Jarabo denuncia que el 36 % dels contractes temporals de les Balears són «fraudulents»\n04 març 2021 07:10\nEl diputat de Podem, Alberto Jarabo, ha constatat aquest dimarts 18 de juliol en el Parlament que el 36 % dels contractes temporals de les Balears són fraudulents, pel que ha instat al Govern que impulsi una actuació més contundent i visible per part de la Inspecció de Treball.\nJarabo ha reconegut que els plans per lluitar contra l’explotació laboral, impulsats pel Govern «han aconseguit aflorar molts d’aquests contractes fraudulents», a més ha insistit en la necessitat de no abaixar la guàrdia en la lluita contra aquest tipus de contradiccions.\n«La percepció és que aquesta campanya no està arribant el suficient als ciutadans. L’any passar sí, però aquest no», ha explicat Jarabo en referència al Pla de lluita contra l’explotació laboral que un estiu més s’ha posat en marxa aquest mes de juliol.\nLa presidenta del Govern, Francina Armengol ha assenyalat que a avui en dia a les Illes «s’han reduït les irregularitats en el mercat laboral» i ha apuntat que «els treballadors es senten més segurs ara perquè es denuncien aquest tipus de situacions fraudulentes».\nArmengol reconeix que «queda molta feina per fer, però anam pel bon camí».\nIdò avui han votat amb el PP per mantenir la prohibició del lloguer turístic en plurifamiliars, beneficiant aquests grans empresari en dos sentits:\n1. Carregant-se competència.\n2. Assegurant que tenen lloc on ficar la mà d'obra barata.\nHan prioritzat que la gent pugui venir a fer feina de temporada per davant dels drets dels ciutadans, i el monopoli dels hotelers per davant del repartiment dels ingressos del turisme.\nSort en tenim d'aquests representants del poble (no sé quin, però aquest segur que no).


Prevenim.dro Butlletí d’informació sobre prevenció de drogodependències a Catalunya, en el qual es repassen les ultimes..\nT’ho empasses tot? Exposició de 10 plafons per a joves que convida a pensar sobre l’alcohol des de la perspectiva dels que no en..\nNeuroaventuresWeb per a joves al voltant de les intoxicacions relacionades amb l’ús de l’alcohol, i els seus efectes a curt i..\nBeure alcohol i conduir?\nBeure alcohol i conduir? Postal per sensibilitzar sobre els riscos associats a la conducció sota els efectes de l’alcohol. Hi conté..\nI tu què en saps? Llibret de 36 pàgines adreçat a joves que visiten l’exposició I tu de què vas?, amb informació general sobre les..\njuliol 21, 2012 with 0 Comments\nI tu, com t’hi impliques? Guia de 36 pàgines adreçada a famílies, amb pautes educatives per prevenir el consum de drogues a casa.


Presentació del web de Productes de la Terra – Artesania Alimentària del Maresme | Consell Comarcal del Maresme\nInici Economia i Treball Productes de la Terra Presentació del web de Productes de la Terra – Artesania Alimentària del...\nPresentació del web de Productes de la Terra – Artesania Alimentària del Maresme\nEls productes de la terra del Maresme han fet el salt a internet. El Consell Comarcal ha activat un web per donar-los a conèixer i per promocionar els artesans alimentaris del Maresme. L’espai serà també un punt de partida per potenciar el consum de proximitat i d’aquesta manera reactivar l’economia local.\nEl Conseller Delegat de Promoció Econòmica, José Manuel López, presentarà el projecte el dijous, 9 de febrer, a les 12.00h a la Sala de Plens del Consell Comarcal del Maresme.\nLloc: Sala de Plens del Consell Comarcal del Maresme (Plaça Miquel Biada 1 de Mataró. Entrada per la cantonada de l’Avda. Maresme amb l’Avinguda Jaume Recoder)\nArticle anteriorEl Consell Comarcal promou el consum de productes de proximitat per reactivar les economies locals del Maresme


Institut Cendrassos de Figueres - Visita a ceres Roura\nAquest passat 19 de març els alumnes de la cooperativa de 3r d’ESO, Coopers, hem visitat l’empresa Ceras Roura.\nEls principals objectius de la visita han estat per una banda, veure el funcionament real d’una empresa, i per una altra, i no menys important, conèixer de primera mà alguns del productes que aquest curs la cooperativa vendrà en el seu catàleg, més concretament, espelmes i ambientadors d’aquesta empresa.\nLa primera part de la visita, ha estat al show room a on la Tati Roig, responsable de projecció externa, ens ha fet mostrat la seva àmplia cartera de productes, destacant com a novetat per aquesta temporada, les espelmes amb insecticida, ideals per a vetllades a l’aire lliure.\nLa segona part de la visita ha estat en el propi taller de producció, on els estudiants han pogut observar tot el procés de producció de les espelmes: des de l’entrada de la parafina en estat líquid fins a l’envasat dels productes ja preparats per a ser distribuïts.\nDe productes litúrgics (ciris, làmpades d’oli i carbons per a encens), Ceres Roura ha passat a fabricar espelmes de tot tipus (decorades, perfumades, repel·lents d’insectes...) que venen tant a dins com a fora del nostre país, i amb clients com Mercadona, Bon Preu, Lidl, Mango o Perfumeries Júlia.\nEl punt i final de la visita ha permès als alumnes fer un recorregut pels 100 anys d’història de l’empresa de la mà de la Tati, que ens ha ofert una visita guiada al museu-arxiu, creat precisament coincidint amb la celebració del centenari de l’organització.\nCal destacar la bona valoració que han fet els alumnes d’aquesta sortida i les explicacions tan amenes i entenedores per part de la responsable de Ceras Roura.


2Ma 7, 1-2.9-14\nLectura del segon llibre dels Macabeu:\nEn aquells dies, set germans, que havien estat detinguts amb la seva mare, eren forçats pel rei, sota la tortura d’assots i de fuets, a menjar carn de porc, que la Llei prohibia. Un d’ells, parlant per tots digué: «¿Què vols saber de nosaltres amb aquest interrogatori? Estem disposats a morir abans que violar les lleis rebudes dels nostres pares».\nEl segon, a punt d’expirar digué: «Tu, ens pots privar d’aquesta vida, botxí, però el Rei del món, als qui morim per les seves lleis, ens ressuscitarà a una vida eterna».\nMort aquest, turmentaren el quart amb la mateixa crueltat. A punt d’expirar deia: «Ara que morim a mans dels homes, és bo de confiar en l’esperança que Déu ens dóna de ressuscitar-nos, perquè tu no ressuscitaràs pas a la vida».\nQuan em desvetlli, us contemplaré fins a saciar-me’n, Senyor.\nQuan em desvetlli, us contemplaré fins a saciar-me’n.\nQue el Senyor us faci constans en tota mena d'obres bones i de bona doctrina\nGermans, que Jesucrist mateix, el nostre Senyor, i Déu, el nostre Pare, que ens ha estimat tant, i ens ha concedit per la seva gràcia un consol etern i una bona esperança, conforti els vostres cors i els faci constants en tota mena d’obres bones i de bona doctrina.\nEn aquell temps, uns saduceus anaren a trobar Jesús. Els saduceus neguen que els homes hagin de ressuscitar. [Per això li proposaren aquesta qüestió: «Mestre, Moisès ens va prescriure que si un home casat mor sense fills, el seu germà es casi amb la dona del difunt, per donar descendència al seu germà. Doncs bé: hi havia set germans. El primer, que era casat, morí sense fills. El segon, el tercer, i així fins al setè es van casar amb la dona del difunt i moriren sense deixar fills. Finalment ella també morí. Aquesta dona, per tant, en la resurrecció, de quin dels set serà l’esposa? perquè tots set s’hi havien casat».]\nJesús els respongué: «En el món present els homes i les dones es casen, però els qui Déu considerarà dignes de tenir un lloc en el món que vindrà i en la resurrecció dels morts no es casaran, perquè ja no podran morir mai més. Pel fet de tenir part en la resurrecció, són iguals que els àngels i són fills de Déu. I que els morts han de ressuscitar, Moisès mateix ho deixa entendre en el passatge de la Bardissa que no es consumia, quan diu que el Senyor és el Déu d’Abraham, Déu d’Isahac i Déu de Jacob. Déu no és Déu de morts, sinó de vius, perquè per a Ell tots viuen».


Marta Barrachina: “El PPCS serà un mur de contenció, cada vegada més alt i robust, per frenar els empastres esquerre” | Notícies Dígitals\nMarta Barrachina: “El PPCS serà un mur de contenció, cada vegada més alt i robust, per frenar els empastres esquerre”\n12/01/2022 marta barrachina, pp castello\nLa presidenta provincial del Partit Popular de Castelló, Marta Barrachina, ha assegurat avui que “el PPCS serà un mur de contenció, cada cop més alt i robust, per frenar els empastres de la gestió de l’esquerra, que només generen problemes on no n’hi ha i que no solucionen les demandes que sí que són urgents i necessàries per als castellonencs”.\nMarta Barrachina s’ha pronunciat en aquests termes al llarg del comitè executiu i junta directiva que avui ha celebrat, de manera telemàtica per evitar possibles contagis. Som l’alternativa, l’única alternativa, forta, preparada i capaç de fer front als embolics que l’esquerra produeix allà on governa, començant per la Moncloa, amb Pedro Sánchez; continuant per la Generalitat Valenciana, amb Ximo Puig; i seguint per la diputació de Castelló i els ajuntaments, des de Vinaròs a Almenara, on potser es feliciten el nadal amb caps de xai que tenen l’alcaldessa investigada pels tribunals de justícia. Socialisme i embolics són dues paraules que sempre van unides, i els castellonencs sempre els grans perdedors”, ha subratllat.\nAixí, la presidenta del PPCS ha citat qüestions com el caos del servei de trens de Rodalies, la mala atenció sanitària que actualment es presta als hospitals i centres de salut per les retallades de mitjans tècnics i humans, la situació descontrolada de la pandèmia; el repartiment sectari i partidista de les ajudes europees que mai no arriben, el dèficit d’inversions en els comptes nacionals o autonòmics cap a la província de Castelló o “l’atac directe i injustificat a la feina dels ramaders castellonencs, que no han fet més que treballar per garantir el proveïment de la ciutadania en plena pandèmia i que ara li torna d’aquesta manera el PSOE i Podem”, ha afegit.\nMarta Barrachina ha ressaltat que “el Partit Popular està més fort i unit que mai, i ha demanat a tots els càrrecs institucionals i orgànics un nou esforç per estar més al carrer que mai, més a prop dels veïns i de les demandes. La situació és dramàtica per a moltes famílies, que ara mateix veuen el PPCS com la sortida al carreró que els governs socialcomunistes estan generant”.\nRENOVACIÓ I NOMENAMENTS\nAl comitè executiu del PPCS celebrat avui també s’ha adonat dels avenços en el procediment de renovació de les assemblees locals, amb més del 50% ja renovades a la província, i s’ha votat per unanimitat nomenaments orgànics per tal de seguir impulsant l’acció política del Partit Popular en àrees estratègiques: María Ángeles Pallarés i Daniel Náger passen a dirigir les vicesecretaries generals Territorial i de Comunicació respectivament; mentres que Elena Albalat es posarà al capdavant de la nova vicesecretaria d’Assistència a Grups Municipals. Així mateix, la macrocvicesecretaria de Sanitat i Benestar Social es converteix en dues vicesecretaries independents, que són assumides per Vicent Sales i Carmen Climent.\nA més, Wenceslao Alós, nou representant dels alcaldes del PPCV a la Federació Valenciana de Municipis i Províncies (FVMP) passa a ostentar la direcció del Comitè de Municipis, i Vicente Blay serà el vicepresident de Programes Electorals.\nFinalment, Borja Castell serà el secretari executiu de Joventut i Asunción Queralt es converteix en la nova Secretaria d’Àrea de Reptes Demogràfics.\n← Confrides L’Abdet torna a fer tests de coronavirus gratuïts a tota la seva població\nEl PP de Borriana reivindica la inversió a la costa →


Jordi Navarro: Ple del dilluns 8 de juliol\nPle del dilluns 8 de juliol\nAbans d'ahir, dilluns 8 de juliol, va haver-hi Ple a l'ajuntament de Girona. S'hi presentaven 3 mocions, dues de la CUP i d'ICV-EUiA (una per reclamar la restitució del recorregut de la L11 del bus i una per donar suport als aficionats del Girona FC als quals la policia espanyola va confiscar banderes estelades) i una del PSC sobre la pobresa energètica. Aquí hi trobareu una crònica que ha fet la CUP de la sessió.\nUn cop més el Ple va ser maratonià, de les 8 del vespre fins passades les 2 de la matinada, una autèntica cursa de fons on les forces anaven minvant a mesura que avançava la matinada. Molts punts d'importància cabdal. Definitivament cal fer un replantejament i no fer plens tan llargs perquè a part de pèrdua d'eficàcia, el Ple arriba a esgotar als ciutadans que volen seguir-lo.\nUrbanisme, participació, regeneració de carrers afectats pel TAV, comptes generals, Pla d'Igualtat, contractació de personal de la Policia Local i d'altres temes van anar desgranant l'ordre del dia i poc a poc va anar imposant-se la dinàmica d'un Ple: les típiques i clàssiques discussions i picabaralles municipals. Equip de govern vs. oposició, tot molt convencional. Afortunadament, les noves tecnologies d'una banda, i la PAH i la Mesa d'Entitats de l'altra van tornar a aportar aire fresc al Ple. Poder interactuar i poder seguir el Ple per internet fou una bona mesura que avui està funcionant molt bé; i permetre que les entitats puguin participar era imprescindible per avançar i evolucionar. Tot i això, queda molt de camí per recórrer encara.\nCada cop m'agrada menys el posat xulesc del regidor d'Urbanisme i portaveu del grup municipal de CiU. L'excessiu toc perdonavides l'està apropant al seu predecessor i la seva actitud arriba a ratllar la impertinència. Despatxar diatribes i retrets a l'estil que ho fa només serveix per apuntalar-se al càrrec i allunyar-se de la ciutadania. Tot i això he de dir que no m'impressiona ni m'intimida el seu to. Cada cop tinc més clar que l'urbanisme és una disciplina amb un gran potencial a nivell socioeconòmic, però que també pot ser perillosa, a mans d'interessats o irresponsables, i que cal filar molt primer. El futur de les nostres ciutats i del nostre territori depèn en bona mesura de la disciplina urbanística, i els disbarats i nyaps que s'han fet en aquest país en nom de l'urbanisme han deixat una petja i una cicatriu difícil de cauteritzar. Per això a partir d'ara la CUP farà un esforç addicional en fer un acurat seguiment de l'evolució urbanística del municipi.\nSobre les preguntes que vam fer al ple, en destacaré dues. D'una banda, el regidor Bonaventura va demanar que l'equip de govern es posicionés sobre la càrrega policial del passat 26 de juny durant la visita de Felip de Borbó a Girona. L'alcalde va respondre que considerava que la càrrega havia estat excessiva i que ha enviat una carta al conseller d'Interior demanat explicacions sobre l'actuació policial. També vam realitzar una pregunta sobre el projecte fluvial que es va fer públic fa uns dies a través dels mitjans. L'Alcalde (perquè el regidor de Medi Ambient ni piula ni fa res!) va respondre que el pla tindrà dues vessants: l'ambiental i la paisatgística. Sembla ser que la part ambiental tindrà més pes. Vam reclamar poder consultar l'estudi dels arquitectes, que pel que sembla, serà la base del futur Pla Especial. Caldrà estar atents a com evoluciona.\nCom sempre hi ha molta feina acumulada, som a ple estiu i la calor ja apreta. Però no podem baixar la guàrdia; continuarem amb un peu al carrer i un altre a l'Ajuntament, tenint molt clar que els nostres aliats son al carrer, a la barricada.


Villa Pantelis Illa de Creta Grècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Villa Pantelis\nConvenientment situat a Eleytherna, Villa Pantelis és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Villa Pantelis és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen transport hotel/aeroport, instal.lacions de barbacoa, biblioteca, servei de llançadora, àrea de TV/saló compartit.\nL'ambient de Villa Pantelis es reflexa en cada habitació. piscina privada, calefacció, escriptori, balcó/terrassa, insonorització són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent piscina exterior, jardí. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Villa Pantelis.


La jutgessa que va imputar l'alcalde de Callús per l'1-O ha d'arxivar el cas - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa jutgessa que va imputar l'alcalde de Callús per l'1-O ha d'arxivar el cas\nLa fiscalia no va trobar proves per incriminar Joan Badia i diu que el relat dels fets és confús\nenric badia manresa 16.04.2018 | 14:02\nL'alcalde de Callús Joan Badia, a la porta del jutjat. Marta Pich\nL'alcalde de Callús Joan Badia, a la porta del jutjat.\nEl jutjat d'instrucció número 2 de Manresa ha arxivat la causa que instruïa per iniciativa pròpia contra Joan Badia, alcalde de Callús, per un suposat cas de desobediència davant la Guàrdia Civil en els fets de l'1-O. El fiscal no ha trobat proves concloents que sustentin l'acusació i la jutgessa titular del jutjat s'ha vist obligada a ordenar el sobreseïment i arxiu del cas perquè no hi ha hagut acusació contra Badia.\nL'alcalde de Callús afirmava aquest dilluns, poc després que aquest diari li comuniqués la resolució, que «se sentia satisfet» per l'inesperat gir que havia fet el jutge en aquest cas. Badia va va presentar una denúncia contra l'actuació de la Guàrdia Civil al seu municipi, però el titular del jutjat número 2, en veure que assumia que ell era el cap de la seguda que hi havia hagut al col·legi Joventut de Callús en el moment en què la Guàrdia Civil es disposava a entrar per requisar les urnes, va decidir obrir diligències prèvies.\nL'alcalde de Callús, justament, va ser una de les víctimes de l'ús de la força per part dels membres d'aquest cos de seguretat: un dels agents el va empentar amb el seu escut protector i el va fer caure, tot i haver-los advertit que s'adreçava a ells en qualitat d'alcalde del municipi. Aquesta agressió encara és una causa oberta al jutjat que instrueix els fets de l'1-O al Bages.\nEn una situació similar es trobaria l'alcalde de Fonollosa, Eloi Hernández, també acusat de desobediència, però en aquest cas encara no es coneix la resolució judicial. I té un cas obert similar el regidor i actor de Sant Joan Jordi Pesarrodona, tot i que en el seu cas la incriminació que va fer la jutgessa és més àmplia.\nBadia confiava que la iniciativa de la jutgessa acabés en arxiu. «Això és el que m'havia comentat l'advocat» després de saber que el fiscal no hi veia indicis per continuar la causa, va explicar aquest dilluns. I l'alcalde, tal com va fer en seu judicial el dia que hi va haver la vista que ell impulsa contra els agents de la Guàrdia civil, va afirmar a Regió7 que «jo no vaig ser desobedient, no em vaig negar a fer res, perquè la Guàrdia civil tampoc no em va demanar cap tipus de col·laboració». En tot cas, però, assegura que «estava davant d'una porta de 4 metres d'amplada. Podien passar tranquil·lament i no calia que m'empentessin amb l'escut».\nLa jutgessa explica en la resolució que dilluns es va fer pública que el fiscal va demanar el sobreseïment provisional de la causa perquè «entén que el que consta a les actuacions és insuficient per sustentar l'acusació, perquè no hi ha prova incriminatòria. Destaca que hi ha un informe de la Guàrdia Civil que no inclou com a diligència complementària perquè hi ha versions contradictòries en el document sobre els fets ocorreguts, segons el fiscal. I aquest tampoc no ha demanat cap altra diligència complementària.\nUnes 200 persones van donar suport a l'alcalde de Callús, Joan Badia, el 5 de febrer passat quan va ser citat a declarar per un presumpte delicte de desobediència durant els fets de l'1-O. L'alcalde, però, va restar poc temps a les dependències judicials perquè es va acollir al seu dret a no declarar. Segons va manifestar a la sortida dels jutjats, aquella acusació no tenia cap sentit i denunciava que la seva citació s'emmarcava en «una causa general» contra l'independentisme i la democràcia. «Tothom ha vist les imatges, i només vam intentar fer de mediadors», defensava.\nEl batlle bagenc també va anar als jutjats el 10 d'abril passat per declarar, en aquest cas, com a perjudicat per les càrregues policials que hi va haver ll'1-O.\nJoan Badia. referèndum


Inbound Marketing by Marcelo Mafra 430 views\nBtl macdonal's by Markoz Caballero 307 views\nUPDATED RESUME by Krista Clea Diame... 59 views\nColumbia biofuel by Irr India 93 views\nAq by sidjp8 58 views\nImagen pata by AnnabellySandra 164 views\nTIPOLOGIA TEXTUAL DESCRIPCIÓ\n1. ESCOLA SEGIMON COMAS COLÒNIES CdA d'Empúries NOM: DATA:  CODI: colònies 2014 Descrivim és una activitat d'expressió escrita que farem a partir de les colònies d'aquest curs. Per treballar bé seguirem el següent procés: 1. Selecciona tres paisatges que t'hagin agradat. Procura que un sigui de cada dia. Si creus que vols fer algun altre paisatge assegura't que les mestres et facin la foto. Nosaltres garantirem que en tinguis de les tres propostes que t'hem fet. Al bloc de Cicle Superior/sortides les podràs visualitzar. 2. Pren-te temps cada dia per fer la planificació de les descripcions. Un bon moment és aprofitar les estones que t'indiquin les mestres. Posa un títol a cada descripció i a sota escriu totes les idees que et suggereixi el paisatge. Guarda les idees i planificacions de les teves descripcions en un lloc segur et serviran a la classe per fer l'esborrany i el text definitiu. TÍTOL DESCRIPCIÓ 1 DESCRIPCIÓ 2 DESCRIPCIÓ 3 3. Recorda que una bona descripció s'ha de fer pensant en els cinc sentits. Segueix el procés: A. ASPECTE GENERAL: estació de l'any, situació geogràfica, temps…. B. ENTORN MÉS PROPER: què veig al meu voltant, com em sento dins l'espai que he escollit per descriure. C. MÉS ENLLÀ VEIG: elements que identifico, situació dels elements que vull destacar… D. PENSO EN ELS CINC SENTITS Què veig? Què sento? Què oloro? Quines sensacions tinc si puc tocar, en el supòsit que pogués tocar aquell paisatge? Quin gust té el teu paisatge? Incorpora aquestes sensacions en els paràgrafs que trobis convenients. No cal fer sortir els tots els cinc sentits, però et poden ajudar molt si et proposes fer servir expressions, frases fetes, sentits figurats,\n2. comparacions, diminitius, augmentatius, adjectius… Si t'esforces a definir bé cada cosa segur que el teu text tindrà una gran qualitat. Descriure els colors concrets que veus les coses et pot ajudar a millorar la teva descripció. Després a la classe podràs precisar més amb el diccionari de sinònims. Si et vénen idees, comparacions, frases fetes… apunta-te-les, no tinguis mandra. E. SENTIMENTS No t'oblidis d'explicar com et sents, tu, davant d'aquest paisatge. Quin és el teu sentiment en aquest moment. Una descripció on hi ha sentiments és més rica i els teus lectors veuran que ets un bon/a escriptor/a. F. MOVIMENT Incorpora algun element que indiqui moviment en la teva descripció i que quan miraves el paisatge hi donava vida, d'aquesta manera et quedarà una descripció més dinàmica i viva. Busca el paràgraf oportú per incorporar moviment. ASPECTES A TENIR EN COMPTE… A l'hora de redactar hauràs de decidir si ho fas en 1ª persona o 3ª persona, és a dir si tu formes part de la descripció o ho fas de manera externa. També pensa que és molt important establir l'ordre de la descripció. Pensa com començaràs: per allò més proper, llunyà, dreta, esquerra… Comenta les teves idees amb els teus companys. Explica quin és el teu tros de paisatge als teus amics. Aprofita a l'habitació per llegir les idees recollides al grup que comparteixis habitació.  Crònica d'unes colònies: Practiquem la tipologia textual del taller El 855. El nostre objectiu és redactar una notícia (en aquest cas les colònies), amb detalls, interpretacions i punt de vista personal. Idees per fer iniciar-nos i fer practiques de cròniques: Dijous Llarder, Gimcana del Carnestoltes, Rua del Carnestoltes, El Petit Príncep, Les Ruïnes d'Empúries, Els Aiguamolls de l'Empordà, El CdA Empúries, les colònies, esdeveniments esportius que participes, notícies locals que puguis contrastar i seguir, temes que t'interessen molt, activitats d'escola, concursos que participem...\nProgramació educació ambiental curs 2015-2016 ADEMC\nKrista Clea Diamela Regala


El proper dijous 4 de juny totes les treballadores de Lidl a l’estat espanyol estan convocades a la vaga. Aquesta vaga ha estat convocada per CCOO i UGT que, tot i tenir presència a tots els comitès d’empresa, no han fet cap esforç per informar degudament a les treballadores ni convocar assemblees de treballadores per promocionar la mobilització i així aconseguir per a totes el que sí que han aconseguit les companyes d’Euskal Herria.\nNissan ha confirmat aquest dimarts l’amenaça de tancar les plantes a Catalunya, deixant sense feina a 3.000 persones de forma directa i més de 25.000 més de forma tangencial. S’ha consumat la lògica de maximitzar els guanys per al capital, malgrat les evidències conforme la rendibilitat d’aquests centres, així com una possible reconversió sobre la taula que encara permetia esclarir-ne més el futur. Els prop de 180 milions de recursos públics abocats en l’empresa durant els darrers deu anys poc han pesat en la decisió de la propietat. En primer lloc i sense fissures, la Intersindical-CSC mostra tota la solidaritat i suport a les persones afectades i que han lluitat amb dignitat pel seu treball.\nSince 01/06/2005: 67948978


Què és el copywriting i què té a veure amb les vendes? | Sokvist, Disseny i Marketing : Sokvist, Disseny i Marketing\nLa definició “original” de Copywriting és: presentar paraules per a comunicar de manera òptima un concepte de marketing, en suports com pàgines web, emails, anuncis, cartes, TV, ràdio, notes de premsa, catàlegs, diptics, flyers i altres mitjans de comunicació.\nAquesta definició es pot ampliar mencionant l’objectiu final del “copywriting” que és:\nconvèncer un lector per a actuar\nconvèncer un interlocutor per a comprar un producte o servei\ninduir un visitant a demanar més informació\nconvèncer usuaris per a subscriure’s a una llista de correu o descarregar-se un document\nconvèncer els altres d’adoptar un cert punt de vista, o de posicionar-se en contra d’un cert punt de vista.\nEl Copywriting és l’element essencial de la Publicitat, la Promoció, les Relacions Públiques i el Marketing. Segurament no ets diplomat/da ni llicenciat/da en cap d’aquestes disciplines, però has escrit coses per a les pàgines de vendes del teu negoci, has fet tu mateix/a els textos de la web, fas els emails per als teus prospectes… Són coses que fem amb més o menys traça.\nEl Copywriting s’aplica a tot, tot, tot allò que escrivim per a la nostra empresa. Des de Sokvist et donem alguns consells pel que fa al Copywriting Web (els textos per a la teva web, blog i landingpages).\nAlgunes pautes bàsiques del COPYWRITING WEB\nCom fer que els lectors es quedin:\nEvitar els textos densos. Les seccions amb moltes paraules i pocs espais blancs són visualment desmotivadors. Tallar els textos densos en seccions més petites.\nLa introducció del missatge ha de ser una frase curta: una o màxim dues línies.\nFer els paràgrafs curts, de màxim 3 línies.\nFer servir preguntes que directament captin l’atenció del lector, tals com “Has tingut mai aquest problema?”, o “Què passaria si provéssis això?”\nPresentar els textos d’una manera que el lector pugui escanejar-los i copsar el missatge. Això s’aconsegueix fent servir subtítols, paraules subratllades, paraules en negreta, en cursiva. L’ús “intel·ligent” dels hiperlinks també ajuda a emfatitzar els textos.\nFer servir els hiperlinks amb molt de compte. Per una banda poden causar fuites de lectors d’una pàgina de vendes. I per altra banda, si els hiperlinks enllacen a la botiga o una segona pàgina de vendes, pot comportar un augment de vendes.\nUtilitzar llistes per punts o llistes ordenades és una altra manera d’amenitzar la presentació d’un text, afegir més espais blancs i ressaltar informació important.\nAfegir una secció de “Conclusió” és una manera efectiva de resumir els punts més importants d’un missatge, ja que els lectors que escanegin el text molt provablement llegiran la conclusió final (és un bon lloc on incloure un hiperlink a la botiga o pàgina de destí final).\nEls textos realment marquen la diferència entre que un visitant connecti o no connecti amb la teva marca. La manera de dirigir-nos a la nostra audiència ha canviat molt en els últims anys.\nSi els textos de la teva web són de fa segles… val més que els posis al dia. Amb el curs de Copywriting APRÈN A ESCRIURE TEXTOS EFICAÇOS EN LA TEVA WEB descobriràs que ara tens escrites moltes coses a la web, que fan tirar enrere els visitants. Els textos veritablement poden fer augmentar les teves vendes. Aprofita aquesta eina!


Sagredo recorre Bovalar i completa la visita als nou barris\nLa campanya “L’Alcalde mes a prop” s’ha desplaçat aquest matí al barri de Bovalar (Campo Olivar, Casas Verdes i Santa Gemma) per a conéixer les reivindicacions dels seus veïns i veïnes.\nDurant la jornada, l’alcalde, Juan Antonio Sagredo, a més d’atendre les demandes dels veïns que s’han acostat fins al punt d’informació situat en el carrer Sant Cecília, ha visitat els comerços, cafeteries i bars del barri per a conéixer les seues necessitats.\nDes que començarà la campanya “L’Alcalde mes a prop” en el mes d’octubre de l’any passat, el primer edil ha tingut l’oportunitat de desplaçar-se als nou barris que conformen el municipi de Paterna, en els que ha dut a terme més de 250 atencions ciutadanes.\nEl primer edil, que ha valorat molt positivament aquesta campanya, ha reconegut “que ens ha permés conéixer el que realment preocupa els ciutadans i les necessitats que consideren més urgents per a millorar la convivència en els seus barris”.\nEn eixe sentit, Sagredo ha explicat que una de les demandes més recurrents en les distintes visites ha sigut la neteja dels carrers, “molts veïns i veïnes s’han queixat que els amos de gossos no arrepleguen els excrements de les seues mascotes, contribuint a un deteriorament de les vies públiques”.\nTambé la millora de l’accessibilitat voreres i espais públics és una de les principals preocupacions dels ciutadans i a eixe respecte l’alcalde ha assegurat que “és objectiu de l’equip de govern que cap veí s’assenta discriminat a l’hora d’accedir y/o utilitzar els espais o edificis públic, construint una ciutat més accessible i integrada”. I amb eixe objectiu, ha recordat que “des de l’Ajuntament s’està duent a terme un pla d’actuació integral per a suprimir les barreres arquitectòniques en Paterna.”\nFinalment, Juan Antonio Sagredo ha volgut agrair als ciutadans la seua participació en la campanya assegurant que “hem pres nota de tots els suggeriments que ens han fet arribar els veïns i veïnes de Paterna i des de l’Ajuntament treballarem per a donar solució a les seues necessitats i millorar la qualitat de vida en els distints barris.”


Córrer: espurnes de bellesa i poder.: de març 2019\nCamins de fusta. Sant Guim de Freixenet.\nM'hauria agradat fer una cursa a la capital de la Segarra, però no he sabut trobar-ne cap. Per això he decidit participar a la de muntanya de sant Guim de Freixenet. Això no ha impedit poder organitzar una sortida familiar amb els pares, la Maria i la Fosca.\nEns hem establert a Cervera des de dissabte, i això sí, avui m'he hagut de desplaçar a sant Guim amb cotxe, que és a uns 19 km d'aquesta ciutat.\nNo m'he proposat cap fita, només acabar-la, però com que els organitzadors havien penjat a la pàgina web de la cursa el desnivell que hauria de superar, em vaig haver de preparar mínimament:\nPer això, vaig fer 3 entrenaments de muntanya des de la Gleva fins a sant Martí Xic. La distància d'11km no és que em fes patir, però el desnivell positiu de 450 metres em feia una mica de respecte.\nTambé al web de la cursa se'ns explica molt bé què vol dir Camins de fusta:\nArribo a sant Guim 3/4 d'hora abans de l'inici de la cursa. No m'agrada anar just de temps. Així puc aparcar amb tranquil·litat i anar a buscar el dorsal i prendre un cafè envoltat de l'ambient atlètic característic d'aquests esdeveniments esportius, i que tant m'agrada. 15 minuts abans faig la foto inicial de rigor, i em disposo a fer un bon escalfament per tal d'aprofitar els 3km de baixada que m'esperaran només començar la cursa.\nEl dia és esplèndid i el paisatge és preciós enmig dels corriols que els antics habitants d'aquestes contrades utilitzaven per proveir-se de fusta. Les pujades me les agafo caminant, i aprofito quan és pla i avall per tal d'equilibrar el temps "perdut" quan el desnivell és positiu.\nÉs una cursa amb pocs participants (60 a la de 11km i 70 a la de 21), però molt ben organitzada, tant a la sortida i arribada com durant tot el recorregut. Estic content d'haver-la fet i m'és igual acabar amb els meus sempre modestos temps que assoleixo:\nJa he pogut acolorir una altra comarca a la meva col·lecció de curses per Catalunya:\nPossiblement el dia 2 de juny podré fer una altra cursa de muntanya al Solsonès. A veure.\nEtiquetes de comentaris: 2019, Altres distàncies, Camins de fusta, sant Guim de Freixenet


zen-sanbo-mallorca: Miscel·lània. 4\n1 f. [BOS] [LC] [AGA] Liana caducifòlia de la família de les papilionàcies, de tiges robustes, fulles pinnaticompostes, flors d’un blau violeta o blanques, en grans raïms pènduls, i llegum pilós, originària de l’Àsia oriental i cultivada en pèrgoles i murs (Wisteria sinensis o Glycine sinensis).\nPuntualment, com en totes les primaveres d’abril, la glicina, està en plena floració. Enfiladissa de gran desenvolupament es pot plantar dins un cossiol. Té fama de capritxosa i és ver que pot estar anys a florir quan es planta d'esqueix. Les seves flors són un encant per a la abelles.\nÉs un planta d’ensomni. El temps es fon en la seva contemplació i fa brostar dels cors la nostàlgia de la innocència. El seu perfum surt a bavarades, sembla que la planta aleni un olor imprecís, tendre, tènue.\nLa seva flor, en pèndul de raïm, ens evoca imatges delicioses, reals o somniades, niguls d’irresistible encís, com els retratats per la fotògrafa Xesca Serra de Pollença, Toni Esteva d'Artà, Miguel A. Fariña o Toni i Biel Villalonga, al nostre benvolgut proveïdor d’imatges www-meteo.felanitx.\nMilers de gràcies!!\nSobre les seves flors, la glicina hi diposita una fina capa de boira, una boirina d’il·lusió efímera, que ens condueix amb sigil i esperança cap a l’orient llunyà, envers el romanticisme de la vella filosofia del zen i del tao, on l’única veritat possible és la seva bellesa...\nara que són florides\nquina fortalesa, la nostàlgia\nTanka de Yamabe No Akahito (+) (Japó, al voltant del segle VIII)\n2. Haikugrafias!! l'art de l'imatge i la poesia. Divendres, 11 d’abril\nMissatge de Pilar Ascaso d’avui:\n'Estimad@s amig@s de la sangha,\nLa pècora que deambula dins\nla fosca il·luminada pel reflex\nde Juan Carlos Valdovinos\nOs reenvío la información de este encuentro que organizamos el próximo viernes 11, con nuestro apreciado compañero Juan Carlos Valdovinos, para poder compartir su obra maravillosa, Haikugrafías, realizada en colaboración con José Antonio González y con unos textos sublimes de nuestra maestra Berta Meneses.\nPara mí es un privilegio tenerle como invitado y una oportunidad única de poder apreciar de forma intensa, con lectura musicada y proyección de imágenes, esta obra que me parece de gran inspiración y estímulo para el desarrollo de una actitud despierta y atenta’.\nFeis clic aquí i ampliareu la informació (+).\nL’infinit no és espai ni temps. L’infinit se sent en consciència pura. Aquest és l’infinit espiritual\nJoan Mascaró i Fornés (+) (Santa Margalida, 1897 – Cambridge, 1987)\n3. Comentari, 1\ncaminar per la vida, moments i etapes tot sol i d’altres amb companyia, és el veritable sentit de la peregrinació.\nCaminar i viure amb atenció plena permet adonar-te'n de la consciència essencial, immensa, il·limitada, eterna, podrem dir-li també consciència divina, aquella que ho abraça tot, nosaltres inclosos.\nLa paciència ha de fer part del caminar que serà constant i divers. A dies, curt i, a dies, llarg, amb revolts i meandres, amb pujades i baixades, talment una muntanya russa.\nNo 'apegar-se' a les coses o a les creences és un altre tret que caracteritza la peregrinació vital.\nTot flueix, tot canvia, com manco necessitem per anar fent: millor. Per això, la vida senzilla, anar lleugers d'equipatge, facilita aquest deambular vital.\nUfana: (adj.) Que fa ufana, esponerosa,\nque es glorieja, d'una cosa, s'hi fa veure.\nNo jutjar, qui som per judicialitzar la vida i els fets d'altri. Posem la pau en el fons del cor i la dignitat senzilla i sencera i vertadera brostarà del nostre interior.\nLa confiança és a la rel de la fe. És significativa i transcendent per escometre qualsevol iniciativa. Confiar i tenir esperança que fem el pas que convé dins el camí que toca amb l'actitud recollida i oberta alhora.\nEl silenci tot ho embolcalla, ens dibuixa el paisatge on tot esdevé tal qual és.\nSilenci, quietud, postura, diu la mestra. I paciència, per perseverar, i 'no apego' i vida senzilla i no jutjar i fe i confiança. Llavors, la bondat floreix, l'amor serà natural i essencial i el sentit de la vida tendrà naturalesa de ser en nosaltres. Que la vida tengui sentit és estimar.\n0 Pare de la nit, del mar i del silenci,\njo vull la pau -pero no vull l'oblit.\nMàrius Torres (+) (Lleida, 1910 - Sant Quirze Safaja, 1942)\n4. Floració de les glicines al zazenkai de Sant Marçal.\nDissabte, 12 d’abril, amb la floració de les glicines dels jardins de sa Cabaneta i Pòrtol anirem a fer un nou zazenkai. Sant Marçal ens acull amb el cor obert de bat a bat.\nLa parròquia ens cedeix una sala gran, fresca a l’hivern, calentona a l’estiu i plàcida a les primaveres. Com ha de ser. Ideal per aposentar-hi els sabutons i safus i mantenir la nostra pràctica constant, pacient, inalterable, ininterrompuda. Aquella que tot ho identifica, que tot ho abasta.\nUs hi esperam! Fer clic aquí si voleu llegir més de Sant Marçal (+)\nMirava la rosa negra\nrosa de pèls i saliva\nLa rosa urgent i amagada\nque de sobte s’encenia\nLa rosa obscena la rosa\nla rosa càlida i viva\nVicent Andrés Estellés (+) (Burjassot, 1924 – València, 1993)\n5. Comentari, 2\nDéu m'ha agafat per un peu en el darrer minut de l'asseguda i m'ha retingut dins l'espai buit, perquè pogués comprendre la immensitat del no-res.\nLa força de l'amor, l'energia de la paciència, la humilitat de la quietud, la riquesa de la vida senzilla, la pau del no jutjar, la confiança enorme de la fe...\nTot per dir-te t'estim, t'estimam, per cantar aquesta glòria amb l'acompanyament matiner d'una coral de mèl·leres. La melodia harmònica ha estat el pont de connexió amb el silenci interior que no cerca, troba. Troba perquè és obert, pacient, humil.\nGaudeix del dia, de cada instant per insignificant que sigui, per intranscendent que sembli. L'univers té la divina essència de ser TOT en tu.\nEl silenci de Buda és tan profund com el silenci de l’univers. El misteri de l’univers és el seu silenci\n6. El regal: la joia, la il·lusió, la màgia!\nAmb la vocació de convertir cada concert en un esdeveniment, el Palau de la Música, a Barcelona, presenta aquest dimecres el que serà un dels concerts de la temporada musical del país: l'Orquestra de la Ràdio Bavaresa, una de les millors orquestres del món, amb Gustavo Dudamel al capdavant, un dels directors més aclamats.\nEl programa inclou dues obres fonamentals i revolucionàries de la història de la música.\nL. van Beethoven: Simfonia núm. 6 en Fa major, op. 68, "Pastoral"\nSón obres que tenen en les seves arrels: la naturalesa. L’esperit de la creació suma les savieses dels genis compositors, dels mestres de batuta, dels solistes i dels intèrprets virtuosos.\nGustavo Dudamel (+) (Barquisimeto, Venezuela, 1981) és un àngel de la música que vola i vola i sobrevola per omplir-nos els cossos d’alegria i de goig, de joia, de màgia i de felicitat.\nFeis un clic aquí i ho comprovareu (+).\nPS: Si feis clic en els noms dels poetes o artistes podreu ampliar la seva informació. Si clicau sobre les imatges s'ampliaran i tendreu una ressolució esplèndida.


Iogurts i Llets Fermentades - Acrefa\nL’espectacular creixement del mercat dels productes làctics procedents de petites lleteries o de formatgeries artesanes, durant aquests darrers 10 o 15 anys, és degut a diferents causes.\nD’una banda, es tracta de la resposta dels petits elaboradors a l’augment de la demanda d’aquest tipus de producte, en tant que producte artesà, tant perquè els preus són assequibles com per la seva qualitat.\nTambé és important assenyalar que el consumidor cada vegada relaciona més els derivats làctics amb els benefi cis saludables i nutritius del seu consum.\nD’altra banda, l’elaboració d’aquests productes per part de petites formatgeries, ha suposat una l’evolució lògica pels petits productors artesans, molts d’ells elaboradors de formatges frescos, que han volgut especialitzar-se en aquest tipus de producte fresc: iogurt, kèfir, d’altres llets fermentades, presentades en diversos formats, i tot tipus de derivats làctics, com cremes, mousses, flams, pastissos de formatge,…\nTot i que l’elaboració d’aquest tipus de producte és tecnològicament senzill, requereix de maquinàries cares, sofi sticades i automatitzades, i implica optimitzar unes xarxes de distribució i venda àgils i ràpides, tenint en compte que són productes delicats i de curta durada.\nAixí doncs, fabricant aquests productes els petits elaboradors artesans satisfan la creixent demanda d’un mercat àvid de novetats i molt sensible als beneficis saludables dels derivats làctics. No hi ha dubte que és una línia que demostra el dinamisme i la innovació dels elaboradors artesans del sector de la llet a Catalunya. Quan parlem de iogurt ens referim, únicament, a llet fermentada per dos bactèries làctiques: Streptococcus thermophilus y Lactobacillus bulgaricus.\nL’elaboració del iogurts a Catalunya té una forta tradició històrica des de principis del segle XX i el seu consum està àmpliament consolidat. A més dels coneguts beneficis per a la salut, el iogurt s’ha convertit en un producte molt demanat pel consumidor preocupat pel culte al cos.\nLes llets fermentades són les que han estat transformades pel desenvolupament i creixement de diverses bactèries i microorganismes que transformen la lactosa, principalment en àcid làctic, coagulant la proteïna de la llet, desenvolupant sabors, aromes i textures determinades i produint, així, la inhibició de bon nombre de microorganismes indesitjables.\nA Catalunya podem parlar de quatre tipus de llets fermentades diferents: iogurt, kèfir, llets acidòfiles i llets fermentades probiòtiques.\nA finals dels anys 80, algunes petites ramaderies estaven elaborant artesanalment formatges frescos de consum immediat (que exigien comercialització ràpida i molt dinàmica) i van decidir començar a elaborar iogurts. La tècnica no era complicada, només requeria inversions més costoses en instal·lacions:\nenvasadores, armaris isotèrmics per a poder cultivar el producte mentre era envasat,…\nAixí mateix, s’havien d’agilitzar les xarxes comercials per a fer-les més dinàmiques, atès que la vida comercial d’aquests productes és més curta i ha de mantenir-se en cadena de fred. És per això que generalment l’elaboració del iogurt s’ha fet en petites formatgeries no gaire llunyanes de centres urbans o de punts de venda importants.\nQuan parlem de iogurt ens referim, únicament, a llet fermentada per dos bactèries làctiques: Streptococcus thermophilus y Lactobacillus bulgaricus. L’elaboració del iogurts a Catalunya te una forta tradició històrica des de principis del segle XX i el seu consum està àmpliament consolidat. A més dels coneguts beneficis per a la salut, el iogurt s’ha convertit en un producte molt demanat pel consumidor preocupat pel culte al cos.\nEl primer producte que es va elaborar en les petites formatgeries artesanes catalanes va ser el iogurt clàssic fet amb llet sencera.\nPosteriorment, l’elaboració va respondre a la demanda de iogurts desnatats o parcialment desnatats. Quasi paral·lelament van començar a sorgir els iogurts amb d’altres textures (iogurts líquids, batuts) amb presentacions cada vegada més atractives. Durant els darrers anys ha proliferat l’elaboració de iogurts de qualitat, espessos o batuts, amb sabors originals cada vegada més sofisticats: cafè, cacau, gerd, nadiu, fruites trossejades, diferents tipus de melmelades,…\nEl kèfir està començant a produir-se, amb resultats molt bons, a petites formatgeries artesanes de Catalunya. Es tracta d’una llet fermentada amb una barreja de bactèries làctiques i llevats que produeixen, en petites quantitats, alcohol, àcid acètic i gas carbònic, conferint un sabor àcid a la llet i una sensació “picant” a la boca, força peculiar. Pot elaborar-se amb diferents tipus de llet.\nLa llet fermentada o “leben”, molt consumida en comunitats d’origen magrebí, s’elabora amb bactèries làctiques pròpies de la llet, però diferents del iogurt, i acostuma a presentar-se en bosses o envasos de cartró.\nLes llets probiòtiques, fermentades amb d’altres bactèries làctiques, pretenen, des del sector artesà, donar resposta a l’actual creixent demanda de productes làctics fermentats amb bactèries probiòtiques, molt valorats pels consumidors per les seves propietats saludables.


El meu fill no vol llegir, és normal? | Think Psicologia\nInicio » El meu fill no vol llegir\nPublicat 26 abril, 2021\nEl meu fill no vol llegir2021-04-262021-05-04https://thinkpsicologia.com/wp-content/uploads/2018/10/logo.pngThink Psicologia, Psicolegs Terrassa, Psicologa Terrassahttps://thinkpsicologia.com/wp-content/uploads/2021/04/nino-leyendo.jpg200px200px\nEl passat divendres, 23 d’abril, vam celebrar la Diada de Sant Jordi, el dia del llibre i de l’amor. Aquesta més que reconeguda i celebrada festivitat en la nostra cultura m’ha portat a reflexionar sobre la percepció que té un fill sobre la lectura.\nSovint em trobo, en context de consulta i d’escola, nens i adolescents als quals no els agrada gens llegir. La lectura, per ells, significa una obligació, imposada per l’escola, que sovint és més una font de molèstia i d’estrès que no pas de plaer i entreteniment.\nEls pares, per la seva banda, t’expliquen preocupats que a casa el nen es nega a llegir, que no troben la manera “d’enganxar-lo” a res i, com a conseqüència, s’alenteix el procés d’adquisició de la lectura, s’entorpeix el rendiment en totes les assignatures i es perpetuen les dificultats que puguin tenir en aquest àmbit.\nPerò, què podem fer des de casa per afavorir que els nostres fills desenvolupin l’hàbit de llegir i en gaudeixin?\nSiguem un model per ells. Els nens aprenen, en gran manera, per observació i imitació. Si veuen a les seves figures de referència, normalment els pares, llegint a casa, ells també s’interessaran per la lectura.\nAdaptem-nos als seus interessos. Entenguem que qualsevol lectura és una bona opció, sempre que sigui adequada a l’edat i al moment maduratiu en què es trobi el nen. Permetem que puguin explorar tots els gèneres i deixem-los que triïn ells quins llibres volen llegir.\nTinguem una ment oberta. Més enllà dels llibres en el seu format més tradicional, altres formats, com per exemple els còmics o les revistes, són igualment vàlids per iniciar-se en la lectura.\nComencem a percebre la lectura com un hàbit. De la mateixa manera que altres hàbits quotidians, com ara rentar-nos les dents, vestir-nos o parar taula, necessiten un temps d’adquisició, la lectura també el requerirà. Cal entendre que el nen està posant en pràctica noves habilitats cognitives en ple desenvolupament, i això implica temps i esforç.\nCreem un entorn que convidi a llegir. Connectat amb el punt anterior, sempre que vulguem crear un nou hàbit el millor que podem fer és facilitar-lo al màxim. Simples accions com ara el fet de tenir llibres a casa, visibles i atractius per als nens, en un ambient de calma que impulsi a tenir ganes de llegir, poden marcar una gran diferència.\nImpliquem-nos tots. Si convertim la lectura en una activitat en família, aconseguirem una gran oportunitat per passar temps junts d’una manera divertida. Es poden llegir o explicar contes junts, o compartir moments de lectura plegats en el que cadascú llegeixi el seu llibre.\nIntentem entendre què hi ha al darrere del rebuig per la lectura. Gairebé sempre, els nens mostren i verbalitzen avorriment o desinterès. Si més no, darrere d’aquestes mostres s’amaga, de vegades, la frustració, especialment quan hi ha algun trastorn d’aprenentatge o retard en l’adquisició de la lectoescriptura. En aquests casos, hem de ser especialment sensibles a les emocions del nen, intentar minvar aquests factors que poden estar afectant-lo i enfocar l’activitat des d’un altre punt de vista, sense forçar ni remarcar els errors. Una bona manera de relaxar el moment de la lectura és la de llegir contes o explicar-ne en veu alta, o mirar contes amb dibuixos per evitar l’angoixa que els suposa veure pàgines plenes de lletres.\n“El verb llegir, igual que el verb estimar i el verb somiar, no suporta el mode imperatiu“. Jorge Luis Borges.


Sabor i tradició es conjuguen en la tradicional 'Fira del 9 d'Octubre' de Benidorm\nJa està oberta al públic la tradicional 'Fira del 9 d'Octubre', organitzada per la Comissió de Festes Majors Patronals, amb la col·laboració de la Regidoria de Festes, emplaçada en l'avinguda Martínez Alejos de Benidorm.\nL'alcalde de Benidorm, Toni Pérez, i el regidor de Festes, Jesús Carrobles, han acompanyat a les reines de les Festes Majors Patronals. Marina Carrillo i Paula Mayor en l'obertura de la Fira, acte al qual també han assistit altres membres de la corporació municipal i el president de la Comissió, Roberto Carretero, entre altres.\nLa Fira del 9 d'Octubre és l'últim acte que organitza la Comissió abans de la Setmana Cultural de les festes. En esta ocasió s'han instal·lat 25 parades en les quals es podrà adquirir productes com a salaons, embotits, xocolate o artesania. També hi ha llocs d'Anémona, Club de Lleons i l'Associació Recreativa Cultura 'La Barqueta'.\nMonday 12 de October de 2020, 11:51\nFriday 9 de October de 2020, 15:38\nFriday 9 de October de 2020, 11:15


La indústria del Solsonès demana treballadors qualificats per créixer - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa indústria del Solsonès demana treballadors qualificats per créixer\narnau valverde 04.03.2020 | 23:22\nUna de les xerrades en la jornada d'ahir | adlsc\nUna de les xerrades en la jornada d'ahir\nSolsona va acollir ahir una jornada organitzada per l'Agència de Desenvolupament Local de Solsona i Cardona (Adlsolcar) amb l'objectiu d'ajustar l'oferta i la demanda del territori a través dels cicles de Formació Professional atès que el sector industrial del Solsonès i Cardona demana treballadors qualificats des de fa uns anys per poder créixer.\n«En aquest moment hi ha una demanda brutal per part de les indústries de treballadors preparats», explica César Molins, director general d'AMES Solsona, a Regió7. Molins posa l'exemple d'aquest any i assegura que als cicles formatius relacionats amb la indústria hi ha menys persones apuntades que la demanda de la indústria. A més Molins assegura que aquest fet s'accentuarà en els propers anys. «Nosaltres necessitarem 40 persones més i gairebé totes hauran d'estar especialitzades», assenyala Molins, que destaca que «nosaltres només som una empresa, però potser n'hi ha una vintena al territori que estem buscant gent així».\nEl director d'AMES Solsona explica que el que provoca que els joves del Solsonès no vulguin cursar estudis relacionats amb la indústria és que hi ha una percepció errònia del sector. «Socialment està més ben vist fer determinats oficis que els relacionats amb la indústria. El jovent encara té la percepció de fa 50 anys que una fàbrica industrial és un lloc greixós, brut i trist, i això no és així», lamenta Molins, que creu que la solució passa per canviar la perspectiva que hi ha sobre la indústria en l'àmbit global ja que així es començarien a atraure possibles nous treballadors qualificats.\nLa directora de l'Adlsolcar, Glòria Domínguez, explica que amb la jornada d'ahir el que es volia era que el departament d'Educació escolti les demandes de les empreses del territori i també estructurar-lo per donar resposta a les demandes formatives a mitjà i a llarg termini per ajustar l'oferta i la demanda.\nDemandes d'altres sectors\nLa indústria no és l'únic sector que demana mà d'obra preparada al territori. L'Adlsolcar va realitzar un mapa formatiu l'any 2016 per determinar les mancances que tenien les empreses del Solsonès i Cardona pel que feia a personal qualificat. A part de la indústria, també pateixen els sectors de l'hostaleria, l'atenció a les persones, les vendes i màrqueting, els idiomes i la construcció.\nActualment el territori que comprén l'agència ofereix 11 cicles de formació professional, però aquests no arriben a cobrir la demanda de les empreses en els sectors esmentats anteriorment.\nDomínguez també destaca que al territori no existeix la formació ocupacional que consisteix que un cop els alumnes entrin en el món laboral es puguin seguir formant i especialitzant.\nTot i això, la situació econòmica al Solsonès és molt positiva. L'activitat econòmica de la comarca va créixer el 2019 el 4%, dos punts per sobre de la mitjana a Catalu-nya, i en els darrers quatre anys la taxa de l'atur s'ha vist reduïda del 15 al 8,5%.


Philippe Halsman: Sorprèn-me! al CaixaForum | Hotel Omm\nPhilippe Halsman: Sorprèn-me! al CaixaForum\nNascut a Letònia, Philippe Halsman va ser un dels fotògrafs més influents durant el segle XX. Se’l coneixia pel seu particular enginy, el qual li va venir molt bé per treballar en composicions on predominava el surrealisme. Durant molts anys va treballar junt al mestre Salvador Dalí, amb qui va mantenir una relació professional molt estreta en la qual ambdós van poder explotar al màxim el potencial de les seves creatives ments.\nJumpology, la seva firma personal\nAls seus inicis, Halsman va viatjar a París, on va treballar per la revista Vogue i va començar a guanyar bona reputació al món de la moda, eventualment amb l’arribada de la segona guerra mundial es va traslladar als Estats Units on va guanyar fama com a artista i va aconseguir la fama total.\nVa poder fotografiar nombrosos personatges importants de la cultura pop nord-americana. Pel seu objectiu van passar tot tipus de celebritats, des de polítics com Richard Nixon, membres de la família Ford, fundadors de la companyia d’automòbils; el mateix Albert Einstein, Frank Sinatra, Alfred Hitchcock i la dama daurada de Hollywood, Marilyn Monroe.\nHalsman era un amant de les composicions surrealistes, però la seva marca personal va ser la tècnica anomenada “jumpology” que consistia en fotografiar a la persona mentre aquesta saltava, sense molts retocs ni preparatius, amb les seves pròpies paraules: “En un salt, la màscara cau. La persona real es fa visible”.\nA l’exposició, Philippe Halsman: Sorprèn-me!, podem trobar més de 300 instantànies del fotògraf passant des dels seus inicis a París, fins la seva època de glòria als Estats Units. De dilluns a diumenge, des de les 10h fins les 20h es troba obert al públic aquesta meravellosa exposició.\nAl blog del nostre hotel de disseny a Barcelona, sempre tenim la millor informació de l’agenda cultural de la ciutat per tal que li pugueu treure el màxim partit durant la vostra estada a Hotel Omm.


Entre les activitats que volem fer des de l'associació, n'hi ha que comencen a rutllar (tema inventaris i exposicions locals...) .\nEn tot cas, podem afegir les idees i sugerències que ens arribin.\nAquí recollirem notícies que puguin interessar.\nI també d'agressions a l'arquitectura popular, fetes amb qualsevol\nexcusa o, sovint, sense cap excusa, i que són motiu de repulsa.\nP r o j e c t e s o b e r t s\nR e c u p e r a c i o n s, m a n t e n i m e n t\ni n o u p a t r i m o n i\nMONT-ROIG (la Segarra): durant els Cursets d'Arquitectura Popular 2,3 i 4, L'associació s'ha fet responsable de la reparació de la pleta. (2001-2003)\nLES PALLARGUES: Durant el 5è i 6è curset, s'ha reparat la volta de la cabana del pastor de la pleta, segons projecte de Ramon Ninot. (agost 2004-agost 2005)\nAixò de les pletes continuarà!\nPONTS: La recuperació d'ermites és un fet que es dona bastant. Suposem que és degut a la significació popular d'aquestes construccions. Per això, la iniciativa és, sovint, particular. Per exemple, l'Associació d'Amics de Sant Pere, de Ponts, els caps de setmana, s'atansen a l'esglèsia romànica d'aquesta advocació. És una col·legiata aixecada el segle XII que fou priorat. Ja fa uns anys que es van encarregar d'aquesta reconstrucció. Ara, ells mateixos, han refet els marges de la zona. (març-2004)\nEl PLA DE SANTA MARIA: L'alcaldesa d'aquesta localitat, Maria Teresa Canela, ha fet fer una barraca al mig de la rotonda que es troba surtint de la població. L'han aixecada Jaume Rovira i Lluís Canela. (gener-2003). L'exemple s'ha vist en altres llocs, i entenem que és un homentage a la pagesia d'abans. Hi ha, però, qui protesta el fet. Vegeu l'article "Les barraques de vinya a les rotondes de les carreteres", de l'Albert Fàbrega, a la revista Pedra Seca, num. 11, on diu que no s'han de traure les construccions del seu espai natural. Amb tot, sembla que el cas es repeteix en altres indrets. Aquetes són fetes de nou.\nARTÉS: Una altra barraca posada en una rotonda. L'exemple comença a definir el territori. Ara, el que\nseria bó és que les dels camps no desapareguessin. (maig-2012)\nMONT-ROIG DEL CAMP: Aquí vam trobar aquesta barraca, recent aixecada per la Brigada de la Fatarella,\nuna empresa que es dedica, entre altres activitats, a fer\nobres amb pedra. Es troba a la rotonda d'entrada de la\npoblació. És un altre exemple.(març-2006)\nAGRAMUNT: L'ajuntament ha fet un bon treball de manteniment dels murs al llarg d'un segment del riu Sió. Tot i que la reparació és rutinària, el fet ens és important per haver-ho presentat al 4rt concurs. El conjunt és de principis del segle passat. (agost-2004)\nREPARACIONS, DIVULGACIÓ, INVENTARIS, TREBALLS DE RECERCA...\nEls Amics de l'Arquitectura Popular han acceptat fer la reparació d'un pou amb abeurador al terme d'Ossó de Sió (l'Urgell). Estava molt deteriorat, i es va rescatar d'un destí ruinós. Assumpció Vilaseca va organitzar un equip de 25 voluntaris, alguns del país valencià, amb la valuosa col·laboració d'Eusebi Valera, un dels nostres mestres d'obra, sempre present en feines voluntàries. La tècnica tradicional en pedra seca es va reforçar amb morter de calç, element de l'arquitectura popular que es revalora actualment. (octubre-2015)\nJosé Esteban ha presentat un treball de tipus i tècniques constructives de l'arquitectura popular en pedra seca al terme minicipal de Tàrrega, projecte final d'un master en tecnologia a l'arquitectura, en restauració .i rehabilitació. És un treball formidable, que complementa els inventaris del patrimoni rural de Tàrrega, incorporant les tècniques informàtiques més actuals. Enhorabona i endavant! (setembre-2012)\nEl grup Aladrell ha organitzat el segon curset d'iniciació a la construcció de marges, que ha estat un èxit. Ha anat a càrrec de Jordi Giribet, mestre d'obra i Jordi Martí, artesà picapedrer, amb la valuosa col·laboració d'Eusebi Valera, també mestre d'obra. (març-2012)\nMateu Esquerda i Josep Preixens han completat la labor d’inventariar més de 600 elements de pedra seca del municipi de Torrebesses, després d'haver fet el mateix amb altres construccions relacionades amb l’aigua. Es va presentar aquet darrer treball al Centre d’Interpretació de la Pedra Seca d'aquesta localitat. A la foto, J. Preixens. (desembre-2011)\nL'Observatori del Paisatge i l'Obra Social de CatalunyaCaixa, van presentar, a La Pedrera (Barcelona), el web wikipedra, on es podrà completar l'inventari de construccions de pedra seca de Catalunya, tot seguint la labor que fins ara han portat a terme els components del Drac Verd de Sitges, que ja inclou més de quatre mil barraques que han fitxat al llarg de dotze anys de recerca d'elements de pedra seca (abril-2011)\nJosep Maria Canals, aquest cop ha reparat un marge amb un portell, que s'havia malmès, a cal Mata, masia d'Abinyana, al Baix Penedés. La dedicació a fer treballs en pedra seca, és l'actual professió vocacional de Josep Maria Canals.\nDes de l'associació, a la qual honora, el felicitem per aquesta valenta decisió (desembre-2010)\nLa Fundació Cases Llebot ha publicat el VI volum de l'inventari del patrimoni arqueològic, arquitectònic i artístic de la Segarra, amb la descripció exhaustiva de tots els elements singulars del municipi de Torrefeta i Florejacs, amb l'apartat corresponent a l'Arquitectura Popular (desembre-2010)\nJosep Maria Canals, amb l'ajuda d'un petit equip, ha aixecat una barraca al Creixell. Ell espera que serveixi per salvar-ne altres dels voltants. L'Ajuntament pensa aconseguir un element amb finalitat pedagògica per la seva ubicació urbana. (agost-2010)\nEl grup Aladrell ha muntat un curset d'iniciació a la construcció de marges a Castellserà, a càrrec de Jordi Martí. Esperem que l'aprenentatge sigui profitós i que l'exemple s'encomani pel país, ara que se'n desfan tants a causa de la concentració parcel·lària. (maig-2010)\nL'ajuntament de Torrebesses ha organitzat el 1r concurs fotogràfic de la pedra seca, com a inici representatiu del projecte d'un centre dedicat a l'estudi, interpretació i catalogació de tot tipus de construccions de pedra seca. Una labor admirable. (abril-2009)\nRamon Queralt ha fet un llibre definitiu sobre les cabanes de volta de les Borges Blanques. Hi ha col·laborat Oriol Cornudella en la fotografia. El volum va subtitulat paisatges, fets i gent. És el testimoni humanitzat d'un país. (març-2009)\nPromoguda per la fundació Santa Teresa - Ventall, al Vendrell, s'ha organitzat, la casa d'oficis "Millorem territori, millorem inserció", que ha realitzat un curs de reparació en pedra seca, formant en aquest ofici vuit joves amb risc d'exclusió social. El responsable de l'activitat, Josep Maria Canals, és de les persones que justifiquen la nostra associació (març-2009)\nL'ajuntament deTàrrega, a través de la regiduria d'Urbanisme, ha fet pública la intenció d'atorgar subvencions de fins a 3000 € per restaurar les diverses construccions rurals de pedra i tàpia.\nLa notícia ens anima a confiar en la preservació\ndel patrimoni. rural. (febrer-2009)\nEl col·lectiu Aladrell, que aplega jovent de la Ribera del Sió, ha començat amb fermesa diverses activitats de recerca i divulgació cultural a la zona. La iniciativa basada en l'estima a la terra i en la idea d'avançar des del respecte i coneixement del propi territori, ha endegat projectes com l'inventari i recuperació de construccions de pedra seca (octubre-2008)\nJoan Gost, amb molt d'interès per les barraques de pedra seca del Penedès,\nha fet un bloc amb fotos de les seves\ntroballes, prop de Sant Sadurní:\nFelicitats per la idea! (abril-2008).\nDarrerament ha muntat l'Associació Pedra i Paisatge, horitzonts molt més amplis (2010)\nEl Consell Comarcal de les Garrigues, la Diputació i l'empressa d'autopistes ACESA, promouen una ruta turística per cabanes de les Borges, Vinaixa, l'Albi i Castelldans. Les 9 cabanes inicials i els camins d'accés s'adequaran a les visites turístiques que es podran servir de dispositius GPS. (agost-2007)\nL'AMPA de l'IES Josep Lladonosa de Lleida, amb col·laboració amb l'IPEC (Inventari del Patrimoni Etnològic de Catalunya) ha organitzat una excursió de l'alumnat a visitar les balmes i cabanes del terme de Juncosa de les Garrigues (nov.de 2006)\nAl Soleràs, l'Associació Juvenil la Rabassada, sota la coordinació del nostre soci Facund Pinyol, i amb la col·laboració de Vicent Cantera, ha muntat un camp de treball que ha planificat i realitzat una ruta de 10 km, on es pot visitar una vintena de construccions: cabanes de volta, balmes, aljubs... (juli-agost-2006)\nEster Bargalló i Martí Rom, a Mont-roig del Camp, han inventariat de manera exemplar el seu llegat de barraques de pedra seca. Vegeu la visita que hi vam fer. (maig-2006)\nFinalment han publicat el llibre (maig-2007) amb el catàleg de totes les barraques del terme, que han resultat ser 107!\nAquest nombre encara va augmentant...\nEls membres de la Fundació Jordi Cases Llebot, ja fa anys que inventarien el patrimoni arqueològic, arquitectònic i artístic dels municipis de la Segarra, amb un apartat dedicat a l'arquitectura popular. Fins ara s'han publicat els de Torà, Sanaüja, Ivorra i Estaràs. I s'estan fent els de Guissona i Massoteres. La seva web, www.fundaciocasesllebot.org (abril-2006) La foto és d'un forn de guix de Sanahuja.\nEl Col·legi d'Arquitectes i el Departament d'Agricultura (DARP), han inventariat 141 barraques, marges i pous\nde gel dels 12 municipis del Montsià. Aquest inventari formarà part del futur catàleg del paisatge de les terres\nde l'Ebre (2005-2006)\nCarme Diví i Miquel Marina han fet els inventaris d'Estaràs i de Massoteres. D'aquest material se'n prepara una exposició (2005-2006). Finalment la Fundació Jordi Cases Llebot amb l'ajuntament de Massoteres han publicat l'inventari de Massoteres de Carme Diví amb fotos d'Arnau Arfèlis (maig-2008)\nGlòria Colom i Mireia Vendrell han fet sengles treballs de recerca sobre els aspectes cietífic i humà, dels forns de guix i de ciment que es troben al municipi de Ribera d'Ondara (la Segarra). (curs 2002-2003)\nForn de ciment a Sant Antolí.\nJoan Marcè, l'ha fet sobre les cabanes dels termes\nde la conca mitjana de l'Ondara. Aquesta es troba\na Montmaneu. (curs 2005-2006)\nAnna Castany, l'ha fet sobre els pous de gel\nde Solsona, Guissona i Cervera, en les seves\ndiverses característiques. (curs 2005-2006)\nUna imatge del pou de Solsona.\nClara Villaró, l'ha fet sobre l'Espai d'Interès Natural\ndel Llobregós, amb referència als elements naturals i construïts, que es troben a les 1000 ha d'aquesta zona repartida per tres municipis. Li agradaria veure que això comportés una millora en la pagesia i el turisme. (curs 2005-2006) Masia Codina.\nPer altra banda, Jordi Querol s'ha encarregat, per part del Museu Comarcal de Cervera, de fer l'inventari d'arquitectura popular de la vall d'Ondara. Es preveu completar-lo en 2 anys. Cabana del mas Bordell. (octubre-2005)\nA g r e s s i o n s a l' A r q u i t e c t u r a P o p u l a r\nLA BARRACA D'OLERDOLA:\nEls responsables del Municipi d'Olèrdola tenen un deure: fer públic on son les pedres d'aquesta barraca catalogada als mitjans de\ncomunicació per evitar les suspicàcies de les Associacions Culturals de Pedra Seca per una reconstrucció posterior.\nO potser també han desaparescut sense control com la barraca? Les volem veure! Perquè són part de la nostra història rural.\nDesaparescuda en combat.\nLa barraca de pedra seca més emblemàtica de la comarca.\nOn han anat a parar les pedres?\nNotícia extreta del blog d'en Joan Gost.\nCONCENTRACIÓ PARCEL·LÀRIA Concentrar les propietats no ha de suposar arrasar el camp. Però hi ha gent que quan té l'ocasió de fer una bestiesa s'afanya a fer-la de la millor manera. Als municipis de Torres de Segre, Preixens, Preixana, Puigverd d'Agramunt.., els han llimat el terme. Construccions, turons...\nRas com un full de paper. Què maco, oi? (Març de 2010)\nÉs un poble de Castella? Doncs no, és Puigverd d'Agramunt pelat de marges!\nCANAL SEGARRA - GARRIGUES: Un anyorat projecte que, tot i les bones intencions, pot desfigurar molts indrets. Els marges afectats es refaran -si el propietari ho vol-, no amb pedra, sinó amb ciment. I\nl'aspecte tercermundista quedarà com a testimoni de la nostra manera de fer. També, com sempre, trobaríem llocs on això no es permetria de cap manera. Per exemple, a les illes. (2006 - 2010)\nEs veuen entre Artesa i Organyà. Un grup anomenat "les mans 7 cases" es va responsabilitzar del fet, dient que la pintura és inocua.\nSi volen dedicar-hi el seu temps, tenim les portes obertes a una col·laboració seriosa de revaluació de cabanes que necessiten reparació. (juny 2007)\nHo sentim moltíssim, però no\nens agrada de cap manera.\nCERVERA: Les obres de l'autovia estan completant la liquidació dels marges de cal Solsona. L'eliminació irresponsable del patrimoni continua sense treva. Per què? Fins quan? (novembre-2000) Aquest és un exemple que hem vist de prop, però quants n'hi ha hagut -i n'hi haurà- en altres indrets que no sabem?


In Memoriam. La Quinta del Biberó | La Finestra Digital\nDesprés del seu aclamat pas pel Festival Temporada Alta de Girona, In Memoriam. La quinta del biberó aterra al Teatre Lliure per estar-s’hi fins el 13 de novembre. Els actors de la nova (i jove) Kompanyia Lliure s’estrenen com a inexperts soldats de la Quinta del biberó, les lleves de joves entre 17 i 18 anys que van ser cridats a files durant la Guerra Civil i que en gran nombre van perdre la vida a la Batalla de l’Ebre, fruit d’una tàctica més política que bèl•lica, entre el bàndol franquista i el republicà.\nEl director Lluís Pasqual signa també la dramatúrgia, basada en part en el testimoni de supervivents d’aquell fet històric que ara ronden els 96 anys. Es tracta d’una obra que fusiona el document històric amb la ficcionalització dels fets. Un grup de joves expliquen en primera persona el què va ser aquell periple, des de la crida a lleves fins al desenllaç final. L’exposició dels fets a través de les explicacions dels actors i dels documents visuals en projecció ajuden a ressuscitar el moment històric, i la ficció i l’emoció intenten apoderar-se progressivament de l’espectador a partir de l’escena on els joves interactuen com a soldats en la trinxera fins a conèixer el seu esdevenir final.\nPasqual realitza un homenatge en tota regla a aquells joves. A aquells nens (“els 17 anys d’abans eren com els 12 d’ara…” diu un dels actors) que van ser apartats de les faldilles de la mare, desconeixedors del món i més encara del què era en realitat la guerra. L’obra en sí té quelcom de litúrgia laica.\nLa música és un fil conductor preciós, amb temes de Monteverdi i Purcell, precisament desenvolupats pels músics en escena. Unes partitures de música barroca és l’amulet en el què els nois confien. La sort és el què pot salvar-los. Perquè saben que una altra cosa és impossible que pugui treure’ls del camp de batalla. Aquests nois són a l’infern i saben que serà molt difícil sortir-se’n. Els actors de la Kompanyia resolen bé les escenes i endevinem un futur prometedor per al grup.\nIn Memoriam és una obra de docu-ficció, podríem dir, que fa el servei de facilitar una catarsi en el públic i una necessària repassada a la memòria històrica, amb un embolcall ben resolt. Potser li manca una volta més a nivell dramatúrgic però. Em va fer recordar una obra molt més ben desenvolupada a aquest nivell -que caldria recuperar!- com va ser No parlis amb estranys d’Helena Tornero, vista en un dels darrers T6 (retallats) de l’època Belbel. En aquest cas hi havia una major teatralització del fet que arrodonia la força del fet històric documentat.\nCrec doncs que a nivell teatral l’obra està ben desenvolupada, però no sorprèn teatralment. El què sí ha fet és donar una nova oportunitat a un tipus de teatre totalment necessari a nivell social i polític. La sensació de conviure amb la catarsi de la major part del públic és increïble. Un minut de silenci per aquells nois que van portar a la mort segura. Els noms de tots aquells que van morir surten en pantalla a l’inici i al final de l’espectacle. Una cerimònia d’homenatge a La Quinta del Biberó a la Sala Fabià Puigserver. Necessària per a l’espectador com a ésser que forma part d’una Història amb grans i negres forats per descobrir, encara.\nTeatre: Teatre Lliure\nAutor del text: Lluís Pasqual\nIntèrprets: Joan Amargós, Enric Auquer, Quim Àvila, Eduardo Lloveras, Lluís Marquès, Joan Solé\nCritiquesEduardo LloverasEnric AuquerJoan AmargósJoan SoléLluís MarquèsLluís PasqualQuim ÀvilaTeatre Lliure


Agnès Marquès i Joan Maria Pou seran els presentadors de la Graduació Blanquerna 2019 al Palau Sant Jordi | Blanquerna - Universitat Ramon Llull\nAgnès Marquès i Joan Maria Pou seran els presentadors de la Graduació Blanquerna 2019 al Palau Sant Jordi\nAmb motiu del 70è aniversari de Blanquerna, les tres facultats celebraran l'acte de graduació conjuntament al Palau Sant Jordi el 21 de juny del 2019 a les 18 h.\nEls presentadors de la cerimònia de graduació, alumni de Blanquerna, que van ser escollits pels delegats de 4t de les tres facultats, seran Agnès Marquès i Joan Maria Pou, tots dos referents destacats en el panorama periodístic actual i exemples d’#OrgullBlanquerna. Serà un acte extraordinari i únic. Omplirem el Palau Sant Jordi d’#OrgullBlanquerna.\nLa culminació de la celebració dels 70 anys de Blanquerna\nLa graduació serà l’acte que culminarà la celebració dels 70 anys, un esdeveniment que aplegarà la comunitat docent i de serveis de les tres facultats de la institució i els familiars i amics dels graduats en tots els seus graus: Psicologia, Educació Infantil, Educació Primària, Logopèdia, Ciències de l’Activitat Física i de l’Esport, Infermeria, Fisioteràpia, Nutrició Humana i Dietètica, Periodisme i Comunicació Corporativa, Publicitat, Relacions Públiques i Màrqueting, Comunicació Audiovisual, Relacions Internacionals i la primera promoció de Farmàcia Blanquerna-IQS.\nPerquè, tot i estar físicament separats per edificis, hi ha un sentiment comú; l'#OrgullBlanquerna. Trobareu tota la informació a l’apartat sobre la Graduació en el web institucional amb motiu del 70è aniversari.\nConeix els nostres presentadors\nAgnès Marquès és actualment periodista i presentadora de televisió i de ràdio. Va estudiar periodisme a la Facultat de Comunicació i Relacions Internacionals Blanquerna-URL on també ha exercit com a professora. Entre els premis i reconeixements rebuts, destaca el Premi del Consell de Benestar Social als Mitjans de Comunicació en la categoria de Televisió.\nEn aquests moments és directora del programa No ho sé de RAC 1. Ha treballat a programes com Els matins amb Josep Cuní de COM Ràdio o No ho diguis a ningú, de Catalunya Ràdio. També ha treballat a Onda Rambla, Telecinco i TV3. El 2016 va estrenar el programa La gent normal del Canal 33.\nJoan Maria Pou és periodista esportiu i narra els partits del Barça a RAC 1 des del 2000 (El Barça juga a Rac1). Va estudiar periodisme a la Facultat de Comunicació i Relacions Internacionals Blanquerna-URL, on també ha exercit com a professor. Ha presentat els programes Primer toc i Tu diràs, aquest darrer des del 2007, substituint Jordi Basté, fins al 2011. Va presentar el programa No ho sé d'actualitat a RAC 1, que va dirigir fins al 2017. I recentment va presentar el programa de TV3 Cases d'algú.\nEl 2010 va rebre el premi de Ràdio Associació de Catalunya al millor professional de ràdio per «avançar en la concepció d'espectacle de les transmissions esportives i coordinar un equip professional que ha sabut omplir d'emoció una temporada molt especial».


Un MoraBanc amb ganes de començar a competir - Altaveu el diari digital d'Andorra\nUn MoraBanc amb ganes de començar a competir\nNacho Llovet, un dels capitans de l’equip, assegura que el fet de no estar entre els favorits del grup els treu pressió i espera que això ajudi per poder donar alguna sorpresa\n13/06/2020 (18:02 CET)\nTot el grup abans d'iniciar-se l'entrenament a l'Alqueria. ACB PHOTO / J. M. casares\nLa fase d’adaptació a València ja està superada. Ara, el que cal és començar a jugar, començar a competir. El MoraBanc Andorra ja està plenament integrat en la roda de preparació de la fase final de la Lliga ACB. Ho fa sense pressió i amb ganes de donar alguna sorpresa. O així ho pensa i ho afirma un dels capitals de l’equip, Nacho Llovet, que considera que baixes al marge, el conjunt que entrena Ibon Navarro està prou bé. Almenys físicament. Creu que els equips més ambiciosos i més forts mentalment són els qui més opcions tindran i pensa, òbviament, que Madrid i València són favorits.\nLlovet assegura que una vegada acostumats a les mesures sanitàries i havent pres mides a la Font de Sant Lluís i a les instal·lacions de l’Alqueria, “el que volem és començar a competir tan aviat com sigui possible”. Malgrat la “situació estranya”, físicament l’equip es troba bé. Una altra cosa és el ritme de competició. I per saber en quin estat s’està en aquest sentit l’única manera de saber-ho és competint. “Tenim ganes de competir”, ha remarcat el pivot barceloní durant la compareixença oficial posterior a la sessió preparatòria d’aquest dissabte.\nNacho Llovet considera que amb la “situació especial” de fer tants mesos que no es competeix, “tothom parteix amb desavantatges” i “qui s’hagi preparat millor”, qui mostri “més ambició” i alhora sigui més fort mentalment hi tindrà molt de guanyat. Dels equips del grup, Llovet considera que Madrid i València són els principals favorits per passar a la següent fase, és a dir a les semifinals. La resta d’equips (a banda dels andorrans al grup B hi ha el Gran Canària, el Burgos i el Saragossa) estan tots força anivellats. Per tant “estic convençut que podem donar alguna sorpresa”.\nQue hi hagi dos equips que parteixen amb un teòric avantatge “ens treu tota la pressió” i a partir de “petits detalls” és on es poden fonamentar les sorpreses. El pivot, que ha assegurat que el fet de poder tornar a la feina més aviat que altres clubs per la situació sanitària al Principat els ha facilitat poder fer un treball més progressiu, ha assegurat que el fet de debutar, dijous que ve, contra el València, serà “bo per a nosaltres” en el sentit de poder comprovar des de l’inici “a quin nivell estem”. Considera que el fet de jugar a casa, malgrat fer-ho sense públic, dota l’equip de Jaume Ponsarnau de la màxima ambició.\nEvidentment, Llovet també s’ha referit a les baixes, que obligaran alguns jugadors a jugar en posicions on normalment potser no juguen. Això no treu que tothom hagi de fer una passa endavant. La sort, ha afirmat el basquetbolista, és que el MoraBanc disposa d’una plantilla llarga en altres posicions. A més, es disposa del jugador de Sierra Leone Tunde Olumuyiwa, que “estic segur que ens ajudarà”. L’atlètic pivot ja s’ha pogut integrar als entrenaments, fins i tot abans del previst, perquè ha donat negatiu en dues PCR consecutives.\nEl pivot de Sierra Leone ja s'ha integrat als entrenaments després de donar negatiu en dues PCR consecutives\nTunde ha assimilat “els sistemes de joc molt ràpidament”, fet que ha reconegut Llovet que no és una cosa fàcil i, a més a més “té una actitud super bona”. És clar, però, que no té el bagatge de mesos treballant amb un grup que ja es coneix força. En qualsevol cas, “serà un bon reforç per a l’equip”. El jugador procedent de la LEB Or ha d’ajudar en defensa i en l’aspecte rebotador, dos elements del joc molt importants per al conjunt que entrena Ibon Navarro.\nI és que com ha recordat Nacho Llovet l’objectiu és poder continuar fent el “bàsquet físic” que l’equip havia fet fins a l’aturada obligada per la pandèmia. “Defensant molt intensament i intentant córrer”. Ara, també essent conscients que haver de jugar cinc partits en nou dies ho farà tot més “complicat”. Cal veure, doncs, quin serà el nivell d’energia que serà capaç de mantenir l’equip. “Una bona defensa és la clau”, ha reblat un dels capitans del MoraBanc Andorra.\nReportatge gràfic: ACB PHOTO / J. M. CASARES\nTunde ja s'entrena amb l'equip.\nBandja Sy i Tyson Pérez bromejant.\nEscalfament previ a l'entrenament.\nJelinek i Hugo Bartolomé conversant.


23a Mostra Internacional de Films de Dones | Barcelona Cultura\n23a Mostra Internacional de Films de Dones\nFins al 7 de juliol s’estendrà una programació que ja va començar a finals d’abril, en què la mirada femenina és protagonista en treballs audiovisuals de cineastes internacionals\nLa programació de la 23a Mostra Internacional de Films de Dones de Barcelona va iniciar-se el 27 d’abril a La Bonne del Centre de Cultura de Dones Francesca Bonnemaison, amb la projecció de la pel·lícula Menopausa Rebel, d’Adele Tulli. Des d’aleshores, diversos espais de la ciutat duen a terme una programació que permet compartir l’empremta de vàries cineastes internacionals en l’evolució formal dels llenguatges i les narratives audiovisuals.\nLa Mostra presenta enguany diversos formats. D’una banda, a la plaça de la Virreina, la plaça de Salvador Seguí i la plaça de Sant Pere de la Ribera, s’hi podran veure, els dies 7, 9 i 11 de juny, obres de cineastes com María Cañas, Carolina Astudillo, Elia Urquiza i Diana Toucedo, així com el llargmetratge A girl walks home alone at night, d’Ana Lily Amirpour. El 18 de juny, la plaça Sant Pere acollirà la sessió Cortos en Femenino 2014.\nEntre el 10 i el 16 de juny, la Filmoteca oferirà un programa per a l’ocasió, en el qual retrà homenatge a les dones cineastes del cinema soviètic Olga Preobrazhenskaja, Julia Solntseva i Sfir Shub, i mostrarà una retrospectiva de l’obra d’Helena Lumbreras.\nEls dies 26 i 27 de maig, a la SGAE, tindran lloc les taules rodones Ficció i documental i Televisió i nous formats, amb la presència de Carmen Abarca, Neus Ballús, Yolanda Barrasa, Elisabet Cabeza, Mar Coll, Anaïs Schaaff, Carla Subirana, Valentina Viso i Virginia Yagüe.\nAquestes i altres activitats conformen aquesta nova edició d'una Mostra en clau femenina que va començar fa més de vint anys i que, organitzada per Drac Màgic Cultura Audiovisual i l’Associació Cultural Trentacinc, ofereix la possibilitat de veure les creacions audiovisuals de cineastes internacionals. Enguany, fins al 7 de juliol. Podeu consultar la programació en aquests enllaços: abril-maig, juny-juliol.\n23a. Mostra Internacional de Films de Dones\nDia: fins al 7 de juliol


ERC proposa que l’Hospitalet tingui la seva pròpia moneda local | #NouLH\nERC proposa que l’Hospitalet tingui la seva pròpia moneda local\nerchospitalet / 5 Novembre, 2018\nEl grup polític municipal d’Esquerra Republicana de l’Ajuntament de l’Hospitalet proposarà que l’Hospitalet tingui la seva pròpia moneda local.\nEsquerra argumenta que les monedes locals són una bona eina complementària de desenvolupament, ja que en fer circular aquest flux monetari dintre de la ciutat, dinamitzen el comerç local i de proximitat, fomenten l’ocupació a la ciutat, afavoreixen un consum més responsable i impulsen les relacions veïnals i el sentiment de pertinença a la ciutat.\nEls republicans volen que l’Hospitalet se sumi als milers de ciutats i regions de tot el món que ja fan servir monedes pròpies locals com Bristol, Toulouse, Sardenya i com recentment han fet Santa Coloma de Gramenet i Barcelona. ERC proposa a més, que la implantació d’aquesta nova moneda local sigui el resultat d’un procés participatiu amb les entitats i els veïns i veïnes de l’Hospitalet.\nSegons Antoni Garcia, portaveu republicà: “la moneda pròpia de l’Hospitalet haurà de servir per posar les persones al centre de tot, ajudar a la cohesió social i evitar la desertificació comercial dels nostres barris”.\n5 Novembre, 2018 in Notes de premsa. Etiquetes: comerç, dinamització, moneda local, proximitat\n← Butlletí municipal #36 – novembre


Matthias Kühn, parella de Norma Duval, condemnat a sis mesos de presó per obres il·legals\nL'empresari alemany va ser denunciat l'any 2008 per unes obres il·legals que va desenvolupar a l'illot de Tagomago, a les Illes Balears\ndilluns, 12 de febrer 2018 - 18:00h\nCondemnat Matthias Kühn, la parella de Norma Duval | Cedida\nLa parella de Normal Duval, l'empresari alemany Matthias Kühn, ha estat condemnat a sis mesos de presó i una multa de 10 euros diaris durant 18 mesos per realitzar unes obres il·legals l'any 2008 a l'illot de Tagomago, a les Illes Balears. D'aquesta manera, Kühn haurà d'entrar a presó i també caurà sobre ell la inhabilitació durant dos anys, per tal d'evitar que es dedique a la professió de promotor i constructor immobiliari.\nDesprés de 10 anys d'aquest procés, ha estat acusat per construir un mur de ciment, pavimentar zones adjacents a la finca i construir un camí de pedra en una zona declarada com a àrea natural d'especial interès. De moment, falta saber si després de conèixer la sentencia, acabarà interposant un recurs contra l'Audiència Provincial.\nL'únic illot privat de l'Estat espanyol\nEste illot de Tagomago té una gran peculiaritat que el converteix en un gran atractiu a la zona i també a tot l'Estat espanyol, ja que és l'únic espai d'aquestes característiques que és considerat com a privat. Només una edificació gestionada per Matthias Kühn, però només es poden fer millores, no ampliacions. La parella de Norma Duval va aconseguir els drets d'aquesta construcció l'any 2006 i és des de llavors que s'encarrega del seu manteniment.\nImatge d'arxiu de Matthias Kühn i Norma Duval | Cedida\nA més de l'edificació, l'illot balear també té un far que data del 1913. Cal destacar que en aquests últims anys, el terreny ha estat llogat per empresaris i magnats per les seues vacances, igual que han fet Duval i Kühn. A més, tot apunta que el seu casament se celebrarà en esta mateixa illa de Tagomago.\nL'empresari i la justícia\nEstacondemna contra l'empresari alemany no és l'única situació que ha hagut de viure Kühn amb la justícia. Hisenda el té en el punt de mira després que el ministre Cristóbal Montoro publiques el llistat impagaments a l'Estat espanyol. Segons sembla, la seua empresa té un deute d'un total de 3,7 milions d'euros.\n"ATENCIÓ: 6 aliments ideals per aprimar" "Ara Mateix: Un accident provoca retencions a la Pista de Silla"\npresó Matthias Kühn Norma Duval condena


No tanquis el negoci, ven-lo a un emprenedor!\nPosted By: elnacional.cat 8 Desembre, 2018\nLa jubilació, el canvi de domicili o de professió, la impossibilitat de portar el negoci o bé les raons de salut, són algunes de les causes que poden portar els propietaris d’un negoci a tancar-lo. Sovint però, no es plantegen que en comptes d’abaixar la persiana, el seu negoci es podria vendre a una altra persona interessada per evitar perdre llocs de treball d’empreses que són econòmicament viables.\nEl Centre de Reempresa de Catalunya és un servei públic sense cost que posa en contacte venedors amb emprenedors disposats a donar continuïtat al negoci\nLa Generalitat mitjançant el Centre de Reempresa de Catalunya, per facilitar al màxim aquests processos de venda, facilita la posada en contacte entre les dues parts, sense que suposi cap cost per a l’usuari, i els acompanya en tot el procés de compravenda. És un servei públic que actua com un mercat de compravenda de petites i mitjanes empreses, que pretén posar en contacte els empresaris que volen vendre el seu negoci amb emprenedors disposats a donar-los-hi continuïtat.\nEl projecte permet reforçar el teixit empresarial del nostre país, com també evitar que es destrueixin llocs de treball\nReempresa és un mercat estructurat, definit i formal al qual es troben l’oferta i la demanda per a la transmissió d’empreses. No només es tracta de facilitar la venda, sinó també de donar continuïtat a empreses que estan en funcionament i cerquen un relleu en la propietat i en la seva direcció. De fet, és set vegades més fàcil donar continuïtat a una empresa que ja està en funcionament que començar des de zero, perquè un negoci en marxa ja té els seus clients, proveïdors, locals o instal·lacions i experiència.\nÉs set vegades més fàcil donar continuïtat a una empresa que ja està en funcionament que començar des de zero\nAquesta iniciativa, impulsada per la patronal Cecot i Autoocupació amb el suport de la Generalitat i el Fons FEDER de la Unió Europea, disposa de 150 professionals i 80 punts d’atenció al públic repartits per tot el territori català, que es poden consultar al web de Reempresa.\nQuè ofereix el Centre de Reempresa de Catalunya?\nEl Centre de Reempresa de Catalunya és una eina útil de creixement empresarial on les empreses poden optar a reprendre un negoci per créixer i expandir-se. Així doncs, el Centre ofereix:\nUna plataforma a internet en què es troben oferta i demanda.\nModelització del procediment de la compravenda perquè es garanteixi en tot moment la transparència, confidencialitat i informació.\nAcompanyament en tot el procés des d’una posició neutra amb les dues parts.\nServei sense cap cost per a l’usuari.\nLa part que cedeix el negoci li permet valorar el patrimoni de l’empresa i recuperar la inversió i esforç que ha dedicat creant-lo i gestionant-lo. D’altra banda, la part reprenedora té la possibilitat d’accedir a la propietat d’una empresa sense passar per la fase de crear-la, aprofitant un negoci en rendiment i en ple funcionament, i fins i tot amb la possibilitat de rellançar-lo.\nEl projecte permet reforçar el teixit empresarial actual, donar una continuïtat a l’activitat i conservar el teixit empresarial del nostre país\nPortant a terme aquest procés es genera autoocupació, permet a l’emprenedor ser el seu propi cap, invertir i guanyar diners i, en termes generals, ajudar al creixement empresarial mitjançant l’adquisició d’un altre negoci ja en funcionament.\nEl projecte en dades\nSegons dades de setembre de 2018 trobem que des de 2011, més de 1.850 empreses van aconseguir amb èxit el seu traspàs. Els sectors que lideren el projecte estan encapçalats pel comerç (35%), i també hi ha els serveis (27,5%), la hostaleria (31%), la indústria (5,5%), la construcció i reformes (0,80%) i d’altres (0,20%).\nEls principals motius de cessió són per jubilació (31,19%), canvi de professió (12,76%), motius personals (12,08%), canvi de domicili (8,60%) i salut (8,26%).\nEl 87,56% de les empreses cedides continuen en funcionament\nPel que fa a l’evolució de la facturació després de la compravenda, un total del 75% de les empreses ha augmentat la facturació. I respecte a l’evolució dels treballadors després de la compravenda, un 31% ha augmentat la plantilla, un 60% l’ha mantinguda i un 8% l’ha reduïda.\nLa balena de Montgat, tema de conversa al carrer i a Twitter 2 visites\nEl Parlament tanca la legislatura amb vint-i-cinc conflictes oberts al Tribunal Constitucional 2 visites\nJordi Basté: “Mai m’havia costat tant decidir renovar” 2 visites


Roberto Candales: "Fa més de 20 anys que tenim pàgina web...\nVenta per internet\nInici | Notícies | Roberto Candales: "Fa més de 20 anys que tenim pàgina web: si no en tens, no existeixes"\nRoberto Candales: "Fa més de 20 anys que tenim pàgina web: si no en tens, no existeixes"\nAl carrer Fontanella, ben a prop de la plaça Urquinaona, hi ha el paradís de les plomes estilogràfiques. Un cartell amb lletres manuscrites anuncia la Casa de la Estilográfica, un negoci emblemàtic que va aixecar la persiana per primera vegada fa més de 80 anys. Era el 1938 quan l'avi de Roberto Candales, l'actual gerent de l'establiment, va decidir apostar per un negoci que aleshores anava a l'alça. Amb el pas dels anys, la Casa de la Estilográfica ha anat canviant d'ubicació, però l'essència sempre ha estat la mateixa: donar un servei de qualitat i un bon assessorament en un sector en què, lluny del que pugui semblar, la innovació també juga un paper fonamental. Actualment, la Casa de la Estilográfica forma part dels 209 establiments inclosos a la Ruta dels Emblemàtics elaborada per l'Ajuntament de Barcelona, un recull de comerços que avui en dia s'han convertit també en un valuós patrimoni cultural i turístic de la ciutat.\nLa Casa de la Estilográfica té les arrels, en certa manera, a Cuba. Ens ho pot explicar?\nAls anys 30, el meu avi va fer un viatge a l’Havana. Tot passejant es va topar amb una botiga de plomes estilogràfiques i li va cridar molt l’atenció. Tant que, quan va tornar, va decidir imitar-la a Barcelona. Conjuntament amb dos altres socis, el 1938 van decidir aixecar la persiana de la Casa de la Estilográfica. Primer en unes galeries comercials subterrànies que hi havia al carrer Pelai, les conegudes com a avinguda de la Llum. Després la botiga es va traslladar al carrer Fontanella número 19 i, més endavant, al local actual, el número 17.\nAmb el pas dels anys, la ploma estilogràfica no ha parat de renovar-se. Com han viscut aquests canvis en el producte?\nSobretot allò que ha canviat més de les plomes estilogràfiques ha estat el tipus de materials amb els quals s’han anat fabricant. Però el sector també ha centrat molts esforços a innovar amb els sistemes de càrrega. Abans anava amb tinter i comptagotes, després es va incorporar un petit dipòsit dins les plomes, i avui en dia ja són cartutxos d’un sol ús. Nosaltres hem viscut totes les etapes d’aquesta evolució. A més, si algú encara conserva alguna ploma estilogràfica antiga i necessita arreglar-la, més enllà del negoci de venda de plomes tenim un taller on les podem restaurar. Fins i tot podem fabricar peces a mida per a plomes antigues que ja no es troben.\nVostès no només venen físicament a la botiga, sinó que també ho fan a través de la seva pàgina web i són molt actius en xarxes socials com Facebook. En quin moment van decidir que els calia ser presents al món virtual?\nFa més de vint anys que la Casa de la Estilográfica té pàgina web. Actualment, si no en tens, no existeixes. Ser-hi ens aporta visibilitat, més vendes i sobretot moltes consultes de possibles clients, que tenen dubtes sobre les plomes. Com que la nostra franja més important de clients ronda els 50 anys, la majoria opta per consultar la pàgina web i trucar-nos per solucionar els dubtes que tenen. El nostre portal també serveix com a guia de preus, ja que venem els productes al preu que marca el fabricant.\nSer a internet i a les xarxes socials els ajuda a arribar a un client més jove?\nTenim clients joves, però la majoria tenen més de 50 anys. Així i tot, les dades que analitzem de la nostra botiga en línia ens diuen que la mitjana d’edat dels compradors que opten per fer-ho via internet és més baixa, d’uns 40 anys. Els nostres clients valoren l’experiència i el coneixement que tenim del producte i del sector. Saben que fa desenes d’anys que ens hi dediquem. Fins fa poc, les tauletes i els telèfons mòbils amb grans pantalles es van posar de moda però ara, de mica en mica, la gent està tornant a l’escriptura manuscrita. Està demostrat que el cervell recorda més fàcilment els textos escrits a mà que no pas els teclejats. A més, és més ràpid i dona més llibertat a l’hora d’expressar les idees.\nMirant el futur, quins reptes té la Casa de la Estilográfica?\nAra per ara, les vendes en línia en grans plataformes ens estan complicant molt el dia a dia. Tothom ven a través d’aquests portals enormes, però, en el cas de les plomes estilogràfiques, l’assessorament és clau. Nosaltres el podem oferir; ells no. Quan un client compra a través d’una d’aquestes plataformes, un cop ha pagat, el portal ja se’n desentén i, si té algun dubte de la ploma, no sap com resoldre’l. Ara estem lluitant per potenciar l’escriptura a mà, promocionar els beneficis que té i explicar els avantatges que té fer-ho amb les plomes estilogràfiques.\nEntrevista a la Maria de Mobles Blanco\nSegueix la Gala del Joc del Misteri des de casa\nPersones guanyadores de la Gala del Joc del Misteri\nLa iniciativa ‘Comerç Verd’, reconeguda al Gastronomic Forum\n© 2021 Eix Comercial del Poblenou. Tots els drets reservats. Avís Legal


TAC12 TV - Notícies 12. 20/06/2018\nNotícies 12. 20/06/2018\nDimecres, 20 Juny 2018 10:29\nQuim Torra ha inaugurat aquest vespre el Pavelló d'Esports Catalunya, a l'Anella Mediterrània, sense aclarir si vindrà o no a la inauguració dels Jocs mediterranis, aquest divendres, on sí que hi assistiran el rei Felip VI i el president espanyol Pedro Sánchez. Torra vol abans que el monarca demani disculpes als catalans pel seu discurs del 3 d'octubre, on no va condemnar la violència policial, el dia del Referèndum. Així li ho ha demanat en una carta signada per ell, Artur Mas i Carles Puigdemont, on Torra convida el Rei a parlar-ne aquest divendres a Tarragona. I per garantir la seguretat en l'esdeveniment esportiu més gran de la història del Camp de Tarragona, avui s'han fet les proves d'activació dels drons que controlaran els recintes de Tarragona 2018. Les aeronaus enviaran les imatges fins al centre de coordinació de seguretat, on es prendran totes les decisions del dispositiu de seguretat. Nova aplicació per a mòbils: 'Cuida Salou', per comunicar les incidències als carrers del municipi. Un nou canal de comunicació amb els ciutadans, més ràpid i eficaç. Els salouencs hi poden marcar la ubicació i, fins i tot, il·lustrar-ho amb una fotografia. El restaurant del vila-secà Eduard Xatruch, primer d'un cuiner del Camp de Tarragona situat entre els 50 millors restaurants del món. El Disfrutar, de Xatruch, Castro i Casañas, s'ha situat aquesta nit al número 18 en el veredicte fet públic a Bilbao. Avui arrenca oficialment la Festa Major de Sant Joan de Valls, que ha homenatjat Peret al qual li dedicarà una placa de record. Ahir els actes van incloure, entre d'altres, la representació del ball parlat de Sant Joan de Rodonyà.\nMés en aquesta secció: « Notícies 12. 19/06/2018 Notícies 12. 21/06/2018 »