Quina és la nova normalitat? - Demòcrates Andorra\nMés d’un any d’ençà del primer confinament ha donat per a molt. Tres anomenades onades i a la porta d’una quarta ens han transformat la forma de viure, de relacionar-nos i fins i tot d’entendre el nostre futur.\nJa a principi de la segona onada començàvem a parlar de la nova normalitat, un concepte que, tot i ser molt simple, té un rerefons enrevessat. Ens hem acostumat a viure en un estrès constant, amb la indecisió de què passarà demà i fent poques o cap projecció a mesos vista. I no ens equivoquem, perquè pocs seran els agosarats a plantejar-se unes vacances veient com, sense dependre directament del nostre Estat, sovint se’ns veuen truncades les il·lusions de poder anar més enllà de la Seu d’Urgell (i a vegades, ni això).\nAra que comencen les vacances de Setmana Santa, tot i les restriccions sabem que molts dels nostres trobaran aquella porta del darrere amb la qual poder passar aquests dies fora d’Andorra, i no els podem culpar perquè tots en tenim ganes. Igual que tenim ganes de poder rebre els nostres veïns amb els braços oberts –sense tocar-nos gaire, això sí– i tornar a veure botigues i restaurants plens de gent.\nSense parlar de les il·lusions també podem fer parada al nostre dia a dia, i analitzar com milers de treballadors s’han aclimatat als seus nous despatxos de barnussos i espardenyes. Diré que aquests els podríem agrupar en dos, per una banda els que busquem la mínima excusa per poder tornar al lloc de treball habitual i sortir de casa ni que sigui un instant, i l’altre grup on hi trobem els que s’han acomodat a les reunions de Zoom interminables, però que els fa una mandra exagerada pensar que hauran de tornar a fer vuit hores de feina tancats en un despatx.\nEn el mateix sentit trobem els que fa prop d’un any que es troben en ERTO, que no saben quan tornaran a treballar, i amb els quals els metges es fregaran les mans per donar baixes per depressions quan comencin a tornar als llocs de feina. Perquè siguem molt conscients que no treballar durant un any afecta econòmicament, però sobretot mentalment.\nArticle del secretari de Comunicació de Demòcrates, Jordi Ribes, publicat al Diari d’Andorra el 30 de març del 2021.


Hotel Limburgia Valkenburg Països Baixos - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nGrendelplein 19, Valkenburg, Valkenburg, Països Baixos, 6301 BS - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Hotel Limburgia\nAl visitar Valkenburg, vosté es sentirà com a casa a Hotel Limburgia, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHotel Limburgia també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Valkenburg. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, casino, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, instal·lacions per a reunions i banquets .\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com solàrium. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Hotel Limburgia és una selecció idònia per a la vostra estada a Valkenburg.


Els diners de la futura Escola La Maquinista ja estan de camí | L'Exprés de Sant Andreu\nEls diners de la futura Escola La Maquinista ja estan de camí\n9 d'octubre del 2018 Societat David García Mateu\nLa Generalitat de Catalunya ha donat llum verda a la transferència de 5,1 milions d’euros al Consorci d’Educació de Barcelona perquè es construeixi l’edifici definitiu de l’Escola de La Maquinista. Cal posar de relleu, però, que els diners no arribaran tots de cop, sinó que el Govern primer farà arribar una primera partida de 2 milions d’euros el proper any i una segona de 3,1 milions d’euros el 2020.\nEn canvi, el que no pagarà la Generalitat són els nous barracons en què els alumnes han començat aquest curs. De fet, les instal·lacions situades al carrer de Fernando Pessoa han sigut finançades al 100% per l’Ajuntament de Barcelona per prop de 2,8 milions d’euros (IVA inclòs). Unes aules prefabricades que només haurien de fer servei educatiu durant dos anys més. És a dir, quan l’edifici definitiu que s’ha d’aixecar al costat del centre comercial estigui enllestit.\nSegons va avançar L’Exprés de Sant Andreu, aquesta nova escola es dividirà en dos blocs diferenciats. Un més baixet situat a la banda sud (carrer de Saö Paulo) i un segon de cara a l’actual aparcament a l’aire lliure de La Maquinista. En aquest sentit, en el primer edifici més menut hi haurà els espais administratius, el menjador, la cuina, els dos vestidors i les dues aules de música i plàstica. A més, també hi haurà adossat el gimnàs (el qual comptarà amb un escenari), el sostre del qual s’aprofitarà com a pista esportiva.\nEscola definitiva La Maquinista / CEB\nPel que fa a l’edifici principal, situat a la banda nord, aquest integrarà el gruix de les aules d’infantil i primària. Les sis d’infantil se situaran als baixos i comptaran amb un gran espai compartit entre elles. S’ha de destacar que la paret que doni a aquesta zona d’esbarjo serà de vidre. Pel que fa a les portes d’infantil amb accés pel pati central, aquestes estaran protegides per una porxada.\nL’inici de l’obra es preveu cap al març-abril del 2019, mentre que la seva inauguració es calcula pel juliol-agost del 2020.\nFotografia | Cessió del Consorci d’Educació de Barcelona a L’Exprés de Sant Andreu\nNotícia anterior Notícia anterior: Sant Andreu Sud denuncia una “pudor insuportable”\nNotícia següent Notícia següent: Els Iaioflautas celebraran el seu 7è aniversari a l’Harmonia


Riad Bab el Oued Taroudant Marroc - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 65 allotjaments a Taroudant.\nTaroudant, Douar de Talaa, Taroudant, Taroudant, Marroc, 83000 - Veure al mapa\nMés informació sobre Riad Bab el Oued\nConvenientment situat a Taroudant, Riad Bab el Oued és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Taroudant. Recepció 24 hores, aparcament de cotxes, instal.lacions de barbacoa, lloguer de cotxes són només algunes de les comoditats que fan que Riad Bab el Oued sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Sauna, piscina exterior de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Riad Bab el Oued és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Taroudant.


Sport-IN | Hotel-Hostal Sport\nL'espai per cuidar-te al sud de Catalunya\nA l'exterior; el Priorat. A l'IN-terior, tu.\nSom un hotel amb gairebé 100 anys d'història. El temps ens ha ensenyat que tot i tenir un exterior preciós com és el Priorat, el més important és cuidar i cultivar l'INterior. Ja fa uns anys que apostem per acollir persones i empreses que treballen el benestar del cos i de l'ànima. I aquest 2021, incert però al mateix temps motivador, creem la proposta SPORT IN: la part més interior del nostre hotel. La que et permet cuidar-te, relaxar-te, aprendre i alimentar-te bé.\nSPORT IN és un nou concepte que pots gaudir pel teu compte o aprofitant les activitats que programarem al llarg d'aquest 2021: retirs de ioga, presentacions de llibres, xerrrades... Un seguit d'activitats periòdiques que busquen incidir en la salut i en la calma interior, i que et permetran capgirar el concepte que tens d'un hotel rural.\nSi vols celebrar un retir o una activitat IN al nostre hotel, escriu-nos a marketing@hotelspriorat.com\nActivitats de ioga i benestar\nCada temporada programem un retir de benestar que combina el ioga, el senderisme, la cuina vegetariana, l'autoconeixement, la bellesa natural... en una jornada compartida amb persones que venen d'arreu per cuidar-se en un entorn com el Priorat. I amb professionals destacats del territori com Opal Robles o Magda Barceló.\nSi vols estar al dia de tota la programació SPORT-IN subscriu-te a la nostra newsletter\nSi vols organitzar una activitat a les nostres instal·lacions, escriu-nos a info@hotelspriorat.com\nEspais ideals per la teva experiència IN\nUn hotel amb mil racons per cuidar-te en grup o per trobar el teu espai personal de calma, relax i meditació.\nSales per tallers i formacions\nMenjadors privats pel teu grup\nCuina saludable i KM0\nMenjar que et cuida a tu i al nostre entorn. La nostra carta està cuinada amb productes de proximitat i de qualitat. Perquè ens agrada saber qui hi ha darrera del que menges i, sobretot, cuidar-te a tu i als nostres productors.\nOferim menús sota comanda vegans i vegetarians, perquè sabem que cuidar el teu cos i menjar de forma conscient i responsable és prioritari per tu i els teus.


Agricultura ecològica.: Els mesos de l'any\nInteressant article que descriu l'oritge del nom dels mesos del any. Publicat en infoMigjorn\nEl calendari romà era, inicialment, lunar. L’any tenia 304 dies i deu mesos que s’anomenavenMartius, Aprilis, Maius, Iunius, Quinctilis, Sextilis, September, October, Nouember, December. El primer dia de l’any era l’u de Martius. Posteriorment s’hi varen afegir, a continuació de December, dos mesos més, Januarius i Februarius. Amb aquest canvi l’any va passar a tindre 12 mesos i 354 dies. El 153 a .C. es va decidir que l’any començara l’u de Januarius en lloc de l’u de Martius. El calendari continuava sent lunar i bastant inexacte i calia intercalar alguns dies –onze o dotze– per a fer que fóra coherent amb el ritme de la natura. Aquests dies, que no pertanyien a cap mes, s’afegien a continuació del 23 de Februarius, quan acabava la Terminàlia, festival en honor del déu Terminus, deïtat tutelar de les fronteres. Juli Cèsar (100- 44 a .C.), tribú, summe pontífex, censor, dictador vitalici i imperator, va introduir el calendari solar de 365 dies per tal de substituir l'any lunar. L'any 44 a .C., en què Juli Cèsar va ser assassinat, el mes Quinctilis es va anomenar, en honor seu i a proposta del cònsol Marc Antoni, Julius, ja que era el mes del seu naixement. En temps d'Octavi Cèsar August ( 62 a .C.-14 d.C.), nebot i fill adoptiu de Juli Cèsar, el mes Sextilis, per un senatusconsultum del 23 a .C., va ser anomenat Augustus en honor de l’emperador.\nEls noms dels mesos de l’any en valencià són: gener, febrer, març, abril, maig, juny, juliol,agost, setembre, octubre, novembre i desembre. Estudiem-los per separat.\nEl nom del primer mes de l’any deriva del llatí vulgar jenuariu(m) i aquest del llatí clàssicianuariu(m), que significa 'que pertany a Janus', ja que el mes estava consagrat a aquest déu romà de dues cares, custodi de les portes i claus del cel i de la terra. Regia el pas dels dies i de les nits i, per això, també dels mesos. La forma del llatí vulgar jenuariu(m) és analògica ambfebruariu(m).\nLa variant formal giner, àmpliament usada des d’antic, és conseqüència del fenomen de tancament de la e en algunes paraules començades per gen-, molt corrent en valencià. Així paraules com ara gener, genoll, general, genet, geneta o genovés poden tindre, en determinats llocs, la pronúncia popular ‘giner’, ‘ginoll’, ‘gineral’, ‘ginet’, ‘gineta’ o ‘ginovés’. Aquest tancament de la e en i no és universal i fluctua molt, ja que en alguns llocs es produïx i en altres no, en alguns llocs es tanca la e de determinades paraules però no la d’altres i, fins i tot, hi han llocs a on coexistixen formes amb e i formes amb i. També hi han determinades paraules començades pergen- en les qual no es produïx mai enlloc el tancament en i, com ara gendre, generós,generositat, geniva, gent, gentada, genteta, gentola o gentil. Com que la cosa és molt complexa, la millor solució és no consagrar com a forma culta cap de les variants populars començades pergin-, malgrat que siguen molt antigues i tinguen tradició literària. Així, doncs, escriurem sempregener, mai giner.\nEl nom del quint mes de l’any deriva del llatí maju(m) perquè estava dedicat a la deessa Maia,protectora del creixement dels fruits i mare de Mercuri, el missatger dels déus. A Roma també l'anomenaven Majesta i sovint la identificaven amb la Bona Dea, divinitat de la terra objecte d'un culte misteriós celebrat només per dones en una cova de Roma. Es creia que la Bona Deaprotegia la fecunditat dels camps, la gestació i la salut.\nEl nom del sèptim mes de l’any deriva del llatí iulius, nom posat en memòria de Juli Cèsar, tribú,pontifex maximus, censor, dictador vitalici i imperator, autor del calendari julià, anterior al calendari gregorià que usem actualment.\nEl nom de l’octau mes de l’any deriva del llatí vulgar agustu(m) i aquest del llatí clàssicaugustus, nom posat en memòria de l’emperador romà Octavi Cèsar August.\nPublicat per Vicent " De la Foia" a 21:30:00


Dani Jiménez Science Camps - Creaciencia\nAquest estiu us hem preparat una bomba! Una bomba científica!! i és que hem organitzat un campus d’estiu on no hi falta res: aventura, natura, anglès i ciència!! per passar el juliol de la manera més divertida i diferent!\nConsulteu a la web totes les activitats que trobareu: DaniJiménezScienceCamps i afanyeu-vos a insciure-us!\nUs assegurem que els nens i nenes no oblidaran aquestes vacances!


El Dia de les Esquadres reconeix la feina de dues agents de l'ABP de Granollers - somGranollers\nEl Dia de les Esquadres reconeix la feina de dues agents de l'ABP de Granollers\nS'ha distingit Teresa Planellas, responsable de comunicació, i la històrica caporal Núria Portabella\nDimecres, 10 d'abril de 2019 | 09:54h\nDimarts es va celebrar el Dia de les Esquadres de la Regió Policial Metropolitana Nord (RPMN) a l'auditori de l’Institut de Seguretat Pública de Catalunya a Mollet, en el qual s'han lliurat distincions i reconeixements a treballadors de diversos cossos policials, així com a altres professionals que han col·laborat estretament amb els Mossos d'Esquadra, en el tricentenari del cos policial català. Entre les distincions, n'hi ha hagut per a dues agents de l'ABP de Granollers, Teresa Planellas i Núria Portabella.\nS'han atorgat felicitacions i condecoracions a aquells agents "que han fet augmentar el prestigi del cos de Mossos amb les seves funcions, anteposant la seguretat ciutadana a la pròpia". Tot plegat ha estat en un acte que ha comptat amb l'assistència de la directora de l’Institut de Seguretat Pública de Catalunya, Montserrat Royes; del regidor de Seguretat Ciutadana de Mollet, Josep Maria Garzón, i de la cap i el sotscap de la RPMN, la comissària Cristina Manresa i l'intendent Xavier Creus, entre altres autoritats i comandaments del cos de Mossos d’Esquadra.\nTeresa Planellas ha estat una de les reconegudes "per la implicació, l'esforç i l'assumpció de responsabilitats al capdavant de l'oficina de l'àrea de comunicació de la RPMN, a Granollers, durant gairebé un any, aconseguint uns resultats brillants i liderant amb excel·lència la incorporació de nous companys a l'oficina".\nL'agent es mostrava satisfeta del reconeixement dels companys i recordava com durant el 2017 va estar sola a Comunicació de l'àrea metropolitana nord. "Va ser un any intens; vaig haver de formar gent nova, i va sortir bé", explica.\nPlanellas es va llicenciar a l'acadèmia de policia el 2005 i, des d'aleshores, ha estat destinada a comunicació en dues etapes diferents: del 2006 al 2008 i des del 2014 fins a l'actualitat. "Espero estar-m'hi per molt temps, perquè és una feina que m'apassiona", assegura.\nTambé es va atorgar una medalla de reconeixement a la caporal Nuria Portabella, que va ingressar al cos el 1986, i ha estat vinculada a l'ABP de Granollers des del seu inici. En l'actualitat està destinada a la unitat de seguretat ciutadana de Granollers, en la qual exerceix les funcions de cap de l'oficina de les relacions amb la comunitat i coordinadora del grup de proximitat.


Nova programació de sortides familiars a diversos indrets vinculats a l’exili de 1939. Memòria\nNova programació de sortides ...\nNova programació de sortides familiars a diversos indrets vinculats a l’exili de 1939\nData16.09.2018 - 16.09.2018\nDesprés d’una breu visita al Museu Memorial de l’Exili, a la Jonquera, ens traslladarem a Elna per tal de conèixer una acció humanitària exemplar durant els anys de la II Guerra Mundial. Elisabeth Eidenbenz, jove suïssa de grans conviccions ètiques, serà la responsable de la Maternitat que salvarà tantes dones i infants procedents dels camps d’internament que estaven ubicats a les platges del Rosselló.\nDins d’aquesta activitat, tindrà lloc un concert del cantautor Joanjo Bosk.\nLloc de trobada: Museu Memorial de l’Exili. La Jonquera\nDel setembre de 2018 fins al juny de 2019, es programarà una sortida cada mes:\n16 de setembre La Maternitat d’Elna. Acció solidària i humanisme\n14 d’octubre El record de l’exili. La Vajol i el Coll de la Manrella


Volta per Albalat – Fotoaficionats Algemesí\nVolta per Albalat\nper Rafael Montagud · 30 setembre, 2014\nSegüent entrada EL CORRO\nAnterior entrada Formes amb gent.\n30 setembre, 2014 a les 10:41 pm\nMolt bones Rafa !!! Sobretot els macros, els colors i cotrastes m'encanten.\nLa enhora bona.\n1 octubre, 2014 a les 8:27 am\n30 setembre, 2014 a les 10:42 pm\nCal veure quantes coses trobes a Albalat, fes el favor de guardar-te quelcom per al concurs d'Albalat, però deixa'm que guanye alguna.\nLa primera la trobe curiosa, endevines el que és però no acabes de trobar el que és, la segona em dóna a entendre que t'agraden els gats, jo fa temps que no veia, des que els xinesos van fer restaurants en Algemesí, la tercera i quarta són precioses, molt acolorides i bon enfocament.\n1 octubre, 2014 a les 10:18 am\nGràcies pel comentari,Vicent. Vaig estar uns 5 minuts per a que fera eixa "pose" el gat.\n2 octubre, 2014 a les 6:42 am\nLa meua opinió és que mescles massa temes en les teues entregues i encara que tot ho fas d’aprovat alt en amunt, resultaria massa extens fer un comentari detallat.\nD’aquesta sèrie em quede amb el gat, a banda de la qualitat tècnica (al meu parer superior a la resta que hui ens mostres) l’animalet té expressió.\n2 octubre, 2014 a les 10:13 am\nBon dia,Ximo.La millor de totes, també per a mi, es la del gat. Vaig estar 5 minuts esperant a que hem mirara i a la fí, vaig tindre la recompensa. Respecte a la mescla de temes, et done la raó. Deuria classificar-les millor. Intentare a l'altra no mesclar "xurres" amb "merines", com tu dius. Gràcies per comentar-me les fotogràfies. Son de molt bona ajuda els vostres comentaris.\n2 octubre, 2014 a les 9:23 am\nMe agraden molt els macros\nGràcies, Eladio, pel teu comentari.\n3 octubre, 2014 a les 9:49 pm\nMolt guapes, destacaria la del reflexe i la del gat , bon treball !!


Oxidació β - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Oxidació ß)\nEsquema que mostra l'acció de la carnitina\nL'oxidació β és el procés pel qual els àcids grassos, sota la forma de molècules d'acil-CoA es divideixen en els mitocondris i/o en els peroxisomes per a generar acetil-CoA, la molècula d'entrada per al cicle de l'àcid cítric.\nL'oxidació β dels àcids grassos es compon de tres etapes:\nActivació dels àcids grassos en el citosol\nTransport d'àcids grassos dins de mitocondris (llançadora de carnitina)\nOxidació β neta en la matriu mitocondrial\nEls àcids grassos s'oxiden en la majoria dels teixits de cos. Tanmateix, el cervell, els eritròcits i la medul·la adrenal no poden utilitzar els àcids grassos per als seus requeriments energètics.\n1 Activació d'àcids grassos\n2 Quatre passos que es repeteixen\n3 Oxidació β d'àcids grassos insaturats\n4 Oxidació β de cadenes inusuals\n5 Oxidació en peroxisomes\nActivació d'àcids grassosModifica\nEls àcids grassos lliures poden penetrar a la membrana plasmàtica. Una vegada en el citosol l'activació dels àcids grassos és catalitzada per la sintetasa acil-CoA. Un àcid gras reacciona amb ATP per donar acil adenilat, més pirofosfat inorgànic que reacciona amb coenzim A per donar un ester d'acil-CoA més AMP. L'acil-CoA gras reacciona amb carnitina per formar acilcarnitina, la qual es transporta a través de la membrana interna mitocondrial per la translocasa de carnitina-acilcarnitina.\nQuatre passos que es repeteixenModifica\nUna vegada dins del mitocondri, cada cicle d'oxidació β, alliberant dues unitats de carboni-acetil CoA, ocorren en una seqüència de quatre reaccions:\nDescripció Diagrama Enzim Producte final\nDeshidrogenació per FAD: El primer pas és l'oxidació dels àcids grassos per Acil-CoA-Deshidrogenasa.\nacil CoA deshidrogenasa trans-Δ2-enoyl-CoA\nHidratació: El següent pas és la reacció de hidratació entre l'enllaç entre C-2 i C-3.\nenoil CoA hidratasa L-β-hidroxiacil CoA\nOxidació per NAD+: El tercer pas és l'oxidació de L-β-hidroxiacil CoA per NAD+. Això converteix el grup hidroxil en un grup cetona.\nL-β-hidroxacil CoA deshidrogenasa β-ketoacil CoA\nTiolisi: El pas final és transformar β-ketoacil CoA pel grup tiol a una altra molècula de CoA.\nβ-ketotiolasa Una molècula d'acetil CoA i una molècula d'acil CoA que és dos carbonis més curta\nAquest procés continua fins que tota la cadena està partida en unitats d'acetil CoA. El cicle final produeix dos acetils CoA separats en lloc d'un acil CoA i un acetil CoA. Per a cada cicle, la unitat d'Acil CoA és escurçada per dos àtoms de carboni. Concomitantment, es formen una molècula d'FADH2, NADH i acetil CoA .\nOxidació β d'àcids grassos insaturatsModifica\nL'oxidació β d'àcids grassos insaturats constitueixen un problema, ja que la localització d'un enllaç cis pot prevenir la formació d'un enllaç de trans-Δ2 bond. En aquestes situacions es manegen dos enzims addicionals.\nOxidació β de cadenes inusualsModifica\nEls àcids grassos amb un nombre de cadenes de carboni inusuals es troben generalment en els lípids de plantes i d'alguns organismes marins. Aquest tipus de cadenes s'oxiden de la mateixa manera que les altres però els productes finals són propionil-CoA i acetil-CoA.\nOxidació en peroxisomesModifica\nHi pot haver oxidació d'àcids grassos en els peroxisomes i no es fan amb la síntesi d'ATP sinó amb la transferència d'electrons a O2, que dóna H2O2. El catalitzador és l'enzim catalasa, que converteix el peròxid d'hidrogen en oxigen.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Oxidació_β&oldid=21687973»\nDarrera modificació: 15 ago 2019 a les 01:01\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 15 ago 2019 a les 01:01.


L'1-0 de l'anada al Calderón és un resultat "perillós" per a l'Espanyol\nPochettino ha anunciat canvis respecte a l'equip que va caure a Mestalla, i ha assegurat que la plantilla té "la il·lusió, el convenciment i les ganes de revertir el resultat"\n2 min. Barcelona 05/01/2011 13:25\n260x366 Pochettino durant una roda de premsa. Pochettino durant una roda de premsa.\nA Cornellà-El Prat, l'Espanyol està obligat a aixecar un mal resultat de l'anada de vuitens de Copa del Rei davant l'Atlètic de Madrid. No serà fàcil, i el resultat és "perillós". Mauricio Pochettino, però, ha deixat clar que l'error seria no ser conscients que tindran 90 minuts per fer un parell de gols. "No és un resultat tan gran com per anar bojos des del primer minut, però com sempre fem, sortirem a atacar, a buscar el partit en tot moment"\nTot i així, no ha amagat que serà clau aconseguir gols, i com abans millor. La baixa d'Osvaldo "és una pena, com ho va ser a València". "Sempre és un inconvenient no poder comptar amb un jugador com ell". Ha descartat que el jugador sigui infiltrat i ha deixat clar que l'equip no ha treballat més el gol que altres setmanes. "Sempre treballem pensant en tots els aspectes del joc, no només l'efectivitat en atac. En un partit, no n'hi ha prou amb crear ocasions, sinó que cal materialitzar-les. Contra el València no vam matar el partit en les oportunitats que vam tenir, i després una acció il·legal ens va treure l'empat. Contra l'Atlètic, el joc es definirà a les dues àrees, tant en defensa com en atac".\nEl tècnic confia que el seu equip sabrà llegir el partit i ha previst uns primers minuts trepidants. "Seran, segur, molt intensos. Per l'ambient que hi haurà, un ambient de Copa a Cornellà. L'Atlètic ha jugat molts partits així. Serà un partit disputat, amb tots els al·licients d'un partit de Copa. No hi ha més enllà d'aquest partit: o passes la ronda o caus eliminat".\nL'argentí ha insistit que "el resultat no és tan dolent". "Espero que estiguem vius molts minuts. Hem perdut la primera part, els primers 90 minuts a Madrid, però ara tenim l'opció de capgirar la situació a la segona part, a casa nostra". I ha sentenciat que no sap com afrontarà el partit l'Atlètic de Madrid, però que per la seva part, estan "convençuts" que són "capaços de remuntar el marcador".\nDavant la possibilitat que es superi la ronda i el rival sigui el Madrid, l'entrenador ha dit: "La Copa és bonica per ella mateixa, i no mirem contra qui ens enfrontarem després, ja és prou difícil superar l'Atlètic".\nDerrota per la mínima de l'Espanyol al Calderón en un partit que ha merescut més (1-0)\nLa lesió d'Osvaldo és lleu\nLa fiabilitat de l'Espanyol, a prova contra l'avantatge de l'Atlètic de Madrid


A PEU: Caminant a poc a poc s'observa millor la vida: Dret a la vaga\n“Sóc llicenciat en Medicina i Cirurgia després de sis anys d'estudis, especialista en Medicina Interna i en Nefrologia després de vuit anys i doctor en Medicina. Treballo en un hospital públic des de fa 25 anys amb malalts trasplantats o amb insuficiència renal. He vist morir a pacients de totes les edats sota la meva responsabilitat. Sóc delegat sindical i sé el que és tractar amb l'Administració. He vist a la televisió com un representant dels controladors aeris parlava de pressió i estrès, i com els havien portat al límit: "Abandonar el lloc de treball al·legant problemes de salut".\nEspero que cap dels controladors o els seus familiars vagi a un hospital i li diguin que no el poden atendre perquè gairebé tots els professionals sanitaris estan "malalts".Podran al·legar que la meva responsabilitat és diferent, i jo els preguntaré per què el meu sou és molt inferior al seu treballant més de 2.100 hores l'any. Per la crisi ens han baixat el sou i altres millores laborals, però mai, mai, he pensat en abandonar les meves obligacions amb els pacients.\nEls repto a que vagin a un hospital i vegin treballar el metges i infermers amb pacients greus. Que acudeixin a qualsevol quiròfan on s'està realitzant un trasplantament, o extraient un ronyó a un donant sa que l'hi dóna a un familiar, i així un llarg etcètera, perquè vegin el que és l'estrès. No hi ha res més estressant que veure morir un pacient malgrat els esforços realitzats.\nEl que han fet té un nom: manca d'ètica i professionalitat. Tota la resta és demagògia.\nJOSÉ MANUEL GONZÁEZ-POSADA – Metge-Santa Cruz de Tenerife - 07/12/2010


El divendres 15 de novembre es va celebrar al CaixaForum de Palma de Mallorca el I Foro dedicat al turisme i l’audiovisual, organitzat per la Conselleria de Turisme i Esports de les Illes Balears. Aquesta trobada entre professiona...\nJa es pot trobar a les llibreries el nou Manual de Centros de Interpretación escrit per la Dra. Carolina Martín Piñol, de l'Ace de Turisme, Cultura i Territori del CETT-UB i que s’inscriu dins de la col•lecció de Manuales de Museística, ...\nEl passat dilluns 21 d’octubre es va inaugurar al Centre Cívic Matas i Ramis del barri d’Horta l’exposició “Horta i el cinema”, amb la presència de la regidora del Districte d’Horta-Guinardó, la Sra. Francina Vila, l’equip organitzador, ...\nEl dissabte 19 d’octubre van presentar la ponència “Claus per desenvolupar el patrimoni defensiu en projectes turístics”. Les jornades es van celebrar al Castell de Sant Ferran de Figueres del 17 al 20 d’octubre de 2013 i van tenir com a...\nEl passat 9 de juliol en Ramon Serrat, membre de l’ACE-TCT, va participar a Namíbia en el Seminari titulat “Towards Sustainable Tourism In Namibia: Management Models and Trends” amb la Ponència “Tourism management: mechanisms and tools ...


Casal de robòtica a Barcelona Eixample Esquerre. Estiu 2019. En anglès.\nCasal de Robòtica a Barcelona – Eixample Esquerre. EstiuAdmin2019-05-24T12:58:36+02:00\nCasal d’Estiu en anglès a Barcelona – Eixample Esquerre\nDe 9 a 16 h (Inclou catering)\n29 de juliol al 2 d’agost 140 € 180 €\n2 al 6 de setembre 140 € 180 €\nDia solt 30 € 40 €\n5 % per a inscripcions realitzades fins el 31 de maig.\n10 % per a inscripcions a dues o més setmanes del Campus.\n5 % per a famílies nombroses.\n5 % per a alumnes Edukative i germans.\nEls descomptes no són acumulables i no són aplicables al catering, el servei d’acollida i els dies solts\nCatering calent: 35 € setmanals\nAcollida matinal, de 8:30 a 9:00 h 2 € diaris\nAcollida de tarda, de 16:00 a 17:00 h 3 € diaris


Els diners hi són, però de moment fora del nostre abast – CGTCatalunya\nInici > General > Articles opinió > Els diners hi són, però de moment fora del nostre abast\nEls diners hi són, però de moment fora del nostre abast\nHi ha una certesa instal·lada en molta gent que no hi ha diners i que hem viscut per sobre de les nostres possibilitat. Escric instal·lada no en un sentit pejoratiu per a les persones, també podria haver escrit embotida, establerta, repetida fins a la sacietat per la majoria de mitjans. No obstant, qualsevol observador quotidià de la informació es troba amb fets que posen en qüestió la solemnitat i la veritat d’aquestes opinions.\nEl Banc Central Europeu ha posat en circulació un bilió d’euros. Ho ha fet en dues tongades (el desembre passat i a finals de febrer) Tot i que és un banc central emparat per la constitució europea no és un banc al serveis dels europeus. No ja de les persones, tampoc dels seus governs estatals, nacionals, regionals, comarcals, municipals... Tampoc de les seves associacions, onegès, organismes... No.\nAquest bilió d’euros (que no calculo en pessetes perquè me quedaria sense espai per a l’article) s’ha posat a disposició de les entitats bancàries europees al inigualable interès de l’1%. Sí, has llegit correctament: 1%.\nNo s’ha fet una selecció prèvia, no s’han tingut en compte els antecedents de les entitats bancàries i, especialment, no s’han fet indicacions de a què havien d’anar destinats aquest diners. Es tracta de generar confiança en el sistema financer diuen; i li donen més benzina als piròmans.\nAlgunes d’aquestes entitats bancàries han tapat els seus forats, han donat més indemnitzacions als seus gestors maldestres i incendiaris, han pagat acomiadaments encoberts de prejubilacions a sindicalistes del XIX o han comprat deute públic del seu estat o d’altre a un interès molt superior. També, han continuat especulant.\nPerò el més singular de les informacions dels mitjans és que més de 700.000 milions d’euros han tornat al BCE. Sí, així de clar. No ho entens perquè te falta capacitat i empatia. Tu pensaves que aquesta operació per aportar líquid als bancs (pobrets, que amb el 1,6 bilions d’euros de diners públics no havien tingut prou) era per generar crèdit barat i ocupació i consum. Ah! Com pots desbarrar tant? No és moment d’alegries! I es tornem a refugiar en papà BCE fins que arribin els bons temps en què es pugi especular fins a fer saltar la banca i tornem a començar per bingo.\nI tu, ciutadà de bona voluntat, te preguntes com has pogut generar un forat econòmic semblant sortint a sopar i al cine no totes les setmanes, organitzant a casa els aniversaris de la teva gent estimada?\n* Emili Cortavitarte és Secretari General del Sindicat d'Ensenyament de CGT Barcelona


Persona de contacte: Silvia Bertran Valls\nUbicació: Torre R - 02A1\nEl nostre equip de professionals ofereix tots els serveis associats a la protecció de la propietat industrial e intel·lectual (patents, marques, dissenys, dominis, denominacions d’origen (DO- IGP), competència deslleial, drets d’autor, “due diligences”, etc.) tant a nivell espanyol, com europeu o internacional.\nEl nostre equip d’advocats, agents europeus i espanyols compta amb una amplia experiència en la gestió de portafolis farmacèutics i biotecnològics, i assessora als nostres clientes en totes les qüestions tècniques i legals relatives a patents, sol·licituds de patent i certificats complementaris de protecció (CCPs).\nRepresentem a sol·licitants davant de la oficina europea de patentes (OEP), la oficina internacional (WIPO) i la oficina espanyola de patents i marques (OEPM). També actuem com a representants en procediments d’oposició i proporcionem assessorament estratègic per a l’obtenció, explotació i protecció dels seus drets de propietat industrial.\nEn aquest sentit, preparem per als nostres clients opinions sobre patentabilitat, així com dictàmens sobre validesa e infracció de patents. Els nostres professionals tenen també amplia experiència en la avaluació de portafolis de patents i en qüestions relacionades amb la llibertat d’operació (“Freedom-to-operate report”) i “due diligence”.\nSi desitja més informació sobre Hoffmann Eitle S.L.U. i el perfil del nostre equip, el pot trobar a la nostra pàgina web


L’Església Parroquial de Sant Joan Apòstol i Evangelista | Recursos | Ruta del Grial\nL’Església Parroquial de Sant Joan Apòstol i Evangelista és un temple catòlic dedicat a Sant Joan Evangelista, situat en la plaça de la Constitució de la població de Massamagrell a la província de València. El temple data del 1767, segle XVIII. L’edifici va ser declarat bé de rellevància local.\nÉs un dels temples més amplis de la província. Per les seues dimensions i esveltesa se’l denomina “la Catedral de l’Horta”.\nLa façana és pròpia del període barroc i compta amb un medalló del “Martiri de Sant Joan en la tina” realitzat per Luís Domingo-Paneles de Soler Blasco i Juan Celda.\nL’església, d’estil neoclàssic i decoració rococó, és espaiosa, claustral i compta amb un campanar quadrat reformat l’any 1990 i 5 campanes denominades: el Cimbolet, la Marina, la Valenciana, la Secana i la Saguntina. També té una torre barroca de planta quadrada i una altura de 42 metres i 114 escalons fins a la sala de campanes, la decoració de l’acabament és clàssica i les pilastres que hi ha a cada costat dels arcs semicirculars estan realitzades en estil dòric. El seu interior és d’estil neoclàssic amb tres naus i el creuer posseeix una gran lluminositat, gràcies als seus finestrals amplis i variats.\nEn el seu interior es conserva la pila baptismal on va ser batejat el venerable P. Luis Amigó i Ferrer.\nRespecte a les pintures que decoren l’interior de l’església, en els carcanyols dels arcs es troben pintats els apòstols i els sants. Aquestes pintures van ser realitzades per En Juan Celda de la Visitación, rector de l’església des de 1980 fins a 1997 i fill de Massamagrell.\nA més, l’església parroquial compta amb una iconografia pictòrica rica: en la cúpula sobre petxines es veuen representades les quatre parts del món.\nCarrer Juan Ramon Jimenez, 11, 46130 Massamagrell, València\nRuta del Grial Massamagrell


El sector financer continua perdent llocs de feina\nA. T. Palma. 06/04/2014 00:00\nSegons les dades del darrer Informe de Conjuntura Econòmica de Balears, a les Illes hi havia a finals de 2013 un total de 999 oficines bancàries, 117 menys que un any enrere, un ritme de tancament superior al 10% de les sucursals existents, que segueix el patró de la resta de l’Estat. Aquest fet es relaciona directament amb la minva del nombre d’afiliats a la Seguretat Social que treballen en el sector financer, i que a l’Arxipèlag també ha reaccionat amb davallades continuades. A 31 de desembre de 2013, els 7.309 treballadors del sector en són un 6,1% menys que el 2012.\nLa davallada continua\nEl BBVA Research creu que la davallada en el nombre d’oficines i d’ocupats en el sector financer es mantindrà a l’Estat, tot i que “la major part de l’esforç d’ajustament ja s’ha fet, sobretot en l’entorn de les entitats que disposen d’ajudes públiques”.\nD’aquesta manera, Fernández de Lis col·loca el punt d’equilibri en les 30.000 sucursals -una xifra en la qual caldrà aterrar des de les 35.400 actuals- i en els 200.000 treballadors -la xifra actual ronda els 230.000-.\nSi es compleixen aquestes previsions, la crisi haurà fet perdre pel camí més de 70.000 treballadors de banca i unes 15.000 oficines.


El diumenge se subhasten els vedats de cacera d’aquàtiques de Sueca i Cullera | RiberaBaixa.info\nEl diumenge se subhasten els vedats de cacera d’aquàtiques de Sueca i Cullera\nSueca i Cullera afronten aquest diumenge la tradicional subhasta de ‘replaces’ per a la cacera d’aus aquàtiques. Tindran lloc, des de primera hora del matí, en el Centre Municipal Bernat i Baldoví i la Sala Multiusos del Mercat Municipal, respectivament.\nL’inici de la temporada s’ha vist envoltat per la dificultat de soltar l’aigua en espera que es puga cremar la palla dels camps d’arròs allà on ho han autoritzat els responsables de la Conselleria d’Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.\nEn aqueix sentit, el malestar és més que evident en l’entorn del col·lectiu de caçadors pel fet que des de l’esmentat departament autonòmic preveuen mantenir la crema de palla fins al dia 30 de novembre en alguns punts del Parc Natural del’Albufera, és a dir, cinc dies després de la primera tirada de les vuit programades.\nEn el cas de Cullera, des de la secretaria autonòmica de Medi ambient i Canvi Climàtic, han autoritzat els dies 13, 16, 20 i 26 d’octubre per a la crema. Tot i això, al vedat encara hi ha zones en les quals no han permés cremar.\nLa primera tirada es durà a terme el dissabte 25 de novembre. La resta seran el 9,16, 23 i 30 de desembre; i els 6, 13 i 20 de gener. Acabada aquestes tirades començarà tradicional setmana de càbiles.\nEn el cas de Sueca se subhastaran 59 ‘puestos’ dels vedats Nou i Vell, mentre que a Cullera en seran 27. En la cacera pel sistema de vedats, una tradició de finals el segle XIX, els caçadors aprofiten la inundació hivernal dels camps d’arròs per evitar la intrusió d’aigua de la mar.\nL’Aemet activa ‘Avís roig’ per risc extrem de pluja per a bona part del dilluns\nEl PP qualifica de “grotesca i insuficient” la resposta del Consell amb les ajudes per la pedra\nCullera s’integra en el selecte Club de Producte Turístic de Castells i Palaus d’Espanya\nPublicació següentProfessionals i persones amb malaltia mental de tot l’Estat, en les Jornades d’Esport i Salut\nPublicació anteriorLa tercera edat d’Almussafes celebra la seua setmana més important de l’any


El cinqué lloc passa a ser l’objectiu - Levante-EMV\nEl cinqué lloc passa a ser l’objectiu\nEls taronja, fora de l’Eurolliga, centren els seus esforços en la Lliga Endesa i s’enfronten ara al Monbus\n16·04·21 | 16:44\nEl València BC ja està plenament concentrat en la Lliga Endesa. | J.M.LÓPEZ\nL’Eurolliga ja és història per al València Basket aquesta temporada, i també la pròxima, llevat que una més que improbable “invitació” de l’organització ho impedisca. Les victòries del Zenit Sant Petersburg davant el Maccabi i el Panathinaikos han deixat els taronja amb només un front obert per al que resta de temporada, la Lliga Endesa. Un front important i en el qual l’equip dirigit per Jaume Ponsarnau no va precisament “sobrat”. És més, la seua irregularitat i alguna ensopegada inesperada l’ha deixat pràcticament sense opcions d’acabar entre els quatre primers, per la qual cosa l’objectiu passa ara per assegurar la cinquena plaça en aquesta fase regular.\nUna cosa que no té ni molt menys garantida, ja que aquest lloc, que ara ocupa amb 18 victòries, també el busca l’Hereda San Pablo Burgos, que és sisé amb 17 triomfs però amb un partit menys i el basket average particular guanyat. Ser cinqué o sisé, encara que amb el factor pista en contra ja des de quarts, permetria evitar el Reial Madrid i el Barça fins a semifinals. La diferència seria enfrontar-se al Lenovo Tenerife, que és actualment tercer, o al TD Systems Baskonia, que és quart. El problema seriós, però, seria caure a la setena plaça, cosa que, previsiblement, l’obligaria a enfrontar-se al Barça en quarts. El matalàs amb el Joventut és de dos triomfs, però l’equip català té un partit menys i el basket average a favor seu.\nPer això, els taronja no poden permetre’s més ensopegades, i menys a casa davant de rivals com el Monbus Obradoiro, equip que arriba a València amb l’absència més que significativa del seu millor anotador, l’escorta Kassius Robertson, que pateix un trencament fibril·lar en el quàdriceps de la cama dreta. Aquest contratemps s’uneix als problemes dels bases Kartal Ozmizrak, de nacionalitat turca, que segueix sense recuperar-se completament d’una lesió al turmell que el va mantindre de baixa tota la primera volta, i del veterà exjugador taronja Albert Oliver, que arrossega unes molèsties musculars. Tampoc xafarà la Fonteta el base Pepe Pozas, a causa d’un trencament parcial del tendó rotulià de la cama esquerra. Amb aquest panorama, Moncho Fernández, preparador de l’equip gallec, haurà d’enginyar-se-les per a intentar allunyar-se un poc més del descens, després d’haver guanyat dos dels tres últims partits —66-79 a la pista de l’Acunsa GBC i 90-87 la setmana passada contra el Baxi Manresa—.\nPer a aquest partit, Jaume Ponsarnau haurà de descartar dos jugadors, ja que té disponibles els catorze homes que componen la plantilla. Inclòs el base islandés Martin Hermannsson, ja recuperat d’un trencament de fibres al soli, la fitxa del qual haurà de ser activada en el cas que es vulga tornar a comptar amb ell.\nEn la primera compareixença una vegada confirmat que el seu equip es quedava fora del top-8 de l’Eurolliga, Jaume Ponsarnau va assenyalar que, en aquesta competició, “l’anàlisi ha de ser positiva, perquè hem estat a una victòria del sisé i hem sigut un equip que, a nivell ofensiu, ha fet un bon bàsquet. Fora dels números, la valoració que fa la gent de l’Eurolliga ens ha respectat molt”. “Hem sigut un equip un poc atípic, ens hem basat en el col·lectiu i ho hem fet molt bé”, va destacar.\nPonsarnau va assenyalar que li haguera agradat haver manejat també millor les expectatives internes. “Parle de les internes, perquè les externes és igual. Si hi ha qui pensa que aquesta plantilla és millor que la d’Oberto, Tomasevic, Rigaudeau, Montecchia, etc., doncs allà cada u”, va assenyalar el preparador de Tàrrega.


INGESOM visita el centre d'investigació i desenvolupament d’OMRON a Holanda - Ingesom\nINGESOM visita el centre d’investigació i desenvolupament d’OMRON a Holanda\nDes de la constitució d’INGESOM en 2006, el vincle professional amb la multinacional japonesa OMRON sempre ha estat molt intens a causa dels continus projectes d’OMRON en els quals INGESOM ha col•laborat.\nUna enginyera de programari de l’equip de Ingesom ha visitat recentment el centre d’investigació i desenvolupament de la companyia japonesa en Den Bosch, Holanda, considerada com un dels punts més importants de la companyia a Europa.\nEl motiu de la visita ha estat assistir a una xerrada sobre la nova motion controller TJ2 i els nous protocols de comunicacions en entorn industrial, en concret el protocol EtherCAT, la més nova aposta d’OMRON en protocols de comunicació. A la mateixa van assistir al costat de Ingesom, dos desenvolupadors i dos testers del departament de desenvolupament de Programari d’OMRON, completant així l’equip encarregat de donar suport a nous dispositius amb aquest protocol.\nL’esdeveniment va resultar molt interessant, ja que va ajudar a ampliar els coneixements d’aquest protocol i ajudarà a aplicar-ho eficientment als nous productes d’OMRON.


Puig anuncia 12 milions d'euros per a millorar la xarxa de reg del Baix Segura - À Punt\nPuig anuncia 12 milions d'euros per a millorar la xarxa de reg del Baix Segura\nEl president reitera el compromís del Consell amb la defensa del transvasament Tajo-Segura i ha insistit que recorrerà contra tots els canvis "lesius per als regants"\nEl president, Ximo Puig, aquest dilluns a Dolores / Generalitat\n02 de maig 2022 - 14:43\nEl president de la Generalitat, Ximo Puig, ha anunciat aquest dilluns una inversió addicional de 12 milions d'euros per a sufragar noves obres de millora i recondicionament en la xarxa d'infraestructures hidràuliques del Baix Segura.\nL'objectiu és regenerar l'estat de les séquies i aconseguir un aprofitament òptim de l'aigua emprada en el reg de la comarca.\nAixí ho ha manifestat durant la presentació del projecte de millora d'infraestructures hidràuliques per al reg celebrada a Dolores, en la qual també ha participat la consellera d'Agricultura, Mireia Mollà.\nPuig ha destacat que les obres permetran "millorar la prosperitat per als agricultors i la seguretat de la comarca".\n🗣 🏞 @ximopuig asiste a la presentación del proyecto de mejora de infraestructuras hidráulicas para el 💦 riego de la Vega Baja\n📍 Participa la consellera de @GVAagroambient, @MireiaMolla pic.twitter.com/akVPxuzKwo\n— Generalitat (@generalitat) 2 de mayo de 2022\nAixí mateix, ha reiterat el compromís del Consell en la defensa del transvasament Tajo-Segura i ha insistit que la Generalitat recorrerà contra tots els canvis que considere "lesius per als regants".\nPuig ha reivindicat de nou "aigua per sempre" de qualitat i al mateix preu, i ha reafirmat la seua "lleialtat" amb el territori i amb els regants alacantins.\nPuig: "Reparar, reforçar i contribuir a renàixer"\nEl president ha assegurat que les inversions anunciades responen al triple compromís de la Generalitat amb el Baix Segura de "reparar, reforçar i contribuir a renàixer" en la comarca. Segons ha explicat, des del 2019 el govern valencià ha injectat 31 milions d'euros per a rehabilitar i millorar les infraestructures hídriques de la comarca.\nLa inversió de 12 milions d'euros per part de la Conselleria d'Agricultura anunciada aquest dilluns s'emmarca en la fase 1 del pla Vega Ren-hace. Permetrà dur a terme actuacions en un total de huit séquies i una assarb de les diferents entitats que conformen el regadiu tradicional del Baix Segura.\nEl camp demana a Madrid un pla de xoc per a garantir el seu futur


Barri Vell de Girona - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl Barri Vell és un barri a la ciutat de Girona. Una bona part d'aquest espai conforma un conjunt historicoartístic declarat bé cultural d'interès nacional. El conjunt historicoartístic del nucli antic de Girona comprèn bona part de la Girona vella, és a dir, el sector situat entre la Torre Gironella i l'Onyar. El conjunt és delimitat per una línia imaginària que, partint de la Torre Gironella, ressegueix tota la muralla del segle xiv fins al portal del Carme, retrocedeix pel carrer del Portal Nou fins a Sant Martí Sacosta, inclou tot el Carrer dels Ciutadans des de la Plaça de l'Oli a la del Vi, continua pel Carrer de la Força, es desvia per tal d'incloure la col·legiata de Sant Feliu, segueix cap a Sant Pere de Galligants, d'allà va a trobar la muralla i torna, pel Passeig Arqueològic de Girona, a la Torre Gironella.\nEntitat de població, conjunt històric, centre històric i sector de Girona\nEntitat territorial administrativa Centre (Gironès)\n41° 59′ 14″ N, 2° 49′ 30″ E / 41.9873°N,2.8251°E / 41.9873; 2.8251Coord.: 41° 59′ 14″ N, 2° 49′ 30″ E / 41.9873°N,2.8251°E / 41.9873; 2.8251\n19 agost 1967\nconjunt històric, zona arqueològica\nDes d'aquesta plaça hom té accés, pel portal de Sobreportes, a l'antic burg de Sant Pere, extramurs de la Força però protegit posteriorment per la muralla del segle xiv. El barri és centrat per l'antic monestir benedictí de Sant Pere de Galligants, que té al davant l'esglesiola romànica de Sant Nicolau de Girona. D'aquest sector arrenca el Passeig Arqueològic, al principi del qual trobem els anomenats Banys Àrabs que són, en realitat, romànics. De l'altre costat, de Sobreportes cap a l'Onyar, cal destacar la col·legiata de Sant Feliu.\nDe la Catedral de Girona cap al sud es localitza la part burgesa i senyorial de la ciutat medieval, situada més enllà del carrer de la Força, antic call. En aquest carrer destaca la Casa Cartellà (o l'Institut vell, que havia estat convent de caputxins). A continuació del carrer de la Força trobem el Carrer Ciutadans, antic centre de la burgesia urbana, amb residències senyorials d'interès, com la Fontana d'Or. Al capdavall del carrer hi ha la Plaça del Vi, on es troben la Casa de la Ciutat (amb el Teatre Municipal de Girona) i la Casa Carles.\nDe la catedral cap a la muralla de les Pedreres destaquen diversos edificis religiosos. En primer lloc, pujant a la dreta de la seu, s'arriba a la Plaça dels Apòstols, on hi ha el Palau Episcopal. D'ací, i a través de la Plaça dels Lledoners i del Carrer dels Alemanys, s'arriba a la Plaça de Sant Domènec, on hi ha l'antic convent dels dominicans, amb l'església i el claustre gòtics, i la façana de l'antic Estudi General. D'ací i baixant les escales de Sant Domènec trobem l'església de Sant Martí Sacosta, antic col·legi dels jesuïtes i des de 1767 Seminari Conciliar. Un xic més avall, a la Pujada de Sant Martí, hi ha la Casa Agullana. Els baluards també formen part del nucli antic de Girona (segles XVIII-XIX). Segona línia de muralles amb notables fragments al Mercadal, porta de l'Areny i Sarracines.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Barri Vell de Girona\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 «Girona». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya. [Consulta: 28 febrer 2015].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Barri_Vell_de_Girona&oldid=29713722»\nDarrera modificació: 17 març 2022 a les 17:35\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 17 març 2022 a les 17:35.


Barcode market - BMKiot - DCA\nBarcode market – BMKiot\nLa motivació principal del projecte va ser la necessitat de les empreses de:\nControl de totes les dades monitorades en temps real\nOptimització de la productivitat\nMillora de la fiabilitat de les dades obtingudes\nPersonalització del portal atenent les necessiatts del client\nNecessitat de que els clients puguin desenvolupar les seves pròpies aplicacions i serveis exclusius\nPoder englobar i controlar en una sola plataforma diferents elements eliminant la necessitat d’haver de desenvolupar una aplicació per a cada necessitat diferent que es plantegi.\nLa plataforma BMKIoT ha estat desenvolupada amb tecnologia “codi obert”, tant per la part del back office i base de dades com per a la del front office, mantenint una compatibilitat amb les diferents tecnologies de comunicació del mercat, pel que a hardware es refereix. En aquest sentit, la plataforma permet la incorporació de sensors de diferents marques de mercat, per exemple, mitjançant Lora, Sigfox, 4G / 5G o NB. Hem pensat també en els desenvolupadors, per als quals hem disposat unes API ‘s específiques que els permetrà fer les seves pròpies aplicacions, les quals accedeixen a les dades disponibles a la plataforma.\nEn disposar de departament propi de solucions d’IoT, hem pogut desenvolupar la Plataforma de forma autònoma.BMKIoT és una plataforma en el núvol, implementada com un servei de pagament per ús (SaaS), que ofereix una solució Iot totalment escalable, en temps real, fiable, segura i a un preu competitiu. Disposa d’opcions de personalització del tauler de control, així com la creació d’accions en funció de les dades recollides pels diferents sensors, entre d’altres.\nÉs totalment operativa i de moment no ha sorgit la necessitat de crear o desenvolupar una nova versió diferent de l’actual.


L'ILLA SENSE TEMPS - Librería edi.cat\nJúlia Cases, una escriptora i periodista de prop de cinquanta anys, espera a l?aeroport un vol per anar a Menorca perquè una coneguda seva, Fina Torres, li ha comunicat que una anciana de 91 anys, Marialluïsa, ha estat assassinada: li han clavat unes estisores al cap. Júlia no comprèn ben bé el perquè de la crida de Fina, però sembla prendre sentit quan Fina Torres insisteix en la necessitat de la presència de Júlia a Ciutadella, ja que li caldria conèixer una informació molt important referent a la seva família que sens dubte li hauria d?interessar. Mentre a Ciutadella els agents de policia, enviats a l?illa especialment per al cas, i la premsa miren d?aclarir els fets i assenyalar-ne els responsables, Júlia Cases fa repàs d?un passat personal que el seu retorn a l?illa ha fet despertar d?una enganyosa letargia. «L?illa sense temps» és una obra amb els elements bàsics d?una narració policíaca que afegeix una anàlisi social clarivident del temps que ens toca viure i dibuixa uns personatges captivadors per als amants de qualsevol gènere de novel·la.\nVas a comprar el ebook "L'ILLA SENSE TEMPS" desitges revisar les teves dades de facturació


Festes Patronals de La Llosa de Ranes 2018\ndedicades al Crist del Miracle i la Mare de Déu de la Nativitat\nLa Llosa de Ranes ha gaudit d'una àmplia programació d'actes durant les seues festes patronals 2018, dedicades al Crist del Miracle i la Mare de Déu de la Nativitat. Uns dies de celebracions religioses, sopars i dinars de germanor, i molta, molta diversió amb les tradicionals paelles, disfresses i la tradicional Cavalca...\nFestes Patronal Vallada 2018\nen honor a Sant Bertomeu, el Santíssim Crist de la Muntanya del Calvari i a la Verge de Gràcia\nVallada ha celebrat les seues festes patronals 2018 en honor a Sant Bertomeu, el Santíssim Crist de la Muntanya del Calvari i a la Verge de Gràcia amb un programa replet d'actes. Uns dies de festa on els veïns i visitants han gaudit de l'esperat moment de la lectura del pregó des del balcó de l'Ajuntament i la ...\n29 agost de 2018\nReportatge Fira d'Agost de Xàtiva 2018\nDel 15 al 20 d?agost\nDel 15 al 20 d’agost, Xàtiva ha celebrat una nova edició de la seua Fira d’Agost, la més antiga de la Comunitat Valenciana, declarada d’Interès Turístic Nacional i amb un cartell, obra de la il·lustradora Malota, que commemorava el 200 aniversari de la Font del Lleó. Aquest 2018 ha servit ...\n28 agost de 2018\nFestes Castelló de Rugat 2018\narregades de tradició i amb una gran varietat d'actes\nCastelló de Rugat ha celebrat les seues festes d'agost 2018 carregades de tradició i actes amb una gran varietat de propostes organitzades pels seus joves festers de la quinta del 2000. Unes festes que se celebren el primer diumenge després del 15 d'agost, i que han arribat enguany amb moltes novetats. Per una part, la program...\nFestes Patronals Alfarrasí 2018 en honor al Crist de l'Agonia, la Santa Creu i a Sant Roc, i de Moros i Cristians.\nen honor al Crist de l'Agonia, la Santa Creu i a Sant Roc\nAlfarrasí ha viscut les seues festes en honor al Crist de l'Agonia, la Santa Creu i a Sant Roc, i Moros i Cristians de 2018 amb uns actes que han comptat amb molta participació. Un poble totalment entregat en l'emocionant Baixada del Santíssim Crist de l'Agonia i la processó al seu patró Sant Roc i el Crist d...\nNoticies 6 a 10 de 63


Denunciem la desocupació de la Plaça Sant Jaume per permetre una manifestació feixista | Solidaritat Catalana per la Independència\nSolidaritat Catalana per la Independència (SI) denuncia la desocupació de la Plaça Sant Jaume per permetre que es dugui a terme una manifestació on es farà apologia de la violència policial durant el Referèndum de l'1O.\nSolidaritat valora molt negativament l'actitud de la Conselleria d'Interior i demana que el conseller Buch sigui cessat i substituït.\nSolidaritat fa una crida a tots els seus adherits i simpatitzants a concentrar-se a la Plaça Sant Jaume el proper 29 de setembre per manifestar el rebuig a l'apologia de la violència de les forces d'ocupació espanyoles.\nPublicacions relacionades: Suport a la manifestació del proper diumenge 11 de març Acord pel Referèndum a Sant Cugat del Vallès Tots som Santiago Espot Sant Antoni de Vilamajor: CanVi Sobre la moció de memòria històrica a Sant Antoni de Vilamajor El CanVi a Sant Antoni de Vilamajor Solidaritat contra el pla de conca. Manifestació a Amposta


Jordi Orofino i Dennis Carracedo 4ts del món amb el 2x entrenat per Alejandro Demiddi - Reial Club Nàutic de Tarragona\nFinalitza el Campionat del món sub23 que el remer del Reial Club Nàutic de Tarragona Jordi Orofino i el també director tècnic de rem del club Alejandro Demiddi han disputat amb la selecció Espanyola a Sarassota (Florida) juntament amb el remer del Club Natació Banyoles, Dennis Carracedo.\nUna gran i disputada regata ha estat el tancament d’un campionat que els ha deixat a les portes del podi, després d’una gran sortida i la lluita posterior per estar a les posicions de privilegi durant la resta de regata.\nLa competició, dominada a parts iguals per Itàlia i Alemanya, finalment se l’han endut els representants del poble germànic amb un temps només 2 segons millor que el dels italians.\nEl que hem viscut avui podríem definir-ho com una regata que ha estat el millor exemple d’emoció, entrega i sacrifici per aconseguir una medalla de bronze que, pels interessos del club i de la selecció s’ha quedat a tan sols dos segons i que ha quedat en mans dels Suïssos. Tot i així, el resultat es més que satisfactori en un campionat on regata rere regata el bot anava progressant més i més.\nMoltes felicitats, Jordi, Alejandro i Dennis!


Nallé Grinda: “Miami, un trampolí per padel”| PadelMaig\nbenvinguda / NOTÍCIES / entrevistes / Nallé Grinda: “Miami, un trampolí per padel"\nA les notíciesNOTÍCIESServei de notíciesInternationaleentrevistesWorld Padel Tour\nNallé Grinda: “Miami, un trampolí per padel"\nCentra't en Nallé Grinda, una de les precursores de padel a França i als Estats Units. Sis vegades campió de França padel i membre de l'equip de França del 2002 al 2010, recentment va estar al centre de l'actualitat des de forma part del grup que organitzarà el WPT Miami Open el proper mes de febrer.\nEl seu paper al WPT Miami Open\nAmb Wayne Boich, un home de negocis molt respectat i Dani Homedes, president de Wynwood Padel Club, som propietaris de la data de World Padel tour que tindrà lloc el proper mes de febrer. Estàvem competint contra un gran grup audiovisual mexicà i vam guanyar.\nJo seré el Director del Torneig in situ i m'encarregaré de la logística, mentre que el Dani s'encarregarà del patrocini.\nHem creat una xarxa real al voltant del padel. Tindrem 70 boxes VIP. Mentre que només teníem previstes inicialment 10 albergs. Serveis VIP durant tota la setmana, amb una activitat extra padel, concerts, vetllades especials, un reconegut DJ per a la nit de cloenda del torneig.\nUna gran mania per Exposició Wynwood WPT Padel Club\nLa bogeria al voltant aquesta exposició va ser al·lucinant. L'èxit ha estat increïble. La data no estava programada. I el vam tornar a comprar després d'una cancel·lació d'última hora a Mèxic.\nEn una hora vam trobar molta gent per participar a l'esdeveniment i jugar amb els professionals.\nEn aquest Open que tindrà lloc el proper febrer, hi haurà una part molt VIP. I hi haurà una segona part: permetre que el públic descobreixi aquests jugadors, el World Padel Tour. Obrir el màxim possible per guanyar nous membres. No muntarem tribunes lliures com ens havíem imaginat inicialment. El WPT ha acordat que oferim seients a 10 dòlars, la qual cosa no és cara i permetrà al públic venir a gaudir de l'espectacle.\nEl lloc on estarem es diu Island Gardens, és un lloc magnífic i molt gran. En definitiva, ens permetrà construir un estadi de 10.000 seients.\nPer aquest primer any, volem fer un esdeveniment complet, però pot ser una mica petit. L'estadi no superarà les 2000 butaques. Sabem que a principis de setmana no serà fàcil omplir les grades.\nEstem impressionats pels nombrosos comentaris de VIPs i patrocinadors.\nAvui en parlem amb altres directors del torneig. Estem sorpresos de com padel s’expandeix.\nMiami: una ciutat trampolí\nLa diferència amb Miami és que els actors presents allà estan disposats a invertir perquè els EUA són en realitat una porta d'entrada per desenvolupar el padel. Els socis que vulguin associar-se amb nosaltres tindran un avantatge definitiu per accedir als Estats Units.\nJo mateix utilitzaré aquest torneig com a trampolí per desenvolupar un club. Actualment tinc 2 llocs: un a Miami i l'altre a Palm Beach. Els dos centres seran específics padel. La idea és barrejar esport i luxe.\nDiversos circuits en un futur proper?\nJo d'acord amb Bela: el padel està bullint. I tot pot anar molt ràpid, a banda i banda.\nDurant l'Exhibition de Miami, òbviament un dels temes va ser el futur: quin circuit professional d'aquí a 2 anys? El WPT o un altre?\nCom podem veure clarament, les ganes de crear un circuit augmenta. Els jugadors i els organitzadors del torneig haurien de poder jugar i organitzar esdeveniments per a tothom, amb participació en un rànquing comú.\nLes cartes s'estan redistribuint. Per a mi no és “o”, sinó sobretot “i”. No podem evitar tenir diversos tornejos en un futur proper.\nEls jugadors i els organitzadors del torneig haurien de poder jugar i organitzar esdeveniments per a tothom amb participació en un rànquing comú. Espero que tots els actors, els emprenedors de la padel s'asseurà al voltant de la taula per treballar junts sota l'egida d'una classificació comuna.\nCrec que també s'ha d'aprofitar l'experiència del tennis. Tots els problemes de padel avui, el tennis els va conèixer fa diverses dècades per arribar a un circuit homogeni i global: l'ATP.\nLe padel, és el salvatge oest\nPer mi, anem cap a la lliure competència. Així, els jugadors podran participar en diversos torneigs amb recorreguts per diferents zones geogràfiques amb un repartiment de jugadors que es farà en part segons el premi, les qualitats del torneig, però també el nombre de punts.\nD'aquí a deu anys tindrem un circuit que potser per fi estarà madur. Federació Internacional de Catalunya Padel té un paper a jugar en aquest sistema i en la seva organització. Significarà fer-se fort i independent i discutir amb tots els actors, tots els organitzadors de la padel professional. Podria coordinar i, posteriorment, configurar un únic rànquing per regular tots aquests tornejos. ccom el que va passar als anys 70/80 al tennis.\nDe vegades podríem tenir diverses cites simultàniament amb diferents nivells de punts i premis. L'important és que cadascú trobi el seu camí econòmicament. Cada actor de la padel es guanya la vida, i això inclou els organitzadors del torneig.\nEs crearà el microcosmos. Perquè tothom trobi el seu camí es necessitarà una mica de temps però les coses es faran amb un circuit homogeni i variat.


Morera: “PP i PSOE parlen d’acabar amb les autonomies però no amb les diputacions, nius de dèficit i clientelisme polític” – Coalició Compromís\nMorera: “PP i PSOE parlen d’acabar amb les autonomies però no amb les diputacions, nius de dèficit i clientelisme polític”\nPublicat el 18 de gener de 2011 en Economia i Ocupació Per al portaveu de Compromís en les Corts Valencianes, “les declaracions i els rumors que situen als dos gran partits centralistes units en la iniciativa d’acabar amb les autonomies, amb la falsa excusa de retallar despeses, podria causar un greu problema polític i social i acabar amb l’autogovern podria provocar una crisi de conseqüències terribles per a la convivència pacífica, com ja han advertit des d’altres autonomies”.\nMorera ha insistit, una vegada més en que el problema “són les diputacions i no els govern autonòmics perquè ací mateix tenim tres diputacions en marxa que no tenen competències i sols servixen per a donar llocs de treball a assessors i gent de confiança dels qui manen i, a més a més, els diners públics dels que disposen són emprats com una ferramenta per a fer clientelisme polític i propaganda dels qui estan en el poder”.\nPer a Morera, els grans partits centralistes “han entrat en una dinàmica neocentralista molt perillosa, recuperant discursos de l’extrema dreta i d’antics règims de nefasta memòria. Sembla que ara per a PP i PSOE els enemics d’Espanya i els causants de la crisi són les autonomies, no són les errades continuades dels diferents governs centrals. I mai parlen de les diputacions, quan són un niu de dèficit i de clientelisme polític, però no ho fan perquè no els interessa i perquè viuen còmodes fent demagògia barata”.\nDes de Compromís també han demanat que les sucursals valencianes de PP i PSOE “es manifesten al respecte, perquè sembla que en els grans temes d’estat que ens afecten als valencians sempre callen per no ofendre a les direccions dels seus partits a Madrid. Si Alarte o Camps no es manifesten en contra d’eixes opinions d’acabar amb les autonomies, val la pena que dimitisquen perquè estaran traint l’esperit de consens de la societat valenciana quan va eixir al carrer en 1977 per a demanar l’estatut d’autonomia. Si no diuen que no als seus partits, no té sentit que un siga president de la Generalitat i l’altre candidat pel partit majoritari de l’oposició i cal que parlen clar i ja, perquè ja cansa el seu silenci o les respostes poc convincents quan es tracta de temes capitals per a la societat valenciana, i perdre de nou l’autogovern i les institucions guanyades amb la democràcia faria que milers de valencianes i valencians s’oposen a fer eixe pas enrere”.\nCal recordar que des de Compromís s’ha proposat la supressió de les diputacions provincials, i eixa proposta ha trobat l’oposició de PP i PSOE, que continuen apostant per un model d’administració territorial propi del segle XIX, buit de contingut, que suposa una lacra per a la hisenda valenciana perquè les poques competències que resten en les diputacions han de ser assumides per l’administració valenciana. La proposta de Compromís estava quantificada econòmicament i suposava una millora per a les arques valencianes que, en paraules de Morera, “serviria també per a destinar fons a la creació d’ocupació entre els joves valencians i altres sectors de la societat més desfavorits que volen i necessiten treballar i eixes condicions de creació d’ocupació i millorar el benestar de les valencianes i els valencians seria possible destinant els diners que balafien tots els anys les tres diputacions provincials”.\nautogovern centralisme morera pactes PP-PSOE supressió diputacions Economia i Ocupació


Casa Rural Pubilló II en Solsona, Informació i Ofertes | Estiber\nEscull les teves dates per Casa Rural Pubilló II\nInformació i serveis de Casa Rural Pubilló II\nMasia de l'S XVIII que ha estat completament rehabilitada sempre respectant laspectos rústics característics de les masies de la muntanya. És un allotjament ideal per compartir i desconnectar uns dies.\nMasia per a 8 persones\nSi has seleccionat Casa Rural Pubilló II doneu una ullada als següents hotels, també et podrien interessar.\nPreguntes freqüents per Casa Rural Pubilló II\nHi ha wifi al Casa Rural Pubilló II?\nAl Casa Rural Pubilló II no hi ha wifi.\nPuc aparcar a prop del Casa Rural Pubilló II?\nEl Casa Rural Pubilló II no disposa de parking.\nQuina distància hi ha entre l'hotel Casa Rural Pubilló II i els accessos a pistes?\nEl Casa Rural Pubilló II està a uns 10 KM de Accès Pistes Port del Comte (Port del Comte) de les pistes d'esquí.\nAdmeten mascotes a Casa Rural Pubilló II?\nNo, el Casa Rural Pubilló II no admet l'entrada animals en l'allotjament.\nQuant costa una nit al Casa Rural Pubilló II?\nPots aconseguir alguna cosa molt econòmica si consultes les ofertes de Estiber a Casa Rural Pubilló II. Ara mateix pots veure tots els preus aquí


Tag: "Conservatori del Liceu" (6)\nÒperes variesshowsCatalan3 oct 20142625Recull de vàries òperes interpretades pel Conservatori Superior de Música del Liceu de Barcelona.\nCelebrem el jazzshowsCatalan19 jun 201292486Reportatge de l'acte 'Celebrem el jazz' el dia 24 de maig de 2012 a les instal·lacions del Conservatori del Liceu. L'acte està patrocinat pel Conservatori del Liceu i la Fundació Damm que inclou el concert de la Liceu Big Band dirigida per Sergi Vergés i la jam session al cafè del Conservatori.\nÒpera al Conservatori del LiceushowsCatalan19 jun 20122648Resum del cicle 'Òpera al Conservatori del Liceu' amb les 25 òperes representades des de 1989 fins 2011.\nLiceu Big BandshowsCatalan30 may 20122928El Conservatori del Liceu i Fundació Damm presenta: Liceu Big Band, dirigit per Sergi Vergés.\nConcert 40è Aniversari de la Fundació Agustí Pedro i Pons. Diada de Santa CecíliashowsCatalan1 dec 201183198Amb motiu de la celebració de la diada de Santa Cecília, els joves intèrprets del Conservatori del Liceu ofereixen un concert per celebrar el 40è aniversari de la Fundació Universitària Agustí Pedro i Pons. L'acte té lloc el 22 de novembre de 2011 a l'Auditori del Conservatori del Liceu.\n'La mèdium' de Gian Carlo MenottishowsCatalan30 jun 201182828Representació de l'òpera La mèdium de Gian Carlo Menotti, traduïda per Francesc Parcerisas. L'obra, que s'emmarca en el XXIV Cicle de Música a la Universitat, està representada per la Jove Companyia d'Òpera del Conservatori del Liceu, amb direcció artística a càrrec de Carmen Bustamante, direcció musical de Daniel Mestre i direcció escènica de Miquel Górriz.L'acte ...


L’Ivace modifica les ajudes a l’eficiència energètica en la indústria per poder també beneficiar a les xicotetes empreses – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nL’Ivace modifica les ajudes a…\nFinalment, l’Institut Valencià de Competitivitat Empresarial (Ivace) donarà suport fins al 50 % del cost dels projectes d’eficiència que suposen la reducció dels consums energètics en els processos industrials i la inversió dels quals supere 10.000 euros.\nLa finalitat d’aquestes ajudes, la convocatòria de les quals es va iniciar l’agost passat de 2019, és reduir els consums energètics i, per tant, les emissions de CO2 i altres emissions contaminants i aconseguir així la millora de la qualitat de l’aire i el respecte al medi ambient.\nTal com publica el Diari Oficial de la Generalitat (DOGV) la inversió mínima per a poder beneficiar-se d’aquestes ajudes s’ha modificat reduint-la a 10.000 euros, per a poder així beneficiar també a xicotets projectes d’eficiència energètica.\nCal destacar que l’ús eficient de l’energia adquireix una especial rellevància en el sector industrial, que concentra el 30% de tota l’energia consumida en la Comunitat Valenciana, i on la factura energètica incideix directament en la competitivitat de les nostres empreses.\nAixí, Ivace Energia subvencionarà aquelles iniciatives que contemplen inversions en substitució d’equips en instal·lacions, així com sistemes auxiliars consumidors d’energia, per uns altres que utilitzen tecnologies d’alta eficiència energètica.\nAixí mateix, també es donarà suport a la implantació de sistemes de gestió energètica amb subvencions tant per a la implantació d’elements de nivell de mesurament de les variables de consum d’energia, com per a la instal·lació dels elements de regulació i control dels paràmetres de procés i implementació dels sistemes informàtics per a l’anàlisi, regulació i control, així com per al funcionament òptim de les instal·lacions industrials.\nIvace Energia gestiona aquestes ajudes, que compten amb un pressupost de 30,1 milions d’euros procedents del Fons Nacional d’Eficiència Energètica, constituït amb aportacions procedents de la tarifa elèctrica, és a dir, els consumidors- i creat a instàncies de la Unió Europea perquè els estats contribuïsquen a la transició energètica.


lectures de la missa del baptisme del senyor 12 de gener de 2020\n«Aquí teniu el meu servent, de qui he pres possessió, el meu estimat, en qui s’ha complagut la meva ànima.\nNo crida ni alça la veu, no es fa sentir pels carrers, no trenca la canya que s’esberla, no apaga la flama del ble que vacil·la; porta el dret amb fermesa, sense defallir, sense vacil·lar, fins haver-lo implantat a la terra, fins que les illes esperin les seves decisions.\nla veu del Senyor és majestuosa. R\nEn aquells dies, Pere prengué la paraula i digué: «Ara veig de veritat que Déu no fa diferències a favor d’uns o altres; Déu acull tothom qui creu en ell i fa el bé, de qualsevol nacionalitat que sigui.\nEll va adreçar la seva paraula al poble d’Israel, anunciant-li la nova feliç: la pau per Jesucrist, que és Senyor de tots.\n»Vosaltres ja sabeu què ha passat darrerament per tot el país dels jueus, començant per Galilea, després que Joan havia predicat a la gent que es fessin batejar.\nParlo de Jesús de Natzaret. Ja sabeu com Déu el va consagrar ungint-lo amb Esperit Sant i amb poder, com passà pertot arreu fent el bé i donant la salut a tots els qui estaven sota la dominació del diable, perquè Déu era amb ell.»\nEn aquell temps, Jesús, que venia de Galilea, es presentà a Joan, vora el Jordà, perquè el bategés.\nJoan no el volia admetre al baptisme. Li deia: «Sóc jo el qui necessito que tu em bategis. Com és que tu véns a mi?»\nJesús li respongué: «Accedeix per ara a batejar-me. Convé que complim d’aquesta manera tot el que és bo de fer.» Llavors hi accedí.\nUn cop batejat, Jesús sortí de l’aigua a l’instant.\nLlavors el cel s’obrí i veié que l’Esperit de Déu baixava com un colom i venia cap a ell, i una veu deia des del cel: «Aquest és el meu Fill, el meu estimat, en qui m’he complagut.»\n"Va passar pertot arreu, fent el bé"\nEn una setmana passem de contemplar el Fill de Déu com un nadó a veure’l com adult fent-se batejar per Joan, com un pecador més: Jesús es presentà a Joan perquè el bategés. Però el Baptista s’adona de la seva grandesa: Soc jo el qui necessito que tu em bategis. Com és que tu véns a mi? Tanmateix Jesús vol ser en tot semblant als homes pecadors: Accedeix per ara a batejar-me. Sí, es presenta com a pecador però aquest és el meu Fill, el meu estimat, en qui m’he complagut, diu la veu des del cel. No és un pecador, és el Fill estimat del Pare i model per a tots nosal tres.\nPer això Pere ens dona una imatge preciosa de Jesús que tant de bo es pogués aplicar a tots nosaltres: Parlo de Jesús de Natzaret. Ja sabeu com Déu el va consagrar ungint-lo amb l’Esperit Sant i amb poder, com passà pertot arreu fent el bé i donant la salut a tots els qui estaven sota la dominació del diable, perquè Déu era amb ell. Una perfecta definició de Jesús: home ple de Déu, consagrat per l’Esperit Sant, ple de la seva força i que va dedicar tota la seva vida a passar pertot arreu fent sempre el bé. Però com en el nostre món també hi ha el mal, la dominació del diable, Jesús més poderós que qualsevol poder maligne, allibera tots els homes de les seves esclavituds. I així assoleixen una perfecta salut de cos i d’esperit.\nIsaïes completa el retrat de Jesús: Aquí teniu el meu servent, el meu estimat. He posat en ell el meu Esperit (sempre és la força de l’Esperit la que habita en Jesús). Per a què? Perquè porti el dret a les nacions. I com ho fa? No crida ni alça la veu; no trenca la canya que s’esberla, no apaga la flama del ble que vacil·la... et destino a ser llum de les nacions, per tornar la vista als ulls que han quedat cecs, per treure de la presó els encadenats i alliberar del calabós els qui vivien a la fosca. Som així nosaltres? Passem fent el bé, som llum, lluitem contra tota esclavitud, valorem la petita fe o bona voluntat que hi ha en els altres?\nLa Nativitat. Federico Barocci\nBesant el rostre de Deu de M. Weistling


Es confirma amb dades robustes que cada espècie té una identitat atòmica única - Blog CREAF\nLa combinació d’elements químics de cada espècie es diu elementoma i, com el genoma, varia d’una espècie a una altra segons la proximitat evolutiva i les condicions ambientals. Estudiar la composició elemental del éssers vius és un mètode tangible, senzill i universal que ens permet relacionar cada espècie amb la seva posició i funció a la natura.\nL’article confirma empíricament aquesta hipòtesis ja plantejada per la ciència fa un temps i ho fa amb un conjunt de dades robustes provinents de 227 espècies d’arbres de tot el món. Concretament, l’equip de recerca ha analitzat les concentracions de nitrogen, fòsfor, potassi, calci, magnesi i sofre de la biomassa foliar de 23,962 arbres d’arreu del mon que representen totes les latituds i ecosistemes.\n“Per poder confirmar una hipòtesis d’aquesta magnitud necessites moltíssimes dades, nosaltres hem pogut fer-ho després d’anys d’analitzar les concentracions d’aquests elements en milers de mostres de fulles de tot el món” explica Jordi Sardans.


El bisbe de Girona fa una crida als joves perquè es facin mossens - Empordà\nEl bisbe de Girona fa una crida als joves perquè es facin mossens\nFrancesc Pardo alerta que alguns preveres han d'assumir fins a dotze parròquies per no deixar població sense litúrgia\nACN 16.03.2017 | 18:29\nFrancesc Pardo ACN\nEl bisbe de Girona fa una crida als joves perquè es facin mossens. Al full parroquial del 19 de març, Francesc Pardo exposa que la falta de vocacions han posat la diòcesi en una situació límit perquè alguns preveres han d'assumir fins a dotze comunitats parroquials per no deixar població sense litúrgia. "No tinc més capellans", es veu obligat a respondre el bisbe cada vegada que el visita alguna comissió d'alguna parròquia per demanar-li un mossèn que pugui dedicar-los més temps. Fent un símil amb el món del futbol, el bisbe ressalta que a la diòcesi "juga tothom, fins als més grans i lesionats". "I no tinc banqueta de reserva", es lamenta. Per aquest motiu, envia un missatge als joves que estan decidint el seu futur i demana que tinguin en compte la possibilitat de dedicar la vida a Déu. "Per què no, capellà", pregunta.\n"Desitjaria que molts nois escoltessin i confiessin en aquesta expressió de vida", comença la carta que el bisbe de Girona, Francesc Pardo, ha escrit per al pròxim full parroquial.\nEl bisbe detalla que sovint rep visites de comissions de parròquies que li demanen un mossèn que els pugui dedicar més temps. Una petició que es veu obligat a desestimar, senzillament, perquè la diòcesi "no té més capellans". "Avui molts mossens han d'assumir la responsabilitat de dues, tres o més –fins a 12- comunitats parroquials", lamenta el bisbe.\nEn aquest punt, jugant amb llenguatge futbolístic, Francesc Pardo exposa que la manca de vocacions obliga tothom a "jugar, fins al més grans i lesionats". I això, sense "una banqueta de reserva".\nEl bisbe insta els joves a imaginar el futur de les comunitats parroquials. "D'aquí a uns quants anys, sense capellans, podran continuar vives? Les futures generacions tindran la sort de trobar-se amb parròquies que els puguin oferir Jesucrist i el seus dons, i que es preocupin de totes les dimensions de la seva vida?", es pregunta Francesc Pardo. El bisbe opina que, sense mossens, "no només s'afebleix i s'empobreix l' Església, sinó que es produeix un buit notable en la vida social, cultural, de fraternitat dels pobles, viles i ciutats".\nPer això, anima els joves a escoltar la proposta de Jesús quan detalla que necessita els capellans per estendre la seva paraula i perquè l'Evangeli "pugui ser escoltat arreu".\n"Nois, en el moment de plantejar-vos la vostra vida és important pensar que de vida només en tenim una, duri el que duri, i que val la pena viure-la amb tot el sentit, amb el desig de ser feliços i de fer feliços els altres. Penseu en vosaltres, en les persones i en tot allò que els podeu oferir", insta el bisbe que afegeix que cal apostar "per quelcom que valgui la pena". "I per què no, capellà", interpel·la.\nFrancesc Pardo ressalta la feina que fan els mossens i posa com a exemple els comentaris d'agraïment que fan els fidels quan mor un capellà que ha servit a la seva parròquia "amb amor, generositat, esperit de servei, acollint i ajudant tothom, preocupant-se dels qui sofreixen per les ferides de la vida: des de les celebracions dels sagraments, actes de pietat, catequesi, grups parroquials, servei al lleure dels infants, impulsant Càritas per als més desfavorits, fins a estimular i afavorir la cultura i les tradicions del poble".


Èxit d’assistència en la primera edició de la Fira Embruixada - Mollet a mà\nÈxit d’assistència en la primera edició de la Fira Embruixada\nCentenars de persones s’han passejat durant aquest cap de setmana pel parc de les Pruneres per participar d’aquest esdeveniment organitzat per l’Associació de serveis, comerciants i industrials de Plana Lledó i Can Borrell\nDiumenge, 3 d'abril de 2016 | 23:50h\nLa màgia ha esdevingut la gran protagonista del cap de setmana al Parc de les Pruneres. L’Associació de serveis, comerciants i industrials de Plana Lledó i Can Borrell organitzava la que ha estat la primera edició de la Fira Embruixada. Centenars de persones han participat de les paradetes d’artesania, gastronomia i esoterisme així cm de les atraccions i animacions que s’han anat donant al llarg de les dues jornades.\n“Des de l’Associació sempre busquem ser innovadors i realitzar actes que no s’hagin fet abans a la ciutat. Arran del Mercat Viking del mes de febrer, una de les nostres associades va llançar la proposta i vam decidir tirar-ho endavant”, explica el president de l’associació.\nL’associació va decidir traslladar l’acte al parc de les Pruneres amb la clara intenció d’aconseguir una major afluència de públic, objectiu que han pogut complir. Però a banda del comerç, la fira també va esdevenir una fita solidària, i és que des dels comerços participants es va realitzar una donació de 200 euros per l’Associació Mollet Contra el Càncer, que ha estat present també durant tot el camp de setmana a la fira amb el seu arbre dels desitjos.\nL’Associació de serveis, comerciants i industrials de Plana Lledó i Can Borrell no descansa, i el proper cap de setmana serà present a l’avinguda Caldes amb un mercadet tot participant de la Festa de la Primavera, amb el que també esperen poder col·laborar amb una associació animalista.


Els talibans acurten el valencià - Levante-EMV\nMaite, la funcionària de la Generalitat que, com ja vaig contar, em va preguntar pels plurals de jove i home, m'envia una llarga llista de paraules ben nostrades que el traductor valencià-castellà del programa «oficial» Salt.usu, eixit de la Direcció General de Política Lingüística, marca com a desconegudes i el castellà-valencià ignora. La mateixa que qualificava de «valencià capat» el repertori lèxic d'eixos programes de traducció, per la ingent quantitat de formes i vocables, genuïns i ben usuals, exclosos o senyalats com a secundaris o col·loquials.\nEntre l'extensa relació de paraules, «desconegudes» o ignorades per als traductors Salt.usu, que m'apunta Maite, en seleccione unes quantes, d'ús general valencià i normatives, que criden l'atenció per la seua absència dels referits repertoris: «acurtar», verb ben present en la parla valenciana, que, com tots sabem, té el significat de 'fer més curta, disminuir en longitud, duració o quantitat alguna cosa', «Acurtar els camals dels pantalons», «Els disgustos li acurtaran la vida», «Ens han acurtat el sou». I em diu Maite: «Els talibans (lingüístics) acurten el valencià». El traductor valencià-castellà del Salt.usu marca «acurtar» com a paraula desconeguda. Increïble, però cert! I el castellà-valencià de l'esmentat programa, la castellana «acortar» la traduïx com a «escurçar», paraula també de la nostra llengua, però d'ús escàs o nul en la parla habitual valenciana, i més pròpia del català oriental. Abans «s'acurtava» una criatura quan se li retiraven els bolquers i se la vestia «de curt». Aixina es deia i diem, però, ¿s'imaginen vostés una iaia de fa setanta anys dient-li a la filla o a la nora?: «Ampariues, ja va sent hora que "escurcem" el menudet, que ja té 13 mesos!».\nUna altra paraula «desconeguda» i ignorada en els traductors del Salt.usu és «rellamp», 'descàrrega elèctrica, acompanyada d'una resplendor vivíssima i instantània, que es produïx entre dos núvols o entre el núvol i la terra'. Paraula ben nostrada i usada majoritàriament en valencià. El traductor valencià-castellà esmentat la senyala com a desconeguda, mentres que el castellà-valencià, l'equivalent castellana, «relámpago», la traduïx com a «llampec», que no diem, en general, els valencians.\nOcorre igual amb «navaixa», 'ganivet que es plega introduint la fulla en una ranura que té a propòsit el mànec'. El traductor Salt.usu, en un cas marca que la desconeix i en l'altre la traduïx com a «navalla», que diem poc o gens. Igual ocorre amb la genuïna i usual valenciana «llomello», 'carn de porc', desconeguda en Salt.usu valencià-castellà, i «llom» en l'altre. Desconegudes també les formes «clavillar»/«clevillar», 'fer clavills', que serien, segons el referit traductor, «clivellar», que tampoc diem per ací. I aixina, centenars de paraules i formes valencianes excloses o ignorades, en la línia «selectiva» i restrictiva inspirada en els Criteris lingüístics, auspiciats per la DGPL, uns criteris tributaris del model lingüístic catalanooriental, que no milloren gens l'autoestima pel valencià. I per a finalitzar hui, dos desiderates: una, que torne el Salt que teníem, actualitzat, que allargava la nostra llengua. I dos, no acurteu més el valencià, que ja anem prou curts en el seu ús normal o normalitzat.


Ciutats Lectores: de novembre 2015\nUs convidem a participar a la jornada a la seu UOC Reus de presentació dels projectes telemàtics d’iEARN-Pangea, a on es mostraran alguns dels projectes telemàtics cooperatius que ofereix actualment adreçats a diferents etapes educatives. Es durà a terme una presentació participativa, durant la qual els assistents podreu fer servir els vostres dispositius mòbils o ordinadors portàtils per interactuar amb els ponents.\nAquesta activitat s’emmarca dins el cicle “Experiències al WOK”, iniciativa que posa les seus territorials de la universitat a l’abast de la ciutadania en general per tal que aquells que vulgueu compartir de forma altruista el vostre coneixement, habilitats o expertesa pugueu fer ús d’aquests espais.\nL’activitat tindrà lloc el dia 7 de novembre de 10.00 h a 13.00 h a la seu de la UOC a Reus (c. de l’Escorxador, s/n). L’assistència és lliure i gratuïta, però cal que empleneu aquest formulari.\nEsperem que la proposta sigui del vostre interès.\nPublicat per Ciutats Lectores a 1:35 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: projectes telemàtics, Reus, UOC


Boat in Sant Antoni de Portmany (15 metres) 3 Eivissa Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDissenyat tant per oci com per negoci, Boat in Sant Antoni de Portmany (15 metres) 3 està situat idealment a San Antonio de Portmany; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Boat in Sant Antoni de Portmany (15 metres) 3, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen caixer automàtic a l'espai.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar San Antonio de Portmany, el Boat in Sant Antoni de Portmany (15 metres) 3 és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


La FEEC demana extremar la prudència davant els episodis de ruixats i tempestes puntualment forts - FEEC - Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya\nNotícies - 22/07/2016\nLa FEEC demana extremar la prudència davant els episodis de ruixats i tempestes puntualment forts\nAquest proper cap de setmana el Servei Meteorològic de Catalunya preveu ruixats i tempestes puntualment forts en diverses zones del país, on en alguns casos poden portar calamarsa o pedra. Des de la Federació d’Entitats Excursionsites de Catalunya (FEEC) es demana, un cop més, que tothom extremi la prudència sobretot en sortides a la muntanya. La FEEC recorda que aquests últims caps de setmana s’han disparat els rescats en muntanya i que només depèn dels propis usuaris la possibilitat d’evitar un accident. Es demana precaució, ser previsors, estar formats preparats pel tipus d’activitat que volem fer, portar el possible material necessari, i ser conscients de tot perill evitable.\nMolta precaució a l’exterior i en camp obert\nRecordeu que si sou a l’exterior, i especialment a camp obert, us heu d’allunyar de filats, reixats, pals de llum, vies de tren i altres objectes metàl·lics. També heu d’evitar romandres a zones elevades com als cims de les muntanyes, on podeu fer efecte punta, per evitar atreure els llamps. Us heu d’allunyar també dels fons de les valls, per evitar possibles avingudes sobtades d’aigua. Si sou a l’interior d’un vehicle, tanqueu bé les portes i finestres i no toqueu la part metàl·lica del cotxe.\nNo preneu refugi sota els arbres\nNo us refugieu sota els arbres, especialment si estan aïllats d’altres arbres. El bosc no és del tot segur, però si no hi ha cap altre refugi a prop, és millor que no quedar-vos a camp obert. Si no trobeu refugi, ajupiu-vos tocant el terra només amb la punta dels peus i creuant els braços per sobre els genolls i posant el cap entre els braços. És important que ajunteu els peus. Allunyeu-vos sempre de rius i llacs.\nAtenció amb els objectes que poden caure\nAneu en compte amb les branques, pedres o roques, o els rètols que us podrien caure al damunt. Si us moveu prop d’alguna paret on noteu perill d’esllavissada, aparteu-vos-en en la mesura del possible.


Un estudi del Clínic revela l’impacte de la radiació solar en la propagació de la Covid-19\nBanyistes a la platja de Sant Sebastià, fa deu dies setmanes / S.B.\nLa incidència del virus és superior en les regions amb menys radiació ultra-violeta, però la llum del sol no és suficient per si sola per frenar els contagis\nInvestigadors del Clínic-IDIBAPS han analitzat quin impacte tenen en la propagació del coronavirus diversos condicionants regionals, com el clima o l’urbanisme, amb dades de països d’arreu del món. L’estudi assenyala la baixa radiació solar i una alta densitat de població com a principals factors associats a un major nombre de casos de Covid-19.\nEn la recerca, publicada a la revista Clinical Infectious Diseases, han participat Xabier Urra i Mar Guasp, especialistes de neurologia de l’Hospital Clínic juntament amb Carlos Laredo, tots ells investigadors de l’IDIBAPS. Els factors clau que han fet que la SARS-CoV-2 es propagués no es coneixen amb certesa. Diferents anàlisis suggereixen la climatologia podria influenciar l’evolució de la pandèmia, el que encaixaria amb la naturalesa estacional de certs virus de la família dels betacoronavirus i amb el fet que les variables ambientals, com les altes temperatures o l’alta humitat, disminueixen la capacitat de propagació de la grip.\n“Però no hi ha un consens sobre si l’augment de les temperatures o la humitat que s’espera en els propers mesos frenarà la transmissió de virus”, alerta Xabier Urra, coordinador de l’estudi. “Conèixer els factors que influeixen la disseminació de la Covid-19 podria ajudar anticipar les seves conseqüències i a prendre mesures per mitigar el seu impacte”, afegeix.\nPer a l’estudi, els investigadors han comparat els casos de COVID-19 reportats en les primeres setmanes de l’epidèmia a cada país i regió amb les dades climatològiques en el mateix període de temps. La correlació mostra que la incidència del virus és superior com més baixa és la radiació solar i més gran és la densitat de població. No obstant, “la radiació UV no és suficient per si sola per frenar la Covid-19″, adverteix. “L’efecte protector de la radiació solar era d’una magnitud similar a l’augment associat a la densitat poblacional”, afegeix. Encara que l’impacte sigui relatiu, Xabier Urra preveu que les temperatures d’estiu que aviat arribaran poden “ajudar a disminuir la progressió “.\nEls autors conclouen que fan falta més estudis sobre el potencial efecte protector de la radiació solar per conèixer quin grau d’estacionalitat té la Covid-19. En aquest sentit, la propera passa serà estudiar les immunització: “Actualment estem estudiant la relació entre factors climàtics i la incidència de la Covid-19 i la freqüència d’anticossos davant del virus a Espanya”.


Junta de seguretat a Cassà de la Selva\nCassà de la Selva ha celebrat recentment la Junta de Seguretat local. Aquesta reunió que presidia l'alcalde, Robert Mundet, acompanyat del regidor de Governació Marià Montsunyer, convoca les autoritats en matèria de seguretat del municipi com la Policia Local i també els responsables dels diferents cossos de seguretat a la zona com els Mossos d'Esquadra, els Agents Rurals del Gironès, la Policia Nacional i la Guardia Civil.\nEn aquesta reunió de treball s'ha analitzat i valorat la situació de la seguretat pública del nostre municipi per poder definir i dissenyar les polítiques de seguretat pública.\nLes dades i l'anàlisi que fan els representants dels Mossos d'Esquadra és que el municipi de Cassà de la Selva és molt segur i es valora que gaudeix d'una seguretat estable.\nEn la comparació de dades respecte a l'any passat, cal destacar que d'any passat va haver una menor incidència delinqüencial atès el confinament per la COVID-19. Es mostra una lleugera pujada dels delictes penals que augmenta un 9,4%. La major part dels delictes han estat contra el patrimoni, amb un 73%. Dintre d'aquest apartat destaquen les estafes, fonamentalment mitjançant l'Internet (24%), també els furts (20%) i els danys (17,2%).\nAltres temes estudiats han estat les problemàtiques al voltant de les plantacions de marihuana, els delictes d'estrangeria, els riscos i prevenció d'incendis forestals i delictes contra el medi ambient. L'Ajuntament ha mostrat la seva preocupació per les ocupacions d'habitatges de caire delinqüencial, la violència domèstica i l'incivisme als espais públics.


Ernest Bladé, director de l’Institut Flumen - UPC Universitat Politècnica de Catalunya\nErnest Bladé, director de l’Institut Flumen\nErnest Bladé, director de l’Institut Flumen El professor i investigador Ernest Bladé ha pres possessió, el 4 de desembre, del càrrec de director de l’Institut Flumen (ens mixte del CIMNE i de la UPC), dedicat a la dinàmica fluvial i l’enginyeria hidrològica. L'acte va tenir lloc al Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya, en un acte presidit pel conseller Damià Calvet. https://www.upc.edu/ca/sala-de-premsa/noticies/ernest-blade-director-de-l2019institut-flumen /++theme++homeupc/assets/images/logomark.png\nEl professor Ernest Bladé, juntament amb el professor Josep Dolz, a l'esquerra, i el conseller Damià Calvet, a la seva dreta\nRetrat del professor Ernest Blade\nEl professor i investigador Ernest Bladé ha pres possessió, el 4 de desembre, del càrrec de director de l’Institut Flumen (ens mixte del CIMNE i de la UPC), dedicat a la dinàmica fluvial i l’enginyeria hidrològica. L'acte va tenir lloc al Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya, en un acte presidit pel conseller Damià Calvet.\nDoctor enginyer de Camins i enginyer de Camins, Canals i Ports per la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC), Ernest Bladé ha pres el relleu al professor Josep Dolz en la direcció de l’Institut Flumen, ens de recerca de titularitat mixta del Centre Internacional de Mètodes Numèrics en Enginyeria (CIMNE) i de la UPC.\nErnest Bladé ha estat sotsdirector d’aquest institut des de la seva creació, l’any 2012, a partir de l’activitat que desenvolupava des de feia 15 anys el grup de recerca en dinàmica fluvial i enginyeria hidrològica (Flumen), de caràcter multidisciplinari i interuniversitari.\nAnteriorment, Bladé havia dirigit la secció d'Enginyeria Hidràulica Hidrològica del Departament d'Enginyeria Hidràulica, Marítima i Ambiental. Concretament, des del 2011 fins a la tardor del 2015, quan aquesta unitat es va fusionar amb altres departaments i altres seccions departamentals per crear l’actual Departament d’Enginyeria Civil i Ambiental, al qual està vinculat.\nCom a docent, Ernest Bladé és professor agregat de l’Escola Tècnica Superior de d'Enginyers de Camins, Canals i Ports de Barcelona (ETSETCCPB), on imparteix docència a estudis de grau i de màster universitari.\nEn l’àmbit de la recerca, centra la seva activitat en la dinàmica fluvial, l’enginyeria hidrològica i en els mètodes numèrics aplicats a l’enginyeria hidràulica, especialment en el flux de l’aigua en làmina lliure.\nActualment, és membre del Consell del Centre Tecnològic de l’Aigua (CETAQUA), una fundació de referencia en el cicle integral del agua de la qual formen part la UPC, Aigües de Barcelona i el Consell Superior d’Investigacions Científiques (CSIC).