. S'han de regular per reglament els procediments de fusi� .especialment abreujat per a les entitats de petita dimensi�., escissi� i transformaci� de les mutualitats.\nRevocaci�, dissoluci� i liquidaci�\n1. Per la revocaci� de l'autoritzaci� atorgada, la mutualitat de previsi� social perd l'habilitaci� per a exercir l'activitat de manera total o parcial per sectors o rams, sens perjudici de mantenir garantides les prestacions que hagi atorgat fins que siguin liquidades.\n2. La revocaci� l'acorda l'Administraci� competent d'ofici o a inst�ncia de part, en virtut de les causes que la normativa b�sica aplicable a les mutualitats de previsi� social determini expressament.\n3. �s competent per a la revocaci� total o parcial de l'autoritzaci� l'�rgan que l'ha concedida o el que ho sigui en el moment de produir-se la causa de revocaci�. Article 29\n1. La revocaci� total de l'autoritzaci� o la concurr�ncia d'alguna de les causes de dissoluci� establertes per la normativa b�sica comporta la dissoluci� de la mutualitat. 2. L'exist�ncia de causa de dissoluci� ha d'�sser comunicada en el termini d'un mes a l'�rgan administratiu competent, el qual, si la causa �s susceptible de remoci� i l'entitat ho demana, ha de fixar un termini, que no pot �sser inferior a un mes ni superior a sis mesos, perqu� la mutualitat pugui remoure la dita causa.\n3. Si l'entitat, en donar-se alguna de les causes de dissoluci�, no fa la comunicaci� a qu� es refereix l'apartat 2, l'�rgan administratiu competent pot convocar l'assemblea general perqu� hi sigui presentat un pla de viabilitat o, en cas contrari, per dissoldre d'ofici l'entitat.\n4. Els acords de l'entitat i les resolucions administratives de dissoluci� han d'�sser inscrits en el Registre de Mutualitats de Previsi� Social.\nLiquidaci� i extinci� 1. Acordada la dissoluci� de l'entitat, s'ha de liquidar, excepte en els casos de fusi� o altres formes de cessi� d'actius i passius, d'acord amb els termes i les condicions generals establerts expressament amb aquesta finalitat.\n2. Durant el per�ode de liquidaci� l'entitat conserva la personalitat jur�dica, a l'�nic efecte de preservar l'efic�cia dels riscs coberts sense pr�rroga fins al venciment. 3. Per a facilitar la liquidaci�, l'�rgan administratiu competent, sia d'ofici sia a petici� dels liquidadors, pot disposar que es cedeixin els compromisos a favor d'una altra mutualitat o pot acordar el venciment de les obligacions dels mutualistes en una data determinada. 4. La liquidaci� pot comportar, eventualment, la intervenci� de la mutualitat, d'acord amb les seves normes reguladores, per salvaguardar els interessos propis o de tercers. 5. Sens perjudici del que disposa l'apartat 4, l'�rgan de supervisi� pot nomenar liquidadors si la mutualitat no en nomena, encomanant, si escau, aquestes funcions a les federacions que siguin habilitades per a complir-les per llurs estatuts. Aix� mateix, pot establir convenis amb els organismes estatals o auton�mics que compleixen funcions liquidadores. Tot aix� s'ent�n sens perjudici del que estableix la disposici� addicional segona. 6. Un cop finalitzades les operacions de liquidaci�, s'ha de declarar extingida l'entitat i l'extinci� s'ha d'inscriure en els registres corresponents i s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i en un diari que es difongui en l'�mbit territorial d'actuaci� de l'entitat.\nR�gim econ�mic i solv�ncia de les mutualitats de previsi� social\n1. L'exercici econ�mic de les mutualitats coincideix amb l'any natural.\n2. Les mutualitats de previsi� social han de retre comptes a l'autoritat de supervisi�, d'acord amb el que s'estableixi per reglament.\n3. Els resultats de cada exercici s'han d'aplicar d'acord amb les normes comptables que els regeixin, i en concret: a) Una vegada cobertes les garanties financeres establertes per l'article 33, els resultats positius de cada exercici es poden destinar, en primer lloc, a retribuir els finan�aments subordinats que hi hagi; en segon lloc, si escau, a la devoluci� de les aportacions efectuades al fons mutual quan el mutualista o la mutualista es doni de baixa o quan ho acordi l'assemblea, les quals han d'�sser substitu�des amb excedents de l'exercici, i, en darrer lloc, al que determinin els estatuts.\nb) Els resultats negatius de cada exercici donen lloc a les derrames passives corresponents o b� s'han de compensar a c�rrec de les reserves lliures.\nQuotes, recursos i patrimoni\n1. L'import de les quotes es fixa prenent com a base criteris de lliure compet�ncia per� respectant els principis d'equitat i sufici�ncia i fonamentant-se en les regles de la t�cnica asseguradora.\n2. Els ingressos de les mutualitats s'integren a llur patrimoni i es destinen a llurs finalitats. S�n constitu�ts pels recursos seg�ents: a) Les quotes dels socis i les derrames.\nb) Els rendiments dels b�ns i els drets de l'entitat.\nc) Les aportacions de les persones protectores i els ingressos per concerts.\nd) Les subvencions o aportacions volunt�ries.\nf) Qualsevol altre que no sigui contrari a la normativa que els sigui aplicable.\nProvisions t�cniques, marge de solv�ncia, fons de garantia i fons de maniobra\n1. Les mutualitats de previsi� social han de calcular i comptabilitzar les provisions t�cniques que tinguin obligaci� de constituir, les quals han d'�sser invertides en els actius i amb els l�mits establerts per la normativa vigent, d'acord amb els principis de congru�ncia, seguretat, liquiditat i rendibilitat.\n2. Les mutualitats de previsi� social han de disposar sempre, com a marge de solv�ncia, d'un patrimoni no comprom�s, un cop dedu�ts els elements immaterials. La tercera part de la seva quantia m�nima ha de constituir el fons de garantia. El desplegament reglamentari que es dugui a terme en aquesta mat�ria, en el marc de la normativa b�sica, ha d'incloure la regulaci� dels finan�aments subordinats, entre els quals, les quotes participatives. Als efectes d'aquesta Llei cal entendre per quotes participatives les aportacions diner�ries sense drets pol�tics, la retribuci� de les quals resta supeditada a l'obtenci� de resultats positius. S'han d'establir per reglament les limitacions a la subscripci� de les dites quotes per una mateixa empresa o per un grup d'empreses per tal d'evitar el control indirecte de l'entitat.\n3. En la reglamentaci� de les quotes participatives s'ha de regular un dret preferent d'adquisici�, en el termini que s'estableixi, d'una tercera part de les quotes pels mutualistes de l'entitat i d'una altra tercera part per les administracions p�bliques catalanes. La part de quotes participatives reservades als mutualistes i a les administracions que aquests no hagin subscrit en el termini corresponent pot �sser subscrita pels inversors privats.\n4. En la reglamentaci� de les quotes participatives cap persona, natural o jur�dica, o grup econ�mic pot posseir, directament o indirectament, quotes participatives per un import superior al 5% de les quotes totals vigents, llevat de les administracions p�bliques catalanes.\n5. Les mutualitats de previsi� social han de constituir un fons mutual permanent, que no ha d'�sser inferior al que per a cada cas estableix la normativa legal vigent. 6. Les mutualitats que operen a quota variable han de constituir amb llur patrimoni un fons de maniobra, que els ha de permetre de pagar els sinistres i les despeses sense haver d'esperar el cobrament de les derrames.\n7. L'actuari o actu�ria d'assegurances ha d'emetre un informe certificat sobre l'adequaci� de les provisions t�cniques, el marge de solv�ncia, el fons de garantia i el fons de maniobra.\nLa comptabilitat de les mutualitats de previsi� social s'ha d'ajustar a les normes establertes pel Pla de comptabilitat de les entitats asseguradores i les altres normes aplicables. T�TOL IV\nObjecte, �mbit i funcions\nObjecte i �mbit d'activitat administrativa\n1. L'activitat de l'Administraci� en l'�mbit assegurador t� com a objecte la supervisi� i l'exig�ncia del compliment de les normes que regulen el sector, especialment les que regulen la solv�ncia necess�ria de les entitats asseguradores amb la finalitat de mantenir els drets dels assegurats.\n2. L'�mbit d'actuaci� de l'Administraci� inclou totes les activitats de car�cter assegurador, principal o complementari, i les de prestaci� social subjectes a les compet�ncies exclusives i d'execuci� de la Generalitat, d'acord amb aquesta Llei.\n3. Correspon a l'�rgan competent del Departament d'Economia i Finances l'exercici de les funcions i les potestats en qu� es concretin, d'acord amb aquesta Llei, les normes que la despleguen i les altres que s�n aplicables a l'activitat administrativa en l'�mbit assegurador. Article 36\n1. Les funcions de l'Administraci� respecte a les mutualitats de previsi� social s�n:\na) Autoritzar l'exercici de l'activitat.\nb) Inscriure-les en el registre corresponent.\nc) Autoritzar els estatuts i les modificacions estatut�ries.\nd) Seguir-ne la situaci� econ�mica i financera.\ne) Adoptar mesures cautelars.\nf) Exercir la inspecci� i la potestat sancionadora.\ng) Aquelles altres que les normes que els s�n aplicables estableixen.\n2. Per a complir les funcions a qu� es refereix l'apartat 1, l'Administraci� pot sol�licitar aquelles informacions que permetin fer el seguiment de l'activitat i regular-ne el contingut i l'abast.\n3. Necessiten autoritzaci� administrativa pr�via, a m�s de les actuacions per a les quals aquesta Llei o altres lleis d'aplicaci� general ho estableixen, les actuacions seg�ents: a) Modificacions estatut�ries.\nb) Actuaci� per rams o prestacions.\nc) Inici de les activitats asseguradora, complement�ria i de car�cter social.\nd) Operacions de fusi�, cessi� o transformaci�.\n1. El Registre de Mutualitats de Previsi� Social t� car�cter administratiu i p�blic, i es basa en els principis de publicitat i de legalitat. S'hi han d'inscriure, amb la qualificaci� pr�via dels documents corresponents, els actes als quals es refereix l'apartat 3. 2. La inscripci� en el Registre de Mutualitats de Previsi� Social t� car�cter constitutiu per a l'acc�s a l'activitat i es produeix una vegada acreditada la preceptiva inscripci� en el Registre Mercantil.\n3. �s preceptiva la inscripci� en el Registre de Mutualitats de Previsi� Social dels actes seg�ents: a) La constituci�, l'agrupaci�, la fusi�, l'escissi� i la transformaci� de les mutualitats de previsi� social. b) Els estatuts i llur modificaci�. c) Els nomenaments, els cessaments i les renovacions de les persones f�siques o jur�diques que integren les juntes directives i els nomenaments i els cessaments dels qui, per qualsevol t�tol, exerceixen la direcci� efectiva de les entitats.\nd) La dissoluci� i l'extinci� d'entitats de previsi� social.\ne) Qualsevol altre que sigui determinat per la legislaci� vigent. 4. Els comptes anuals de les mutualitats i les auditories corresponents s'han de dipositar a les depend�ncies de l'�rgan de control i han d'estar a disposici� dels socis i de qualsevol persona que acrediti un inter�s leg�tim, sens perjudici del que la legislaci� mercantil i, en concret, la referent al Registre Mercantil disposen.\n5. Les persones que acreditin un inter�s leg�tim tenen dret a accedir al Registre de Mutualitats de Previsi� Social i a obtenir les certificacions corresponents, d'acord amb la legislaci� aplicable a la Generalitat en mat�ria de r�gim jur�dic de l'Administraci� i procediment administratiu, sens perjudici de les limitacions que s'estableixin per a garantir el deure de secret professional o els drets legalment protegits.\n1. S�n objecte de la inspecci� l'activitat de les mutualitats de previsi� social i l'actuaci� de les persones o els �rgans que n'exerceixen la representaci� o la direcci�.\n2. La Inspecci� Financera, en l'exercici de les funcions que li s�n pr�pies, pot estudiar, comprovar o investigar, amb car�cter general o respecte a q�estions determinades, la situaci� legal, t�cnica i econ�mica de les mutualitats de previsi� social i les condicions en qu� duen a terme llur activitat, sens perjudici que les activitats que es puguin qualificar d'asseguradores estiguin igualment subjectes a la inspecci� perqu� es pugui comprovar si s�n exercides amb l'autoritzaci� administrativa corresponent.\n3. Els inspectors designats tenen, en l'exercici de llur funci�, la condici� d'agents de l'autoritat p�blica i estan obligats a guardar secret professional, fins i tot una vegada finit l'exercici de llur funci�.\n4. Per a exercir correctament les seves funcions, els inspectors poden examinar la documentaci� relativa a les operacions de l'entitat i requerir que els en sigui presentada o lliurada c�pia per a incorporar-la a l'acta d'inspecci�. Les mutualitats els han de donar les m�ximes facilitats per a l'exercici de llur funci�. Si la persona o l'entitat inspeccionada t� motius fundats per a fer-ho, es pot oposar al lliurament de la c�pia de la documentaci� adduint per escrit els seus motius, que s'han d'incorporar a l'acta. 5. Els inspectors designats tenen acc�s al domicili social de la mutualitat i a les depend�ncies i les oficines en les quals du a terme les seves activitats. En cas que la mutualitat s'hi oposi, per a accedir al domicili social necessiten l'autoritzaci� judicial pertinent i per a accedir a les altres depend�ncies, l'autoritzaci� de l'�rgan administratiu competent.\n6. Els inspectors poden actuar amb el suport d'altres treballadors de l'Administraci� o de les altres persones amb la preparaci� t�cnica suficient que designi l'�rgan competent, els quals estan sotmesos al mateix deure de confidencialitat i de secret professional.\n7. Les actes d'inspecci� han d'incloure, si escau: a) Els fets constatats per l'inspector o inspectora actuant que siguin rellevants per a la qualificaci� jur�dica de la conducta o l'activitat inspeccionada. b) La situaci� legal i economicofinancera derivada de la inspecci�.\nc) Les causes que poden determinar la revocaci� de l'autoritzaci�, la dissoluci� administrativa, l'adopci� de mesures de control especial i la imposici� de sancions administratives. d) La proposta de revocaci� de l'autoritzaci�, de dissoluci� administrativa de l'entitat asseguradora o l'adopci� de mesures de control especial. 8. Formen part de l'acta d'inspecci�, amb car�cter general, els annexos i les dilig�ncies esteses per l'inspector o inspectora actuant durant l'activitat comprovadora.\n9. Les actes d'inspecci� tenen la naturalesa de documents p�blics i constitueixen prova dels fets que l'inspector o inspectora actuant hi consigna, tret que s'acrediti altrament. 10. El procediment administratiu d'inspecci� ha de seguir els tr�mits seg�ents:\na) S'inicia per resoluci� de l'�rgan administratiu competent, la qual ha de determinar els aspectes que han d'�sser objecte d'inspecci�.\nb) S'aixeca acta de cada inspecci�, sens perjudici de la possibilitat d'aixecar actes provisionals, d'acord amb el que s'estableixi per reglament. L'acta ha d'�sser notificada a l'entitat o la persona inspeccionada, que disposa de quinze dies per a formular-hi al�legacions i proposar les proves que estimi pertinents en defensa del seu dret. Si es proposa una prova i l'�rgan administratiu competent l'admet, s'ha de practicar en un termini no inferior a deu dies ni superior a trenta. c) Vistes les actuacions, l'�rgan administratiu competent ha de dictar la resoluci� que correspongui conforme a dret.\nMecanismes de protecci� dels assegurats\n1. Els conflictes que sorgeixin entre prenedors, assegurats, beneficiaris, tercers perjudicats o drethavents de qualsevol d'ells i la mutualitat s'han de resoldre davant els jutges i tribunals competents.\n2. Els conflictes a qu� es refereix l'apartat 1 es poden sotmetre a conciliaci� i arbitratge federatiu o de la Junta Arbitral de Consum de Catalunya, d'acord amb els articles 9 i 26, sens perjudici d'acudir a altres procediments arbitrals establerts per la normativa vigent.\nDefensor o defensora del mutualista\n1. Les mutualitats de previsi� social, individualment o agrupades en funci� del tipus d'assegurances que ofereixen, la proximitat geogr�fica, el volum de quotes o altres criteris, han d'optar entre tenir un servei d'atenci� al client o clienta encarregat de resoldre les queixes i les reclamacions o designar un defensor o defensora del mutualista entre entitats o experts independents de reconegut prestigi, a qui sotmetin volunt�riament les reclamacions de les persones a qu� es refereix l'article 39.1. La designaci� d'un defensor o defensora del mutualista �s obligat�ria per a les entitats que tenen m�s de deu mil socis.\n2. La decisi� del defensor o defensora del mutualista favorable al reclamant o la reclamant vincula l'entitat asseguradora, sens perjudici de la possibilitat d'interposar recurs per la via judicial o de rec�rrer a altres mecanismes de soluci� de conflictes.\n3. Les entitats asseguradores han de comunicar a l'�rgan de control la designaci� del defensor o defensora del mutualista.\n4. S'ha d'establir per reglament l'exist�ncia d'un servei de reclamacions adscrit a l'�rgan de control de les mutualitats, encarregat d'atendre les reclamacions que presentin les persones a qu� es refereix l'article 39.1. En tots els casos, per a adre�ar-se a aquest servei cal acreditar que s'ha formulat la reclamaci� corresponent per escrit davant el servei d'atenci� al client o clienta o el defensor o defensora del mutualista establerts per l'apartat 1.\nR�gim d'intervenci� i r�gim sancionador\nMesures de control especial\n1. En l'exercici de les funcions que li s�n pr�pies, l'Administraci� competent pot adoptar, sobre les mutualitats de previsi� social, d'acord amb la normativa b�sica aplicable, una vegada acreditada la situaci� de fet i instru�t el procediment aplicable, les mesures de control especial establertes per la dita normativa que consideri adequades, tenint en compte les particularitats a qu� es refereixen els apartats 2 i 3. 2. Una vegada acordat per l'�rgan de control el cessament de la mesura de substituci� provisional dels �rgans d'administraci� de l'entitat, els administradors provisionals han de convocar immediatament l'assemblea general de la mutualitat, en l'ordre del dia de la qual s'ha d'incloure necess�riament l'aprovaci� de la gesti� dels administradors provisionals i el nomenament de la junta directiva que ells mateixos proposin, d'acord amb l'article 19, fins a la presa de possessi� de la qual els administradors provisionals han de continuar complint llurs funcions.\n3. Els acords de la junta directiva nomenada d'acord amb l'apartat 2 que s'adoptin dins el per�ode d'un any a comptar de la presa de possessi� s'han de notificar en el termini de cinc dies a l'�rgan de control, el qual els pot anul�lar si s�n contraris al que estableixen els plans de sanejament o rehabilitaci� a qu� l'entitat estigui sotmesa o si n'impedeixen l'acompliment. L'�rgan de control ha de notificar, en el termini de quinze dies, la resoluci�, la qual ha d'indicar si l'acord s'ajusta als dits plans i, si escau, ha de proposar l'adopci� de les mesures que estimi pertinents per tal de deixar-lo sense efecte o de modificar-lo. Tanmateix, en els casos en qu�, per raons d'urg�ncia degudament acreditada, calgui executar l'acord, els terminis esmentats m�s amunt es redueixen a dos i cinc dies, respectivament. La junta directiva, un cop rebuda la notificaci� de la resoluci� de l'�rgan administratiu de control, ha d'adoptar, de manera immediata, les mesures pertinents per a modificar o deixar sense efecte l'acord. L'incompliment d'aquesta obligaci� pot comportar l'adopci� de les mesures de control especial establertes per la normativa a qu� es refereix l'apartat 1.\n1. No es pot imposar cap sanci� si no s'ha instru�t pr�viament, d'acord amb la normativa aplicable, l'expedient corresponent i s'ha donat audi�ncia a les persones interessades.\n2. L'execuci� de les resolucions dictades en els expedients sancionadors correspon a l'�rgan competent per ra� de la mat�ria, el qual, si escau, pot prendre possessi� de les oficines, els llibres i els documents i lliurar-los als administradors, als liquidadors o als interventors designats a aquest efecte, sens perjudici de passar el tant de culpa, si escau, als tribunals de just�cia o al Ministeri Fiscal perqu� puguin exercir les accions que siguin procedents.\nR�gim de les infraccions i de les sancions administratives\nEl r�gim de les infraccions i de les sancions administratives, llur tipificaci� i llur determinaci� s�n els que estableix la normativa b�sica aplicable a les mutualitats de previsi� social. Disposicions addicionals\n1. La Federaci� de Mutualitats de Catalunya, d'acord amb el que estableix l'article 26, exerceix amb car�cter general la representaci� i la defensa dels interessos del mutualisme de previsi� social catal�.\n2. A m�s de les funcions establertes per l'article 26.2, correspon a la Federaci� de Mutualitats de Catalunya reassegurar els riscs que les mutualitats de previsi� social assumeixin i sostenir un servei de refugi de les mutualitats per a mantenir les prestacions als mutualistes d'entitats liquidades i extingides que s'hi vulguin acollir, d'acord amb els reglaments espec�fics corresponents. Segona\nLes mutualitats que no acreditin que s'han adaptat als requeriments imposats per la normativa vigent, que no hagin complert les obligacions de tramesa de la informaci� estadisticocomptable corresponent a l'exercici 2001 a l'�rgan de control, que es dediquin a activitats alienes al mutualisme o que deixin de dur a terme activitats de previsi� social s'han d'adaptar, d'acord amb el que es determini per reglament, a un altre r�gim jur�dic associatiu, mantenint llur personalitat jur�dica i llur car�cter d'entitats sense afany de lucre. Tercera\n1. Les garanties financeres i les obligacions de tramesa d'informaci� a l'autoritat de supervisi� que han de complir les entitats sotmeses a aquesta Llei s'han de determinar per reglament.\n2. En el marc de la legislaci� mercantil, el desplegament reglamentari a qu� es refereix l'apartat 1 pot establir les excepcions pertinents o pot disposar que l'�rgan de control les estableixi, per tal de facilitar el compliment de la normativa vigent a les mutualitats de petita dimensi�, definides per l'article 7.1.d, que ho sol�licitin, sempre que no hagin estat sotmeses a mesures cautelars en els tres exercicis anteriors i que llurs estatuts estableixin la possibilitat de dur a terme derrames de quotes o la reducci� de prestacions, o que tinguin socis protectors que puguin assumir, si cal, els compromisos de l'entitat amb els seus assegurats.\nEl Govern, en el termini de sis mesos, a comptar de l'entrada en vigor d'aquesta Llei, ha d'aprovar el corresponent reglament de desenvolupament. Mentre aquest no s'aprovi, les mutualitats que tinguin m�s de cinc mil socis poden tenir l'assemblea de compromissaris establerta per l'article 17. Els estatuts han de fixar el nombre de compromissaris entre 100 i 250.\n1. En la llei tribut�ria corresponent, s'han d'establir els requisits i les condicions perqu� les quotes satisfetes pel contribuent o la contribuent a mutualitats de previsi� social i m�tues d'assegurances en concepte d'assegurances de vida i no-vida, incloent-hi la depend�ncia, en les quals el beneficiari o benefici�ria siguin ell mateix o els altres membres de la seva unitat familiar, gaudeixin de la deducci� que escaigui de la quota �ntegra de l'impost sobre la renda de les persones f�siques, en la part corresponent a la Generalitat. La dita llei pot fer extensiva la deducci� a les quotes satisfetes a societats an�nimes pels mateixos conceptes.\n2. Es reconeix el dret a deduir de la quota �ntegra de l'impost sobre la renda de les persones f�siques, en la part corresponent a la Generalitat, les quantitats abonades pel contribuent o la contribuent en virtut de les assegurances contractades amb mutualitats de previsi� social per a treballadors per compte d'altri o socis treballadors de cooperatives, incloent-hi les contribucions del promotor o promotora que els hagin estat imputades en concepte de rendiment del treball, quan s'efectu�n d'acord amb el que estableix la disposici� addicional primera de la Llei de l'Estat 8/1987, del 8 de juny, de regulaci� dels plans i fons de pensions, incloent-hi la prestaci� per desocupaci� dels dits socis treballadors. La deducci� de la quota �ntegra ha d'�sser determinada per llei en el moment en qu� s'aprovi la llei de pressupostos de la Generalitat de l'any corresponent. Tamb� gaudeixen d'aquesta deducci� les quantitats abonades per socis d'entitats mercantils que duguin a terme llur activitat laboral en la mateixa societat, sempre que, per aquesta activitat, cotitzin en qualsevol dels r�gims de la Seguretat Social, fins al l�mit m�xim establert per a les contribucions empresarials. Aquestes contribucions no s�n qualificades com a aportacions empresarials, excepte a efectes del c�mput de l�mits.\nLes refer�ncies fetes als actuaris en les normes en vigor s'entenen fetes als professionals que tenen l'habilitaci� necess�ria per a exercir l'activitat actuarial d'acord amb la normativa vigent.\n1. Les mutualitats de previsi� social subjectes a aquesta Llei han d'adaptar els estatuts i la composici� dels �rgans de govern a les prescripcions d'aquesta mateixa Llei en el termini d'un any, a comptar de la data en qu� entra en vigor, sens perjudici de la validesa del sorteig que es pugui haver dut a terme a l'empara del que estableix la disposici� transit�ria segona de la Llei 31/2002, del 30 de desembre, de mesures fiscals i administratives. Aquesta adaptaci�, si escau, ha d'�sser formalitzada en escriptura p�blica i ha d'�sser inscrita en el Registre de Mutualitats de Previsi� Social.\n2. Per a aprovar les modificacions estatut�ries necess�ries per a adaptar les mutualitats a aquesta Llei �s suficient el vot favorable de la majoria simple de l'assemblea.\n3. Les disposicions dels estatuts de les mutualitats que s'oposin al que estableix aquesta Llei resten sense efecte a partir de la data en qu� entri en vigor. Segona\nEn els casos de les entitats que no s'hagin adaptat al que la normativa en vigor estableix i que es trobin immerses en processos de dissoluci�, l'inici del per�ode de dissoluci� s'ha d'anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i en un diari del mateix abast territorial que el de l'activitat de l'entitat. Disposici� derogat�ria\nResta derogada la Llei 28/1991, del 13 de desembre, de les mutualitats de previsi� social, i les normes de rang igual o inferior que s'oposin al que estableix aquesta Llei.\nEl Govern, en el moment de presentar el primer projecte de llei de pressupostos posterior a l'entrada en vigor d'aquesta Llei, ha de presentar tamb� un projecte de llei que inclogui les mesures fiscals necess�ries per a incentivar el desenvolupament de la figura del soci o s�cia protector.\n1. La Generalitat assumeix totes les compet�ncies establertes pels articles 9.21 i 10.4 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya en mat�ria asseguradora, en particular les relatives a m�tues d'assegurances, plans i fons de pensions, societats gestores de plans i fons de pensions, i qualsevol altra persona o entitat, present o futura, que dugui a terme activitat asseguradora, d'acord amb les definicions legals que escaiguin. 2. La Generalitat t� compet�ncia sobre les persones o les entitats amb domicili a Catalunya que duen a terme activitat asseguradora, pel que fa als aspectes organitzatius, mentre que pel que fa a l'activitat s'ha d'atenir al que estableix la normativa estatal.\n[El Tribunal Constitucional, per provisi� de 21 d'octubre de 2003, ha adm�s a tr�mit el recurs d'inconstitucionalitat n�m. 5851/2003, promogut pel President del Govern, contra aquesta disposici� final. Aix� mateix, ordena la suspensi� de la vig�ncia i aplicaci� d'aquest precepte des de la data d'interposici� del recurs - 29 de setembre de 2003- per a les parts en el proc�s i des de la publicaci� del corresponent edicte en el BOE respecte els tercers (BOE n�m. 262, de 1-11-2003, p. 38690)].\n[Per actuaci� de 17 de mar� de 2004, el Tribunal Constitucional ha acordat aixecar la suspensi� d'aquesta disposici� final, impugnada en el recurs d'inconstitucionalitat n�m. 5851/2003, promogut pel President del Govern (DOGC n�m. 4108, de 7-04-2004, p. 6645)].\n1. El Govern pot actualitzar per decret les quantitats diner�ries establertes per aquesta Llei en funci� de la variaci� anual de l'�ndex de preus al consum.\n2. Les lleis de pressupostos de la Generalitat poden modificar les quantitats diner�ries establertes per aquesta Llei.\nAquesta Llei entra en vigor l'endem� d'haver-se publicat �ntegrament en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.


Linyola instal·la càmeres de seguretat als accessos de l'ajuntament\nLinyola instal·la càmeres de seguretat als accessos de l'ajuntament per evitar més actes vandàlics\nEl consistori pretén acabar amb els reiterats actes com sorolls fora d’hora i destrosses, denunciant als infractors que quedin enregistrats\nper Redacció dimarts, 19 de juny 2018 - 13:30h\nImatge d'una les càmeres a Linyola | LleidaDiari.cat\nL'ajuntament de Linyola ha instal·lat i posat en funcionament les tres càmeres de vídeo-vigilància per controlar els accessos als edificis de l'Ajuntament i a l'edifici Sociocultural de Cal Formiguera. També ha instal·lat una càmera de vídeo-vigilància a la Plaça Maria Mercè Marçal per poder controlar els accessos posteriors també de Cal Formiguera.\nÀlex Mases, alcalde de Linyola explica que el consistori ha volgut instal·lar aquestes càmeres com a mesura de prevenció i denúncia dels reiterats actes vandàlics que succeeixen a deshores en aquella zona. «Durant els darrers anys els veïns de la zona de la Placeta han sofert i continuen patint reiterats actes incívics per part d'alguns adolescents i joves del municipi que es tradueixen en molèsties per sorolls fora d'hora, destrosses i deslluïment del mobiliari i jardins».\nL'alcalde assegura que el motiu també és «per escampar deixalles constantment fora de les papereres. Per aquest motiu i especialment per tal de revertir la situació a partir d'ara s'informa que s'identificaran, es notificaran i se sancionaran tots els comportaments que s'enregistrin per les càmeres de vídeo-vigilància», avisa Mases. L'alcalde assegura que tant els veïns com de l'Ajuntament han intentat parlar i fer reflexionar vers aquestes actituds nombroses vegades als infractors, malauradament sense èxit.\nUna altra imatge de les càmeres instal·lades | LleidaDiari.cat\n«Aquests actes incívics i a cops vandàlics a part de generar malestar i inseguretat també generen sobre costos importants de neteja, manteniment i reposició de mobiliari i jardineria. En aquests darrers tres anys el cost d'aquestes actituds s'ha comptabilitzat en uns 15.000 euros», quantifica Mases. El consistori assegura que si ho creu convenient també farà públiques les imatges a través de les xarxes socials municipals.


Ajuntament de Berga/Medi ambient\nEl medi ambient és tot allò que ens envolta i que condiciona les nostres circumstàncies de vida i les de les properes generacions. No només es tracta de l’espai en què es desenvolupa la vida, sinó que també comprèn els mateixos éssers vius, l’aigua, el sòl, l’aire, els fenòmens socials que s’hi produeixen, els culturals, els objectes... Són les relacions existents entre tots ells i la influència que produeixen sobre la vida de les persones, de les plantes, dels animals i de tot l’ecosistema en general. El medi ambient, doncs, comprèn el conjunt de valors naturals, socials i culturals que existeixen en un lloc i en un moment determinat.\nLa regidoria de Medi Ambient té la missió de millorar la qualitat ambiental, per oferir a la ciutadania un entorn urbà i rural saludable i segur, i garantir el respecte i el manteniment dels ecosistemes, sobretot mitjançant la sensibilització i l’educació ambiental de la població. Alhora, amb la millora ambiental en l’àmbit local, s’ajuda a millorar l’estat global del planeta, contribuint a la mitigació del canvi climàtic i al manteniment del medi natural.\n27 de Maig de 2022 Canvis en la recollida de residus i del porta a porta a Berga del 15 al 20 de juny amb motiu de La Patum\n09 de Febrer de 2022 Comença la campanya de sensibilització per reciclar correctament els envasos a Berga\n13 de Gener de 2022 Berga acull l'exposició "Operació Aigua" per reflexionar sobre els usos de l'aigua al món actual\n11 de Novembre de 2021 El Consell Comarcal i l'Ajuntament de Berga fan una campanya de sensibilització per consolidar el bon ús del porta a porta\nEstudi Complementari a l'estudi d'Impacte Ambiental. Implantació tercer carril reversible a la C16\nData i hora de la darrera actualització d'aquest contingut: 28-01-2022 12:39


El col·laborador s'inicia en el món dels retocs estètics i recorre a 'Botox' «per primera vegada»\nRedacció 11/02/2021 18:35h\nRafa Mora va acaparar l'atenció dels seus companys de 'Sálvame' i de l'audiència quan Jorge Javier Vázquez es va adonar que hi havia alguna cosa diferent en ell. Com ja va passar fa dies amb Antonio David Flores, el rostre del valencià presentava un aspecte més rejovenit, que no va escapar als ulls del presentador i que va provocar la confessió de Rafa Mora, assegurant que s'havia fet un retoc.\nRafa Mora s'inicia en el 'Botox'\nSi hi ha alguna cosa que tenen en comú la majoria dels col·laboradors de 'Sálvame' són les ganes d'aturar el temps que comença a reflectir-se en els seus rostres. Així, gran part d'ells aposten per anar a clíniques estètiques per a tota mena de tractaments que els treguin les arrugues i aparèixer rejovenits davant les càmeres.\nEl passat dimecres, 10 de febrer, Jorge Javier es va adonar que Rafa Mora estava una mica canviat i no va dubtar a preguntar-li directament: «Tu has dormit molt, no? Aquest s'ha fet alguna cosa també», en al·lusió a un possible retoc estètic. El col·laborador, lluny de sentir-se ruboritzat, va reaccionar amb un somriure nerviós, que tant el presentador com la resta de companys van interpretar com un sí.\n@RAFAMORATETE como ha cambiado ? #rafamora@telecincoes@salvameoficial ??? pic.twitter.com/txqaAQXZsf\n«Per primera vegada he recorregut al 'Botox'», acabava confessant. Sembla que el valencià havia començat a notar «unes arrugues» al front: «Era una cosa que feia temps que hi pensava. És que són ja 37 anys els que tinc», intentava justificar Rafa Mora, que va demanar consell a algunes amistats, que van acabar per convèncer-lo per injectar-se 'Botox' al front i paralitzar així els seus músculs.\nAmb els ulls inflats\nPerò hi havia alguna cosa més que no encaixava. Els seus ulls tenien unes bosses que van fer saltar les alarmes: «No t'hauràs tombat res més posar-te 'Botox'?», li preguntava Jorge Javier, alhora que Lydia Lozano afegia que això «és dolentíssim». «Nooo», va respondre Mora, explicant que la inflor dels seus ulls era perquè ara dormia més.\nSembla que en el temps que el col·laborador ha estat al pis de 'Sol@s' al costat de la seva parella, Macarena, no ha pogut dormir bé a causa que «hi havia la llum del pàrquing i hi havia molt soroll de vent». Ara, després de tornar a casa, està recuperant el temps perdut dormint «moltes més hores». «Aquesta cara tens», afirmava Jorge Javier, mentre que els seus companys de 'Sálvame' li van preguntar si també s'havia fet alguna cosa als pòmuls.\n«No t'has inflat la galta?», va voler saber María Patiño. Rafa Mora ho va negar i va afirmar que l'aspecte de la seva cara es devia al fet que «ara peso 88 quilos i abans pesava 85, he agafat una mica de pes al pis».\nLes crítiques a Rafa Mora després del seu retoc\nIgual que li va passar a Antonio David Flores fa uns dies quan va confessar que s'havia posat 'Botox', Rafa Mora era incapaç d'arrugar i posar una mica d'expressió en el seu front. Aquesta intervenció estètica paralitza els músculs, provocant que la zona tractada quedi totalment llisa i sense possibilitat de moure-la en llibertat. Per aquest motiu els espectadors es van llençar a les xarxes socials per criticar el nou aspecte de Rafa Mora.\nSi ja de per si el col·laborador no és molt estimat per l'audiència, menys encara després del vergonyós espectacle que va protagonitzar el passat diumenge al 'Deluxe'. Els usuaris de les xarxes socials no han deixat escapar l'oportunitat de mostrar la seva opinió sobre el seu canvi d'imatge a 'Sálvame'. «A 'Sálvame' traient plans curts dels fronts llisos i inexpressius de col·laboradors que s'han injectat 'Botox', com Rafa Mora i Antonio David», «M'expliques la cara que s'ha deixat Rafa Mora?» o «Rafa Mora ja comença a punxar-se 'Botox', segur que es vol assemblar al seu referent, Matamoros» són algunes de les crítiques que ha rebut el valencià.\nAnar a portada Última hora Televisió Última hora Sálvame Última hora Telecinco Última hora Cirurgia Estètica


La fiscalia demana imposar una multa de 4.000 euros a la dona que portava la 'coca' a les calces\nL'acusació pública també sol·licitat el comís del vehicle amb el quan va intentar introduir la droga al país\nL'accés electrònic a la Justícia, l'any vinent\nSala de vistes de la nova seu judicial.\nActualitzada 25/02/2021 a les 10:58\nEl ministeri públic ha sol·licitat aquest matí davant el Tribunal Superior que s'imposi una multa de 4.000 euros a la dona que va ser enxampada amb 40 grams de cocaïna a les calces. La fiscalia considera que la processada té "la capacitat econòmica suficient" per assumir aquest import i reitera que la droga anava destinada a la venda tenint en compte la gran quantitat d'estupefaent que va adquirir i la modalitat de transport "professional, introduint l'estupefaent en un preservatiu dintre de la vagina". A més, l'acusació pública també ha demanat el comís del vehicle amb el quan va intentar introduir la droga al país.\nLa dona està acusada d'un delicte major de tràfic d'estupefaents i una contravenció penal de consum de la mateixa. L'acusada va ser condemnada per Corts a tres anys de presó, dos dels quals ferms, i resta ingressada al centre penitenciari des de la seva detenció al desembre del 2019.\nLa defensa també ha presentat recurs davant el Superior sol·licitant que se li retiri a la seva clienta el delicte de tràfic perquè "no s'ha pogut provar ni en l'anàlisi del seu telèfon ni hi ha cap indici que el justifiqui", a banda "de les suposicions de Corts i la fiscalia".


El Servei de l’Aparell Digestiu arriba a les 500 exploracions amb càpsula endoscòpica | Hospital Universitari Son Espases\n“El Servei de l’Aparell Digestiu de l’Hospital Universitari Son Espases arriba a les 500 exploracions amb càpsula endoscòpica” - Hospital Universitari Son Espases\nL’experiència del Servei de l’Aparell Digestiu en l’estudi del budell prim amb càpsula endoscòpica s’inicià l’any 2007. Recentment, s’han arribat a les 500 exploracions. En aquests moments, l’Hospital Universitari Son Espases és l’únic centre de les Balears que efectua aquesta exploració, que consisteix en la ingesta d’una càpsula de la grossària aproximada d’una píndola. La càpsula està equipada amb una microcàmera amb capacitat de fer dues fotografies per segon i de transmetre-les a un registrador que el pacient du incorporat a un cinturó.\nLes fotografies fetes durant les vuit hores posteriors a la ingesta de la càpsula permeten als facultatius l’accés i l’exploració del budell prim. Aquesta tècnica possibilita l’exploració del budell prim ja que té un accés difícil per endoscòpia convencional. Gràcies a la càpsula endoscòpica resulta més senzill diagnosticar, de forma molt més precisa, les lesions del budell, que, generalment, són les causants de: anèmia ferropènica, hemorràgies digestives, malabsorció intestinal o sospita de tumors o de malaltia inflamatòria.\nLa càpsula endoscòpica és una prova diagnòstica que, en cas de detectar lesions al budell prim, condueix a la realització d’una enteroscòpia de doble baló. Aquesta exploració endoscòpica permet actuacions terapèutiques com la fotocoagulació de lesions vasculars, l’extirpació dels pòlips o la presa de biòpsies.


Per Quim Curbet dimecres, de juny 09, 2010\nDe fet la vida és una llarga crisi, no? Fins i tot néixer és un trauma; l’adolescència és una època de grans trastorns i cada dia, poc o molt, el sol fet de posar els peus a terra ens aboca a una realitat poc amigable. Cada dia pot ser el darrer de la nostra vida. Amagat en qualsevol cantonada ens espera un destí cruel, que lubrica les seves ungles amb baves monstruoses que segrega imparablement. S’ha de tenir valor per creuar el carrer, perquè la mort pot conduir el cotxe que no s’aturarà en el pas de vianants.\nLa crisi, la que surt cada dia en els diaris és com un suplement, com una mena de regal promocional de la realitat per a fidelitzar els lectors. Ens volen vendre aquesta crisi econòmica i financera com si fos un producte mediàtic inevitable, com si fos una qüestió passatgera, un núvol de cendra, i no, la crisi la tenim entre nosaltres, la crisi som nosaltres i, el que potser encara és més aclaparador: ha vingut per a establir-se definitivament a casa nostra, com un membre més de la família.\nActualment l’expressió “viure en temps de crisi” ja no serveix per a definir un estadi passatger de les nostres vides i del nostre entorn, perquè ara ja hem entès que en crisi hi viurem sempre, evidentment si el capitalisme resisteix i els diaris són capaços d’aguantar la notícia fins a la fi dels temps. El problema, com en la majoria de les coses, és la banalització del concepte i aviat ens voldran fer creure, uns per la part que els toca i els altres per la pròpia dinàmica dels mitjans, que s’ha acabat el cicle de la crisi i que en comença un altre.\nNo ens enganyem, preparem-nos per l’inevitable, o sigui per a viure en crisi permanentment i extraiem-ne el més aviat possible les conclusions necessàries, les lliçons pertinents. Haurem d’aprendre a viure amb menys, sobretot els que menys tenen; haurem d’aprendre a espavilar-nos, sobretot els que menys s’han espavilat; haurem de viure a menys velocitat, sobretot els que s’havien acostumat a prémer l’accelerador a fons i haurem d’aprendre finalment, sobretot els que ho havien oblidat, que res és possible fer-ho sols i que tot ho haurem de fer entre tots.


K-Lite Codec Pack alternativa es recomana\nSincerament creiem que descarregant el K-Lite Codec Pack seria capaç de resoldre les arxiu format o a còdec problemes d'incompatibilitat impulsats pels nostre mitjans de comunicació intèrpret. No obstant això, això no és sempre el millor remei o solució com el missatge d'error és encara surtin quan menys esperem que. En comptes de colpejar el puny en el PC o colpejant els peus als voltants, per què no provar fora algunes altres solucions que probablement podria ser capaços de posar fi a totes les seves frustracions?\nAlternativa 1: Utilitzar un intèrpret de diferents\nAlternativa 2: Convertir abans de play back amb intèrpret actual\nProvar un tot-en-una solució\nVegades no és causa el còdec incompatible; també pot ser a causa de compatibilitat el seu intèrpret de mitjans de comunicació actual amb el còdec, així com el tipus d'arxiu de mitjans de comunicació. Potser que és el temps just per a vostè provar i per utilitzar un intèrpret diferents. El Wondershare Player es pot descarregar sense cap cost, sí és lliure! També podeu descarregar-lo com un app per a telèfon mòbil de Google Play. El jugador pot pràcticament play back gairebé qualsevol format de fitxer de vídeo popular que teniu a la vostra biblioteca.\nTambé pots marcar preferits quan vostè està veient en línia, així com desfer-se de l'anunci molest. De subtítol mida, color i tipus de lletra són també per a més personalització. La millor notícia és que vostè pot descarregar la instal·lació a sistema operatiu del Windows i Mac. Comprovi't aquí per a més especificacions tècniques. Si us cal més assessorament o instruccions sobre com començar amb el Wondershare Player; simplement feu clic en aquest enllaç.\nLa segona alternativa que pot provar és convertir els seus arxius de vídeo abans de jugar-lo en el seu intèrpret actual. En realitat pot convertir els seus arxius en línia que no requereix descarregar gens o triar el dret escriptori convertidor que serà capaç d'igualar la seva necessitat. Si vostè no té massa a convertir, a continuació, vaig a dir que és més convenient fer-ho en línia tan llarg és compatible amb el format de sortida que busques. En cas contrari, vostè encara tindrà recollir un convertidor per si mateix. No obstant això, vostè serà capaç de realitzar conversions en lots, així com la velocitat més ràpida.\nVostè serà capaç de trobar una llista de convertidor de vídeo en línia a través d'aquest dret article aquí. És bastant senzill, on vostè pot carregar els seus arxius o simplement arrossegueu-los. Alternativament, copiar i enganxar el seu vídeo URL a la caixa proporcionada. D'altra banda, això seria una guia pràctica sobre com podeu triar el dret escriptori convertidor.\nL'últim de tots és simplement posar les mans sobre el definitiu convertidor de vídeo! Altre que sent capaç de convertir els seus vídeos a un sorprenent velocitat amb qualitat lossless; el Video Converter Ultimate Wondershare també pot ajudar a cremar els seus propis DVD, editar vídeos així com descarregar clips de corrent en línia. No és l'últim de tots? No ha d'instal·lar qualsevol altre còdec per facilitar el seu actualment com és empès amb un jugador d'és un, quin mitjà pot veure gairebé qualsevol format de vídeo en això!\nAltre que el built-in preestablerts de millor configuració de vídeo recomanada a la seva conveniència, vostè pot també transferir fàcilment els arxius convertits en els teus dispositius portàtils per a l'accés fora de línia o entreteniment en marxa.


L’AUGA es reprèn amb Rosa Sànchez – AUGA\n12 de Gener de 2016 4 de Setembre de 2016\nRosa Sànchez, Síndica Municipal de Greuges d’Igualada, i també ben coneguda per la seva activitat com a docent i Directora de l’Escola Pia durant una colla d’anys, va reiniciar el Curs de l’Auga després de les vacances de Nadal.\nHo va fer explicant de forma molt amena en que consisteix el seu càrrec. Explicà la seva feina en defensa dels drets dels ciutadans d’Igualada , però també les limitacions del seu càrrec.\nTambé és va prodigar en casos reals de problemes que afecten als ciutadans i en les possibilitats de solucions.\nProblemes particulars i/o col.lectius, sobre els que pot actuar a petició dels interessats o també “d’ofici” si creu que perjudiquen un grup de veïns o d’altres col.lectius.\nAmb fotografies va exemplificar casos d’incivisme com els problemes de sorolls i, de manera especial i alentada pel públic, de la brutícia que afecta molts carrers, sobretot a les voravies, d’Igualada.\nEl proper dilluns l’AUGA farà un apropament al Gremi de Traginers d’Igualada amb motiu dels propers Tres Tombs. Ho faran el Gremi i l’AUGA centrant-se en el treball i l’aportació d’aquest Gremi a l’economia de l’Anoia durant segles i en com l’existència d’una molt potent xarxa de traginers va possibilitar una indústria comarcal molt forta.\nPrevious Article Concert de Nadal a l’AUGA amb Neus Peris\nNext Article Els motius de la festa


La biomassa s'estanca en llocs de treball i aportació al PIB. Institut Català d'Energia\nLa biomassa s'estanca en llocs ...\nLa biomassa s'estanca en llocs de treball i aportació al PIB\nExtracte de la notícia publicada al web d'Energies Renovables\nEn contraposició al titular referit a 2015 ("La biomassa augmenta en llocs de treball i aportació al PIB"), l'Estudi de l'impacte macroeconòmic de les energies renovables a Espanya sobre 2016 de l'Associació d'Empreses d'Energies Renovables (APPA) confirma un descens en llocs de treball i un lleuger augment en l'aportació al producte interior brut (PIB). Malgrat tot, amb una potència instal·lada molt menor, especialment en el cas de la generació d'electricitat, la biomassa gairebé cobreix la meitat dels llocs de treball totals en renovables, amb 33.500.\nEl total de llocs de treball (directes i indirectes) generats per les energies renovables ascendeix a 74.566. D'ells, 28.572 corresponen a la biomassa elèctrica (inclou el biogàs) i 4.847 a la tèrmica, encara que, com ha remarcat en alguna ocasió el portal d'Energies Renovables, les xifres varien substancialment segons els llocs de treball induïts que es considerin en cada estudi.\nEn qualsevol cas, el d'APPA presentat dijous passat remarca que, tot i mantenir la cobertura d'energia primària (13,9 per cent) i ascendir seva contribució al PIB, les renovables van perdre llocs de treball, en concret 2.760 pel que fa a 2015. "la destrucció ha estat més acusada en la biomassa per a generació elèctrica (gairebé tres mil llocs de treball menys), biocarburants, solar tèrmica i minihidràulica" assenyala l'informe.