La nova legislació bàsica de contractes del sector públic i el seu impacte a Catalunya – Mercè Corretja Torrens – EAPC blog\n4 d'octubre de 2017 6 de maig de 2021 xarxes1 comentari\nEl passat 27 de setembre el Senat ha aprovat el projecte de llei de Contractes del Sector Públic pel qual es transposen a l’ordenament jurídic espanyol les Directives 2014/23/UE i 2014/24/UE sobre contractació pública i a l’octubre, molt previsiblement, el Congrés aprovarà definitivament la nova Llei de Contractes del Sector Públic. Recordem que es tracta d’una norma bàsica i, per tant, aplicable a tot l’Estat, sens perjudici dels diferents desenvolupaments i concrecions que en puguin fer les Comunitats Autònomes. També cal recordar que portem un retard de més d’un any respecte del termini previst pel dret europeu per dur a terme aquesta transposició, que va finalitzar el 18 d’abril del 2016, i que la majoria d’estats europeus amb economies avançades, des del Regne Unit a França, Dinamarca, Holanda, Itàlia o Alemanya, ja fa temps que estan aplicant les anomenades Directives de quarta generació.\nSón moltes les expectatives i les crítiques que fins ara ha generat el projecte de llei estatal des que va iniciar la seva tramitació l’octubre del 2016. Cal destacar en aquest sentit que és un text força continuista respecte de l’actual i això es reflecteix tant en l’estructura i en el grau de detall del projecte com en el seu contingut. A grans trets, es manté la distinció actual entre contractes harmonitzats i no harmonitzats, als efectes de la seva subjecció al dret europeu, i també la distinció en tres nivells d’aplicació de la legislació de contractes (tot mantenint les instruccions internes per als anomenats poders no adjudicadors, però amb restriccions).\nEn relació als tipus contractuals, les principals novetats són la supressió del contracte públic-privat i el canvi en la configuració del contracte de gestió de serveis públics (per aplicació de la Directiva 2014/23/UE), que queda substituït pel nou contracte de concessió de serveis caracteritzat per la transferència de risc al contractista. Pel que fa als procediments contractuals, es mantenen els procediments existents i es regulen els nous procediments previstos a les directives: l’associació per a la innovació i el sistema dinàmic d’adquisició, així com dos procediments simplificats.\nTanmateix, el text aprovat pel Senat presenta algunes novetats destacables respecte de versions anteriors. La principal és la incorporació al nostre ordenament jurídic del concepte de compra pública estratègica contingut a les Directives europees. Això significa un canvi de paradigma: fins ara, la selecció dels proveïdors dels béns i serveis públics es basava de forma predominant en el preu, mentre que les Directives europees contemplen que aquesta selecció es faci en termes d’una major relació preu-eficàcia i que les compres públiques puguin perseguir també objectius secundaris de caràcter social, ambiental, d’innovació o de foment de la participació de les PIME.\nA Catalunya, des de fa un any i mig, aproximadament, el Govern de la Generalitat ja va decidir aplicar i desenvolupar les noves polítiques de contractació pública estratègica i, en conseqüència, fomentar la incorporació d’objectius socials i d’igualtat, ambientals, d’innovació i per afavorir l’accés de les PIME en els procediments de selecció de les administracions públiques catalanes, dins l’àmbit de les seves competències. Al mateix temps s’han impulsat mesures per fomentar la transparència, la lliure concurrència, l’ètica i la responsabilitat social en la contractació pública. Aquest canvi de model s’ha articulat bàsicament al voltant de dues lleis plenament vigents i aplicables com són el Decret-llei 3/2016, de 31 de maig, de mesures urgents de contractació pública, i l’article 159 de la Llei 5/2017, de mesures fiscals, financeres, administratives i del sector públic que acompanya la llei de pressupostos, i dos projectes de llei en tràmit: el projecte de llei de mesures urgents de contractació pública (que substituirà el Decret-llei 3/2016 quan s’aprovi) i el projecte de llei de contractes de serveis a les persones, aprovat pel Govern el dia 29 d’agost i que acaba d’entrar al Parlament de Catalunya per a la seva tramitació. Aquest darrer text desenvolupa les Directives europees amb l’objectiu de millorar la qualitat dels anomenats serveis a les persones quan es contractin amb empreses o entitats privades i del tercer sector tenint en compte criteris específics d’adjudicació, de solvència i condicions especials d’execució dels contractes amb la finalitat d’assegurar la qualitat de les prestacions en benefici dels usuaris dels serveis.\nSón moltes, doncs, les novetats normatives en l’àmbit de la contractació pública en aquests moments. En quina mesura la legislació catalana pot quedar afectada pel projecte de llei de l’Estat?\nD’entrada, cal assenyalar que tant les lleis en vigor de la Generalitat (el Decret-llei 3/2016 i l’article 159 de la Llei 5/2017) com el projecte de llei de l’Estat tenen un objectiu comú: incorporar el model europeu de compra pública estratègica i desenvolupar-lo. En conseqüència, entre elles hi ha més coincidències que no pas diferències.\nEn aquest sentit, l’article 1.3 del projecte de llei estableix la incorporació de forma transversal i preceptiva de criteris socials i ambientals en tota contractació pública, sempre en relació amb l’objecte del contracte, i l’article 145 estableix que la selecció de proveïdors s’haurà de basar en la millor relació qualitat-preu tenint en compte una pluralitat de criteris (entre els quals hi ha els ambientals i els socials, els relatius a la qualificació del personal i els relatius al servei postvenda i a l’assistència tècnica). L’article 6 del Decret-llei 3/2016 també contempla aquesta visió estratègica de la contractació pública en preveure que l’adjudicació es fonamenti en la millor relació cost-eficàcia tenint en compte el cicle de vida dels béns i serveis (càlcul que el projecte de llei estatal preveu a l’article 148), i l’article 159.2.1 de la Llei catalana 5/2017, per la seva banda, estableix que els plecs de clàusules dels contractes podran preveure com a criteris de solvència o com a condicions d’execució dels contractes, el compliment pels licitadors d’uns requisits mínims salarials, d’estabilitat i de salut laboral, de responsabilitat ambiental i de mesures de foment de la igualtat de gènere i de la conciliació personal, en relació amb l’objecte del contracte. Per tant, no hi ha cap contradicció entre aquestes normes sinó que responen als mateixos objectius.\nTambé hi ha coincidència en el fet que el projecte de llei estatal preveu que en el contractes amb prestació intel·lectual (com és el cas dels contractes d’enginyeria, arquitectura, etc.) els criteris de qualitat han de representar almenys un 51% de la puntuació, a l’igual que ho estableix la Llei catalana12/2017, d’arquitectura.\nPel que fa a mesures per facilitar l’accés de la PIME a la contractació pública, tant el Decret-llei 3/2016 com el projecte de llei estatal preveuen l’obligatorietat d’emprar el Document Europeu Unificat de Contractació (DEUC) en substitució dels documents previstos per la legislació vigent, i la divisió obligatòria en lots dels contractes o bé l’emissió d’un informe preceptiu en el cas que això no sigui possible. El projecte de llei estatal hi afegeix uns supòsits legals en què s’entendrà que la divisió no és possible i conté una regulació més detallada (article 99). Així mateix, el projecte de llei estatal preveu en la disposició addicional 51a. la possibilitat de pagament directe als subcontractistes.\nEntre les novetats que afecten la transparència i la prevenció del frau en la contractació pública, destaquem que el projecte de llei estatal suprimeix el procediment negociat per raó de quantia, tal com ja va fer en el seu dia a Catalunya el Decret-llei 3/2016, de 31 de maig, i rebaixa els llindars de la contractació menor (40.000 euros en el cas del contracte d’obres i 15.000 euros en el cas de serveis i subministraments), tot mantenint el límit d’un any en la durada i el seu caràcter improrrogable. L’article 159.1.3 de la Llei catalana 5/2017 afegeix requisits addicionals de control de la contractació menor compatibles amb aquesta regulació.\nUn altre dels canvis destacables del projecte de llei estatal com és la figura de la concessió de serveis amb transferència de risc també fou introduïda a Catalunya mitjançant el Decret-llei 3/2016, de 31 de maig.\nPel que fa a mesures de simplificació procedimental, l’article 159 del projecte de llei estatal regula dos procediments simplificats, que constitueixen una de les grans novetats d’aquest text en la mesura que responen a un dels clams més unànims de tots els agents que intervenen en els procediments contractuals: la necessitat de reduir terminis. Així, s’estableix un procediment simplificat per a obres (fins a 200.000 euros) i serveis i subministraments (fins a 100.000) euros, sempre que no hi hagi criteris d’adjudicació que comportin judici de valor (o aquests no superin el 25% de la ponderació aplicable, llevat que l’objecte del contracte sigui una prestació intel·lectual, en què podran assolir el 45%), i un procediment super simplificat per a obres de menys de 80.000 euros i serveis i subministraments fins a 35.000.\nRecordem que, a Catalunya, el Decret-llei 3/2016 ja va regular unes “mesures eficients de gestió” que permeten reduir terminis en el procediment obert, sense tenir en compte si hi ha criteris d’adjudicació amb judici de valor o no, i que aquestes mesures són perfectament compatibles amb els dos procediments simplificats.\nPel que fa a mesures de caràcter social, l’article 159 de la Llei catalana 5/2017 estableix obligacions per al contractista en el cas que sigui procedent la subrogació de personal i la necessitat d’incloure tots els costos directes i indirectes, inclosos tots els laborals i de seguretat social, en el preu del contracte. Aquestes previsions també es contenen en el projecte de llei estatal.\nIgualment, cal fer esment que el Decret-llei 3/2016 regula a les disposicions addicionals tercera i quarta les figures del concert i de la gestió delegada per a la prestació de serveis socials i ocupacionals. El projecte de llei estatal dóna aixopluc a aquesta regulació en preveure que la legislació autonòmica pot regular formes no contractuals per a la prestació d’aquests serveis.\nLa principal diferència entre la legislació catalana i el projecte de llei estatal la trobem en la regulació de les modificacions contractuals. En aquest cas, el Decret-llei 3/2016 va recollir el que disposa la Directiva 2014/24/UE, en la mesura que es va considerar que tenia efecte directe. Tanmateix, el legislador estatal ha optat per una interpretació més restrictiva d’aquesta regulació.\nUna altra diferència és la nova regulació dels encàrrecs de gestió i els mitjans propis que conté el projecte de llei amb caràcter bàsic i que pot obligar a revisar el model de relació existent fins ara entre les administracions públiques catalanes i llur sector públic.\nPer últim, una important novetat del projecte de llei estatal és la regulació del nou model de governança de la contractació pública, integrat per la Junta Consultiva de Contractació de l’Estat, en la qual es crea un Comitè de cooperació (amb representació de les Comunitats Autònomes) i una Oficina Independent de Regulació i Supervisió de la Contractació Pública (de la qual depèn l’Oficina Nacional d’Avaluació creada per la Llei 40/2015). Aquesta Oficina Independent, adscrita al Ministeri d’Hisenda i Funció Pública, té a grans trets les funcions de coordinació de la supervisió de la contractació del conjunt del sector públic, vetllar per la correcta aplicació de la legislació de la contractació pública i pel seu estricte compliment (en especial, pel respecte als principis de publicitat i concurrència), per promoure la lliure concurrència i les bones pràctiques i per verificar el compliment de les obligacions de transparència. Tot i que aquesta regulació és un pas endavant important envers la transparència, la supervisió i la prevenció del frau en la contractació pública, el text es pot considerar, globalment, poc ambiciós, des d’aquest punt de vista.\nEn definitiva, es pot concloure que el Decret-llei 3/2016 i l’article 159 de la Llei 5/2017 ja han avançat, en gran part, a Catalunya, l’aplicació de les noves directives de contractació pública i que el projecte de llei estatal no introdueix grans novetats en relació a la legislació catalana aplicable, llevat d’algun aspecte puntual com són les modificacions contractuals.\ncontractació, Mercè Corretja\nUna resposta a “La nova legislació bàsica de contractes del sector públic i el seu impacte a Catalunya – Mercè Corretja Torrens”\n[…] La nova legislació bàsica de contractes del sector públic i el seu impacte a Catalunya – Mercè… […]


L'Autobús Europeu de la Discapacitat acaba el seu recorregut per Espanya | Consumer\nL’Autobús Europeu de la Discapacitat acaba el seu recorregut per Espanya\nUnes 150.000 persones han conegut la realitat de la discapacitat gràcies a aquesta iniciativa\nL’Autobús Europeu de la Discapacitat, un projecte posat en marxa per la Comissió Europea amb motiu de l’Any Europeu de la Discapacitat, va acabar ahir a Badajoz la seva marxa per territori espanyol. Des del 28 de febrer aquest autobús ha recorregut 4.000 quilòmetres, ha passat per 15 ciutats espanyoles i l’han visitat unes 150.000 persones, que han conegut de prop la vida quotidiana dels 38 milions d’europeus amb alguna minusvalidesa Ara, continuarà amb la seva labor de sensibilització per Portugal.\nEls més petits han estat els principals protagonistes de les activitats de sensibilització proposades per l’autobús, afirma Laura A baix, responsable d’aquesta experiència en el seu pas per Espanya. “Amb els tallers de simulació, els nens i joves han pogut saber el difícil que és la vida dels tres milions i mig d’espanyols que sofreixen alguna discapacitat”, assegura A baix. La millor manera d’experimentar el que asseguin els discapacitats és que els participants simulin que són persones amb una discapacitat física asseguts en una cadira de rodes o amb una bena sobre els ulls, assenyala la responsable espanyola d’aquesta iniciativa. D’aquesta forma, afegeix, molta gent ha pogut conèixer el que significa una barrera arquitectònica, la qual cosa suposa el rebuig social i han après una mica del llenguatge “braille” o la llengua de signes.\nSegons Laura A baix, el més sorprenent ha estat veure com algunes persones sanes no aconseguien pujar una rampa en cadira de rodes o com els minusvàlids presents ajudaven els participants dels simulacres a desembolicar-se.\nL’Autobús Europeu de la Discapacitat va començar el seu recorregut per la Unió Europea (UE) el mes de gener passat a Grècia, país que presideix la UE en el començament d’enguany; va continuar per Àustria, Espanya i ara es dirigeix a terres lusitanes.\nautobús discapacitat Europeu


Jo descobreixo, i tu?: Un passeig pel Born i una mica de cervesa artesana\nUn passeig pel Born i una mica de cervesa artesana\nAquet cap de setmana pasat ha estat intens, desde dijous fins diumenge (normalment els meus cap de setmana van de dissabte a diumenge, aquet es una exepció). Tot va començar dijous que vaig quedar amb una amiga per acompanyarla a la presentació d'un llibre, va estar molt entretingut i vem poder cotillejar de gust, tant que em va recomanar una miniserie de la BBC, Norte y Sur, i va ser sopar i posar-me el primer capitol, ERROR!!, no vaig poder parar fins acabar els cuatre aixi que vaig anar a dormir un pél tard (4 del mati...).\nDivendres vaig anar a fer les meves practiques habituals i per la tarda tocava excursio amb la clase pel Born, quin fart de caminar. Ara estem aprenent a fer de guies i cada alumne tenia un lloc asignat per explicar, pero som tan poc asenyats que molts no van preparar el recorregut i vem donar voltes i voltes pels carrerons, plaçes i llocs macus del barri. Finalitzada la clase practica vem fer angles, aborriment total pero s'ha de fer i llavors, per mi, va vindre la millor part, dirigirme a la Cúpula del centre comercial Las Arenas, on es celebrava el Barcelona Beer Festival! Per segon any han organitzat aquet esdeveniment on donen a coneixer cervesa artesana d'arreu del mon, un festival que dura tres dies on tot gira al voltant de la cervesa artesana, no trobaras cap Estrella ni similars. Aixi que entre cerveses, un encarrec dissabte molt especial (del que encara no puc dir res...) i mes cerveses va pasar el meu cap de setmana.\n*Editaré amb foto quan tingui temps d'editarles i montarles*\nPublicat per Carlota a 23:52\nEtiquetes de comentaris: Bar, Barcelona, BBF13, Birra, Born, Caminar, CC Arenas, Cervesa, Classes, Espera, Festival, Importació, Metro, Montjuïc, No parar, Parc Joan Miró, Plaça Espanya, Series, Temps\nUn passeig pel Born i una mica de cervesa artesana...\nHi ha un Tiger ala ciutat (o tres)


Diàlegs de la II Jornada de l'Observatori PerCientEx.\nDiálogo entre Antonio Martínez Ron y Javier Cruz Mena sobre periodismo científico de excelencia from ACCC on Vimeo.\nSplashdown Festival arriba a Barcelona\nPost del soci: Miquel Sureda\nA principis de Juliol Barcelona acollirà, per primera vegada, el festival científic més important de l’estat dedicat en exclusiva a l'exploració espacial.\nS'anuncien els guanyadors del concurs X(p)rimenta 2019\nL’acte de lliurament dels guardons serà dijous 20 de juny al campus de la UPC de Castelldefels\nEls membres de la Junta Directiva de l'ACCC han participat com a jurat\nL’acte de lliurament dels premis i de les mencions es durà a terme dijous dia 20 de juny, a les 11 hores, al campus del Baix Llobregat de la UPC, a la sala d’actes de l’Escola d’Enginyeria de Telecomunicació i Aeroespacial. Convidem a tots els guardonats a assistir-hi!\nJa podeu presentar les vostres activitats per la Setmana de la Ciència 2019\nUs encoratgem a organitzar activitats que tractin algunes de les temàtiques destacades d'aquest any, com la taula periòdica, la figura de Ramon Margalef o l'arribada de l'home a la Lluna.\nCom cada any per aquestes dates, tornem a adreçar-nos a vosaltres per fer-vos saber que, del 8 al 17 de novembre, se celebrarà a Catalunya la 24a edició de la Setmana de la Ciència amb l’objectiu d’apropar la ciència i la tecnologia a la ciutadania.\nEl CERN cerca desenvolupador d'exposicions\nEl termini per presentar candidatures és el 7 de juny\nUs apassiona desenvolupar experiències innovadores per als visitants? L’equip d’exposicions del CERN ofereix una oportunitat emocionant per desenvolupar exposicions per al seu nou projecte, el Science Gateway, dissenyat per l’arquitecte Renzo Piano, que s’inaugurarà el 2022.\nEl conegut director i presentador de Redes ha estat soci de l’ACCC des de l’any 2006\nEduard Punset, el famós divulgador científic i presentador de Redes, ha mort aquest matí als 82 anys després de patir una llarga malaltia. Així ho ha comunicat la seva família a través de Twitter.\nPint of Science 2019 ja és aquí\nEl festival de divulgació científica Pint of Science 2019 celebra el seu 5è aniversari a 73 ciutats d’Espanya els dies 20, 21 i 22 de maig\nPint of Science (PoS) 2019, el festival de divulgació científica que proposa una trobada entre els investigadors i el públic als bars, arriba els dies 20, 21 i 22 de maig a 73 ciutats d’Espanya. La cinquena edició segueix batent rècords: 387 xerrades en 148 bars, amb la participació de 784 científics com a ponents i més de 400 voluntaris a l’organització. El programa complet, amb tots els bars, temes i horaris, ja es pot consultar al web https://pintofscience.es/.\nCerebroBoca torna el 28 de novembre a La Casa Encendida\nEls socis i sòcies de l'ACCC disposen d'un descompte del 40% en l'entrada\nLa convocatòria per presentar propostes ja està oberta\nTorna un any més CerebroBoca, l'esdeveniment sobre comunicació de la innovació que organitzem juntament amb La Casa Encendida.\nAquesta serà la tercera edició i esperem veure-us a tots compartint com es comunica la innovació. Per a això, està oberta la nostra convocatòria de propostes «Saps comunicar la innovació?». Volem conèixer els vostres projectes de comunicació de la innovació i brindar-l'altaveu que mereixen els bons projectes.\nL'acte, titulat Periodisme científic per combatre les fake news i la desinformació, tindrà lloc l'1 de juliol a l'Edifici Balmes de la Barcelona School of Management - Universitat Pompeu Fabra, de 17:00 a 20:00h.\nAmb motiu del Congrés Mundial de Periodistes Científics organitzat a Lausane per la World Federation of Scientific Journalists (WFSJ), que se celebrarà de l'1 al 5 de juliol, l'ACCC ha coorganitzat, juntament amb la BSM-UPF, un esdeveniment satèl·lit amb la col·laboració del Consolat de Suïssa per parlar sobre alguns dels reptes als que s'enfronta el periodisme i la comunicació científica en l'actualitat.\nTornen els Esmorzars de Ciència al 7 Portes amb l'Any Margalef\nL'Associació Catalana de Comunicació Científica col·labora amb el famós restaurant en l'organització d'aquests esmorzars de forquilla, que tornen després d'un any\nLa temàtica principal d'aquesta sessió, que se celebrarà diumenge 5 de maig, gira entorn del 150è aniversari del famós ecòleg català Ramon Margalef\nEl famós restaurant de la Barceloneta 7 Portes recupera els Esmorzars de Ciència després d'un any, amb la col·laboració de l'ACCC. Són esmorzars de forquilla acompanyats per una tertúlia a càrrec d’investigadors capdavanters en el seu camp de recerca, els quals aborden temes científics d’impacte i d’actualitat. Els Esmorzars de Ciència al 7 Portes tenen un preu de 25 euros per persona, però l’ACCC sorteja entrades entre els seus membres. En aquestes sessions, el restaurant obre les portes als assistents a les 9 del matí per començar l’esmorzar de forquilla, a les 10:30 s’inicia la sessió i acte seguit comença la tertúlia. Al final de la tertúlia s’inicia un debat amb el públic que, si s’escau, es pot allargar fins al migdia.\nCreat el nou grup de perspectiva de gènere de l'ACCC\nExposicions, tertúlies literàries i programes de mentoratge entorn la figura de les científiques són algunes de les accions que s'han proposat a la primera reunió\nEl 29 d’abril va tenir lloc a Vil·la Urània la primera reunió del Grup de Perspectiva de Gènere en la Ciència de l’ACCC, a la que van assistir 10 membres de l’Associació. Durant aquesta reunió es van establir els objectius generals del grup i seu funcionament.\nCent catorze taules periòdiques a la UB: El llibre definitiu\nPost del soci: Claudi Mans i Teixidó\nPer commemorar l'Any Internacional de la Taula Periòdica dels Elements Químics que se celebra aquest 2019, la Universitat de Barcelona ha editat un llibre institucional molt il·lustrat on es reprodueixen 114 taules periòdiques de formats molt variats, que es troben exposades principalment a la Facultat de Química, i a altres llocs. Hi ha també diversos textos escrits per professors de la facultat glossant el valor històric i artístic de les diverses taules periòdiques.\nLa ciència de The Big Bang Theory\nPost del soci: Toni de la Torre; Ramon Cererols\nLa Fundació Dr. Antoni Esteve edita un nou llibre amb el crític de sèries Toni de la Torre i l’expert Ramon Cererols que apropa la ciència a partir de la popular sitcom, que finalitza el pròxim 16 de maig.\nInformació i debat: apunta't a la llista de l'ACCC!\nAvantatges: fes-te soci de l'ACCC!\nAmb descompte de 12,5%\nper als membres de l'ACCC\nTuits de @ACCC_\nRambla de Catalunya, 10 1er - 08007 Barcelona - Tel: 933171920 - info994295871@496237354accc.cat


La Cursa de la Mercè de Barcelona es podrà fer virtualment | Nova Ràdio Lloret\nLa sortida de la Cursa de la Mercè del 2019\nNomés hi haurà 3.000 corredors presencials però a través de l'App hi podrà participar tothom, sense límit d'edat. La direcció tècnica va a càrrec del Club d'Atletisme La Sansi, de Lloret de Mar.\nUna Cursa de la Mercè amb 3.000 corredors presencials, però amb la possibilitat de participar-hi de manera virtual. Així serà la prova d’aquest any a Barcelona. Un cop més, la direcció tècnica va a càrrec del Club d’Atletisme La Sansi, de Lloret de Mar.\nEl president de l’entitat, José Luís Blanco, remarca que és una de les proves més emblemàtiques del calendari esportiu de Catalunya, i cada any aplega entre 12 i 14.000 corredors. Aquest any arriba a la 42a edició i se celebrarà durant dos dies, el 19 i el 20 de setembre, amb totes les mesures de seguretat possibles per evitar contagis de Covid-19.\nBlanco, a la cursa de l’any passat (La Sansi)\nA més, s’ha modificat el recorregut. Seran 10 quilòmetres, però caldrà completar dues voltes en un circuit de 5. La sortida, que es farà esglaonada per evitar aglomeracions, serà a l’avinguda del Litoral amb el carrer Josep Pla i l’arribada serà a la pista d’atletisme del Centre Esportiu Municipal de la Mar Bella.\nEl límit de corredors presencials és de 3.000 i ja estan gairebé totes les places plenes. Però, com dèiem, la principal novetat és la prova virtual, que se celebrarà en les mateixes dates i amb les distàncies de 10, 5 i 2 quilòmetres i sense límits d’edat. Es durà a terme amb una aplicació mòbil que registrarà el recorregut de cada persona mitjançant la geolocalització.\nEl dorsal, que es pot adquirir al web de Xipgroc, té un cost simbòlic de 5 euros, que es destinarà a la Marató de TV3, que enguany treballarà en la recerca i investigació de la Covid-19.\nBlanco ha afegit que estan treballant en fixar una nova data per poder celebrar la Lloretrail, posposada ja dues vegades per la crisi del coronavirus.\nArticle anteriorBones sensacions del Club Futbol Lloret en els amistosos d’aquest cap de setmana\nArticle següentAgnès Moretones: “És molt important com presentem els aliments als nostres fills”


Butlletí 328 - Sílvia Casorran: “El model superilles a Barcelona només serà viable si som flexibles” | Sostenible\nButlletí 328 - Sílvia Casorran: “El model superilles a Barcelona només serà viable si som flexibles”\n07-06-2017 al 19-06-2017\n“El model superilles a Barcelona només serà viable si som flexibles”\nEntrevistem Sílvia Cassoran sobre el model de superilles de Barcelona\nEl model de superilles de Barcelona és un nou model organitzatiu del teixit urbà pensat per afavorir la mobilitat sostenible, el verd i la biodiversitat, i els espais d’estada per a la ciutadania. La primera superilla en la trama de l’Eixample s’ha implementat de manera experimental en una zona del Poblenou. Aquesta implementació no ha estat exempta de polèmica veïnal i política i ha suscitat un debat sobre les possibilitats d’estendre aquest model urbà a la resta de la ciutat. Per parlar-ne hem entrevistat la Sílvia Casorran, tècnica de mobilitat de l’AMB i veïna de Poblenou.\nHomes d’esquenes aprofitant qualsevol racó de la ciutat per pixar. Entre els contenidors. De cara a la paret. En una cantonada. Mirant a banda i banda. ‘Algú m’ha vist? Sí, tothom!’ El resultat, una olor molt desagradable, un espai urbà brut, insalubre\nHi ha societats que estimen el ferrocarril i altres que no. I la catalana pertany més aviat al segon grup. Només fa falta veure l’esplendor i vida de les grans estacions urbanes d’Anglaterra, França o Alemanya, per adonar-se que estem molt lluny de la complicitat i admiració que la població d’aquests països mostra amb la seva xarxa ferroviària.\nLa Generalitat de Catalunya dóna suport al món local en matèria de sostenibilitat i eficiència energètica a través dels fons europeus FEDER\nEl Govern cofinançarà amb més de 42 milions d'euros 36 projectes locals per afavorir l'eficiència energètica i la protecció del patrimoni natural, cultural i turístic.Aquests projectes estan impulsats per 31 ens locals, entre els quals les 4 diputacions, el Conselh Generau d'Aran, 12 consells comarcals i 14 ajuntaments\nLa programació del Festival es basa en el reciclatge artístic i inclou exposicions, tallers, música, conferències, etc. Artistes i artesans que treballen a partir de materials de rebuig tornaran a exposar la seva obra al Sitges ReciclArt.\nUn estudi determina l’evolució de la plaga que afecta als boscos de pi pinyer del Maresme\nL'estudi encarregat per la Diputació de Barcelona, constata l’evolució de la superfície de pi pinyer (Pinus pinea) afectada per l’escarabat perforador Tomicus destruens. L’estudi, realitzat pel Servei Cartogràfic i Geològic de Catalunya (ICGC), mostra un descens del vigor de les masses forestals d’aquestes comarques, sobretot les pinedes orientades al sud.\nLa Generalitat Valenciana posa en marxa la campanya dels Objectius de Desenvolupament Sostenible dirigida a la població juvenil per a conscienciar al voltant de la necessitat d'implicar-se i generar aliances per un món millorx\nL'activitat principal de la celebració de la Festa per la Bicicleta ha estat la Bicicletada 2017. Més 2.500 persones, en un ambient festiu, han pedalat per un itinerari de 12 quilòmetres cap al centre de Barcelona.\nEl conseller de Territori i Sostenibilitat, Josep Rull, acompanyat de la secretària de Medi Ambient i Sostenibilitat, Marta Subirà, ha lliurat aquest 6 de juny el Premi Medi Ambient 2017, dins l’acte de commemoració del Dia Mundial del Medi Ambient. Els guardons s’han lliurat per a tres modalitats: actuacions de recerca, innovació i desenvolupament; iniciatives de protecció i millora del medi ambient; i trajectòries de persones o institucions dedicades a la conservació i millora del medi ambient.\nActivitats, jocs i tallers per a tota la família a la Festa del Riu i de la Bicicleta a El Prat\nEls vehicles elèctrics ja tenen un punt gratuït de càrrega a Navàs\nMalgrat de Mar posa en marxa una campanya per fomentar la recollida selectiva d'envasos lleugers\nIgualada desenvolupa un pla local de prevenció per reduir la generació de residus\nS’inicia el dispositiu d’informació i vigilància per a la prevenció d’incendis forestals de la Diputació de Barcelona\nFigaró es proposa el repte #FigaroResiduZero\nL'Ajuntament de Figaró-Montmany cerca 20 persones voluntàries per visitar als veïns i veïnes del municipi per ajudar-los a reduir, reutilitzar i separar millor la brossa sota el lema #FigaróResiduZero.\nGuia per a la millora de la recollida selectiva de residus a Barcelona\nLa neteja de l’espai públic i la gestió dels residus municipals que es generen a Barcelona és una responsabilitat de l’Ajuntament. Atesa la diversitat d’usos i funcions dels edificis, equipaments i zones de la ciutat, hi ha diversos tipus de recollida adaptats a les particularitats de cadascun pel que fa a volum i tipologies de residus: domiciliària, comercial, mercats, altres recollides, Punts Verds i voluminosos.\n"L'ull del temps" per comparar l'evolució de Catalunya\nEls 10 finalistes del Premi Internacional a la Innovació Cultural 2017\nCom desafiar el canvi climàtic des de la cultura? Aquesta és la pregunta que planteja la segona edició del Premi Internacional a la Innovació Cultural, amb l’objectiu d’estimular iniciatives que ofereixin solucions imaginatives a un dels problemes globals més decisius del segle XXI. Els deu projectes finalistes són una bona mostra de la diversitat d’idees amb què afrontar aquest repte.\nL'escola La Serreta de Santpedor apadrina un ximpanzé en la campanya solidària de recollida de mòbils\nUna vintena de nens i la seva professora d’anglès de l’escola la Serreta han recollit durant aquest trimestre més de 80 telèfons mòbils en el marc de la campanya “Mobilitza’t per la selva!” que impulsa l’Institut Jane Goodall.\nFer ‘lanyards sostenibles’ amb auriculars, una iniciativa de la Fundació Rubricatus\nEl Pont Alimentari recupera 63.805 kg d’aliments i unes 1810 racions de menjar cuinat\nMalgrat que es voldria evitar el malbaratament ja d’origen, en la producció, és una bona notícia que tots aquests quilos s’hagin pogut aprofitar. Actualment participen en el projecte 20 empreses i 12 entitats socials receptores, i la xifra d’uns i altres va creixent.\nLa Setmana Europea de la Prevenció de Residus té com a objectiu organitzar durant una mateixa setmana i arreu d'Europa, accions de sensibilització sobre la prevenció de residus. És una Setmana Europea per donar a conèixer estratègies de reducció de residus i la política de la Unió Europea i dels seus\nVisita guiada: LES CORTS: Les Cristalleries Planell transformades en edifici eficient\nJornada: "Empresa i natura. Tots som natura, de la consciència al compromís"\nTaula rodona: Digitalització de l’energia i edificació eficient\nSortida Tècnica "Visita a la Riera de la Selva"\nTaller familiar: Colors a la platja\nRuta: La nit dels ratpenats a Collserola


El Patronat Municipal d'Esports de Valls organitza un curs sobre estratègies de motivació | EL PORTAL NOU\nHome Esports El Patronat Municipal d'Esports de Valls organitza un curs sobre estratègies de motivació\nEl Patronat Municipal d'Esports de Valls organitza un curs sobre estratègies de motivació\nPortalNou Valls dissabte, de juliol 15, 2017 Esports\nEl Patronat Municipal d'Esports de Valls organitza un curs-taller sobre estratègies de motivació que es farà al Centre Esportiu Municipal el Fornàs el dijous 7 de setembre. L'objectiu del curs és aportar els coneixements i procediments per treballar amb més qualitat les estratègies de motivació, tant per a l'automotivació dels professionals de l'esport com les pròpies dels esportistes i usuaris de les activitats.\nEl curs, que anirà a càrrec de Pep Marí, té una durada de 7 hores, va dirigit a Llicenciats en EF, Llicenciats-graduats o estudiants en CAFiE i professionals inscrits al ROPEC i té un cost de 75 euros que inclou el certificat d'assistència de l'Escola Catalana de l'Esport de la Generalitat de Catalunya i el dinar. Les inscripcions es poden realitzar al CEM el Fornàs, al 977 614 403, o a través del web www.pmevalls.cat.\nLa jornada començarà a dos quarts de 10 del matí amb la primera sessió que tractarà temes com: el concepte de motivació, els senyals de motivació, la diferència entre implicació i compromís i la coherència entre el nivell d'ambició en els objectius i el nivell d'esforç en els mitjans. A dos quarts de 12 del migdia tindrà lloc la part dedicada a les estratègies d'automotivació, concretament es treballarà: el cofre del tresor, l'anècdota de Mike Tysson, la motivació: una VIP de la psicologia i raons i recursos per créixer.\nDesprés del dinar, a les 4 de la tarda, arribarà el torn al bloc de les estratègies de motivació dels usuaris basat amb els següents punts: satisfer les seves necessitats psicològiques, gestionar amb criteri les excepcions, la motivació: una VIP de la psicologia i consensuar actuacions amb els usuaris. Finalment, a dos quarts de 7 de la tarda, hi haurà la presentació i signatura del dos llibres publicats per Pep Marí, 'Aprender de los Campeones' i 'Liderar Equipos Comprometidos'.\nPep Marí és Llicenciat en Psicologia i Màster en Psicologia de l'Esport, codirector del Programa ACBNextValores, de la Asociación de Clubes de Baloncesto (ACB) i assessor d'empreses motivades per definir la seva pròpia cultura de l'organització. Autor dels llibres Aprender de los Campeones i Liderar Equipos Comprometidos, de Plataforma Editorial. També és membre del Departament de Psicologia de l'Esport del CAR de Sant Cugat, durant 28 anys i els darrers 15 anys en qualitat de cap del departament. Marí és divulgador de l'aportació de la psicologia al rendiment de les persones.


Resultats per a la cerca "aproximaci��" dins totes les àrees temàtiques\n<Veterinària i ramaderia > Clínica>\nca afrontament, n m\nAcció d'apropar els llavis d'una ferida o incisió per afavorir-ne la cicatrització o fer-hi una sutura.\nangle d'aproximació angle d'aproximació\nca angle d'aproximació, n m\nes ángulo de approach\nAngle que forma el cap del bastó amb el terra en el moment de colpejar la bola.\nL'angle d'aproximació determina la trajectòria de la bola.\nAngle format pel cap del bastó i el terra en el moment de colpejar la bola.\nca aproximació, n f\nes aproximación, n f\nfr approximation, n f\nen approximation, n\nde Annährung, n f\nca marxa d'aproximació, n f sin. compl.\nes marcha de aproximación, n f\nfr marche d'approche, n f\nen walk-in climbing, n\nDesplaçament a peu d'una certa llargada fins al punt d'inici d'una activitat específica de muntanya.\nPer exemple, es recorre a una marxa d'aproximació per arribar al campament base d'una expedició.\nCaminada fins a arribar al punt d'inici d'una activitat específica de muntanya, com ara el campament base d'una expedició.\n<Lleure > Jocs. Joguines > Jocs d'atzar>\nCadascun dels premis de la loteria concedits als números que serven una certa relació amb els que, en el sorteig, han obtingut els primers premis.\nen phone substitution\nForma d'assimilació dels sons d'una llengua a una altra per mitjà de la substitució dels sons originaris pels més pròxims existents en el sistema receptor.\nPer exemple, la [w] de mots anglesos com ara water s'adapta com a [v] o [b].\nca harmonització, n f\n<Dret de la Unió Europea > Aplicació>\nProcés d'integració jurídica dels estats membres de la Unió Europea mitjançant el qual els estats fan convergir la legislació interna en una matèria determinada vers una normativa comuna aplicable a tota la Unió.\nL'aproximació permet, per exemple, facilitar el funcionament del mercat interior.


Un treball ja fet... També amb textos (ni que sigui un)...\nDe lliurament obligatori, per revisitar l'estudi de Tomàs. Notau, en la quarta de les qüestions, en les dues parts de l'eslògan: la primera, sobre l'existència (una de les preguntes de selectivitat, de la quarta de les qüestions, va ser: Quin sentit té parlar avui en dia de demostració...\nQuina relació creus que s'estableix, i que s'hauria d'establir, entre filosofia i religió ara, a començaments del segle XXI? Notau que hi ha una doble vessant: el com creis que és, i el com creis que hauria de ser...\nArticle ... per analitzar críticament les possibles articulacions de la relació entre Estat i Esglèsia. Teniu fins a dia 6 de febrer per lliurar-lo, ara que ho teniu per mà. NOTA: si està llegint això i encara no has fet l'examen de Tomàs d'Aquino 1) no són hores i 2) posa't amb...\nUn text per reflexionar sobre el sentit de la història de la filosofia durant l'edat mitjana i fer-ho amb actualitat, en la mesura que ens convida a problematitzar la noció de nacionalisme (tots, tant el basc com l'espanyol) quan es construeix cap enrera, i assumir la nostra identitat de forma...\nRecordau l'entramat per a estudiar per a la prova escrita de dia 28. tomas.pdf\nComentari sobre Aristòtil i l'hel·lenisme\nQue hi ha qui no el troba. comentari ARISTOTIL.doc\nBenretrobats, que ja sé que frissàveu. Materials per a orientar les qüestions tractades a l'aula i per complementar el vostre estudi, en relació al que hem de fer: la filosofia sota el signe de la religió (història de la filosofia durant l'Edat Mitjana). Seran vàries parts, des...\nAquest és l'article proposat per a la reflexió entorn a la filosofia aristotèlica. La Olimpiadas de la Felicidad.pdf És el de la part inferior. Es tracta de llegir-lo, i a partir de la reflexió aristotèlica entorn a la felicitat, i els elements que trobeu interessants de l'article, elaborar...\nA aquest enllaç hi trobareu dues propostes de textos d'Aristòtil, i podeu veure una mostra de comentari de la primera de les qüestions... Textos d'Aristòtil\nAra que érem tot@s platònic-que/s va Aristòtil i ho complica. I això només és el començament. Obriu el document de l'enllaç . Recordau que això és un element que heu de completar amb el manual de l'assignatura i amb el treball que pogueu realitzar diàriament. Heu d'elaborar una...


Quedat Girona - Curs de Criptomonedes amb accés a trade inn rooms online\nApunta't al NOU CURS DE 30 HORES ONLINE DE CRIPTOMONEDES!!\nTots ens trobem amb la necessitat de saber invertir els nostres estalvis, ja que el pas del temps fa que cada vegada els nostres diners valgui menys. D'aquesta manera si no aprenem a moure el nostre capital, aquest perd poder adquisitiu.\nLes Trading Rooms et permeten veure com s'opera, de veritat, de la mà de traders professionals que estan operant amb diners reals. És una oportunitat única per a veure com realment funcionen els mercats no sols des d'una perspectiva teòrica i pràctica, sinó també aplicada.\nEn aquest curs trobaràs 25 hores de formació, amb 10 classes teòriques i 8 sessions de Trading Room (2 hores per sessió) amb traders professionals perquè vegis com es fa trading en rigorós directe.\nEl curs compta amb classes en directe on entendre com funciona el sector de les criptodivisae, veure's les diferències entre gestionar els teus diners a través de tercers o per tu mateix, i aprendre s a operar amb criptomonedas, perquè prenguis el camí que prenguis,\nsàpigues on són els avantatges i desavantatges de cadascuna d'aquestes opcions.\nUn curs online és de 25 hores de formació amb 10 classes en directe i 8 sessions de Trading Room amb traders professionals.\nEls cursos comencen cada mes: consulta aquí les pròximes dates disponibles.\nEntra directament a la pàgina web i registrar-te per tu mateix introduint les teves dades personals: https://acceso.benowu.com/canjeo-curso-de-criptomonedas.


Aquest instrument, que s’aprova just després de liquidar el pressupost del 2018, es realitza perquè el consistori ha superat la regla de gestió de la despesa.El fet de superar la regla es justifica i s’explica des del Govern local amb el fet que s’ha concentrat l’execució material de les inversions realitzades el 2018 en un estret marge de temps. Es tracta del finançament de les obres de millora ciutadana que s’estan acabant d’executar recentment, i són la construcció del Parc Central o la millora del passeig Rius i Calvet, amb la canalització de la riera i reforma integral d’aquesta part del front marítim.\nDes de l’Ajuntament es considera que la dada més important de tota aquesta situació és el fet de tenir la ràtio de solvència econòmica amb uns bons nivells. Com a dada rellevant, allò que deu l’Ajuntament se situa entre el 15 i el 20% –i el topall màxim seria el 75% i excepcionalment superar el 100%, cosa que passa als Ajuntaments amb molts deutes acumulats–, i el que es coneix com a romanents de tresoreria està sobre els 9 milions d’euros.\nPel regidor d’Hisenda, Josep Melcior Muñoz, els comptes municipals estan “del tot sanejats, amb una ràtio de solvència molt positiva, que ha millorat substancialment la situació inicial, que tenia un endeutament de més del 40%”. El regidor considera un “fet freqüent en nombrosos ajuntaments” superar la regla de gestió de la despesa, “ja que així ens ho han fet saber des de la Generalitat, ja que és habitual que si hi ha voluntat d’invertir en espai públic i obra pública, se sol superar la regla tècnica”.


Un miler de persones a les noces reials de Peronella i Ramon Berenguer IV – Moros i Cristians – Lleida\nUn miler de persones a les noces reials de Peronella i Ramon Berenguer IV\nUn miler de persones van presenciar ahir la recreació de les Noces Reials de Ramon Berenguer IV, comte de Barcelona i la princesa Peronella d’Aragó que va organitzar l’Associació de la Festa de Moros i Cristians de Lleida, a la Seu Vella, en el marc de les Festes de Tardor de la ciutat.\nL’Associació Gastronòmica “Lo Tall” va fer una exposició d’una vintena de plats medievals amb els que es va vestir la taula del banqnet. “Lo Tall” també va servir un tastet popular de cigrons i va coure dos garrins i conills davant del públic.\nEl president de la Festa, Jaume Aluja, va felicitar a participants i públic, així com va confiar en que l’acte es pugui repetir d’ara en endavant.\nL’alcalde de Lleida, Àngel Ros, també va felicitar a l’organització per la representació.


Acellec TV, nou canal de videos\nL'actualitat, els serveis i l'activitat de l'Acellec compten amb un nou mitjà de difusió. L'associació ha posat en servei un canal Youtube en el qual es penjaran i difondran periòdicament videos informatius que abastaran tota l'activitat patronal però que, sobretot,...\nMés de 150 empreses de cultura de proximitat censades a Catalunya\nL'Acellec ha identificat més de 150 empreses i organitzacions amb diferents formes jurídiques que desenvolupen activitat econòmica arreu de Catalunya en l'àmbit de la cultura de proximitat. Aquesta xifra confirma la idea que aquestes organitzacions configuren un subsector específic dintre del sector cultural i que té un pes remarcable en el conjunt de l'economia catalana. Les dades s'han recollit en el marc d'un estudi que està impulsant l'Acellec justament per dimensionar i descriure les principals característiques d'aquest àmbit de l'activitat econòmica. El treball compta amb el suport del Consell Nacional de la Cultura i les Arts (CoNCA) i de l'Institut Català d'Empreses Culturals (ICEC), el primer assumint una primera fase de l'estudi i el segon subvencionant una part de la despesa que ha assumit de forma global l'Acellec. La recerca l'està desenvolupant la consultora cultural ICC.\nEs crea un grup de treball amb la Generalitat per millorar la contractació pública\nL'Acellec participa en un grup de treball que es va posar en funcionament el passat 29 d'octubre per millorar la qualitat de la contractació pública. Seiem en la mateixa taula amb Teresa Pitarch, directora de l'Oficina de Supervisió i Avaluació de la Contractació Pública de la Generalitat i amb representants d'altres deu organitzacions patronals i sindicals de l'àmbit de l'atenció a les persones. El President de la Generalitat, Artur Mas, va rebre l'1 d'octubre totes aquestes organitzacions i va acceptar la creació del grup de treball, que a hores d'ara ja està treballant per crear un codi de bones pràctiques en la contractació pública del nostre sector. La propera trobada del grup de treball està prevista per al dia 16 de desembre.\nCecot identifica mesures legislatives que perjudiquen la competitivitat empresarial\nLa patronal Cecot ha elaborat un informe que analitza, segons estàndards internacionals, les mesures legislatives en matèria laboral i tributària impulsades des del Govern de l'Estat entre 2010 i 2014. Segons el document el balanç és negatiu, perquè les normes aprovades perjudiquen en conjunt la competitivitat de les empreses. En l'anàlisi es destaquen deu mesures adoptades en l'àmbit laboral i quaranta-una en l'àmbit tributari. El document les repassa, una per una, identifica el seu contingut i descriu l'impacte que produeixen en les empreses. La balança s'inclina clarament cap a la banda que menys afavoreix el món empresarial.\nAconseguim el reconeixement de l'exempció d'IVA per a menjadors escolars\nLa reforma fiscal aprovada pel Govern de l'Estat inclou una esmena de la llei d'IVA en la qual es reconeix explícitament l'exempció d'IVA per als serveis de menjador escolar i d'acolliment fora d'horaris lectius. Aquesta reivindicació, impulsada per l'Acellec en una intensa campanya que s'ha allargat durant pràcticament cinc anys, implica l'acceptació de les tesis de la nostra associació que, d'acord amb les directives europees, sempre ha considerat que la Llei d'IVA espanyola de 1992 ja reconeixia aquesta exempció, atès el caràcter educatiu dels serveis que presten les empreses del nostre sector. La mesura s'ha inclòs en la reforma fiscal gràcies a la intensa tasca reivindicativa de l'Acellec, de manera que podem afirmar que constitueix un èxit de les empreses associades. La reforma entrarà en vigor el proper 1 de gener de 2015.


El Mercat - Mercat Municipa Fontetes | El teu mercat, a Cerdanyola del Vallès\nEl MercatDissenyador Web2020-12-07T14:55:48+00:00\nMERCAT LES FONTETES\nEl mercat municipal de Les Fontetes va ser el primer mercat sedentari de Cerdanyola del Vallès. Va néixer a el 18 de Juliol del 1966, fruit del creixement demogràfic que va patir la ciutat arran del flux migratori que es va produir als anys 60.\nAlgunes de les parades que la conformaven provenien de l’antic mercat de Sant Josep que es trobava als Quatre Cantons i era el punt de trobada on els pagesos venien els seus productes locals. Altres paradistes provenien de l’antic mercat de Ripollet i per últim tenim els nous concessionaris.\nAl principi la superfície era menor a l’actual i constava de sis passadissos. Als anys 70, coincidint amb la construcció de l’ambulatori de Fontetes que prestava atenció sanitària a tot el poble, es va ampliar el mercat amb tres passadissos més i es va quedar conformat tal com el veiem avui.\nAixí doncs es pot dir que el mercat de les Fontetes és el reflex dels canvis vitals que han anat construint la ciutat de Cerdanyola en els últims 50 anys i podem dir que ha crescut de la mà amb ella i per tant forma part indispensable del teixit vital del poble i dels seus habitants. L’any 2018 es va portar a terme el projecte de remodelació de la façana davantera del mercat acompanyada d’una nova imatge corporativa, innovadora i colorista.


Coneixent en… Rafel Duran | card.cat\nConeixent en… Rafel Duran\nPublicat el 23 de juliol de 2012 per Pau Quina Jaume\t, null\nCom a aficionat al teatre que sóc, és un honor presentar l’entrevista d’aquest mes a un dels llorencins que més enfora ha arribat en això de l’escenari. Em referesc, com no, a en Rafel Duran.La Dida, Mort de Dama, Acorar (amb col·laboració amb Toni Gomila), diverses òperes… són alguns dels seus treballs més destacats, però, personalment, si n’he d’elegir algun seria El Capità Ocell (Hristo Boitxev, 1950). Jo encara era bastant jovenet quan vaig anar a Sa Màniga a veure aquesta obra i em va encisar veure que amb una historieta tan curta es podien explicar tantes coses (la frontera entre la bogeria i la suposada racionalitat; el paper de l’OTAN; l’absurd de la guerra… i tot amb un gran humor i uns personatges més que curiosos). De fet, ja de més gran no he perdut l’oportunitat de fer-me amb el llibre i aviat tenc previst posar-lo com a lectura per als meus alumnes de l’insititut.\nAixí que endavant, entrau a conèixer aquest llorencí que cada any deixa ben alt el llistó del Teatre Nacional de Catalunya:\nNom complet: RAFEL DURAN I DOMENGE\nMalnom: Per via paterna en tenc dos: Fita i Reus. I per via materna un: de Son Segí. Però com que ja fa molts d’anys que no visc a Sant Llorenç n’hi ha que només me coneixen com a Rafel Duran, sé que hi ha gent que me citen com es fill de n’Àngela de Son Segí o es fill d’en Rafel Reus, vaja crec que ho sabeu més vosaltres que jo.\nEstudis, professió, càrrec o dedicació: Graduat en direcció escènica a l’Institut del Teatre de Barcelona. També tenc estudis musicals de solfeig de piano i de cant entre d’altres.\nSom director escènic de teatre i òpera.\nFa més de deu anys que dirigesc obres de teatre dins les temporades del Teatre Nacional de Catalunya. També som professor eventual de l’Institut del Teatre i del Conservatori del Gran Teatre del Liceu (especialitat d’òpera i d’escena).\n1. Amb quin personatge (històric, ciència ficció, actual…) et quedes? Tots tenim referents però enlloc de fer-te una llista me quedaria amb totes aquelles persones que al llarg de la historia han fet coses pensant més en el bé dels altres i de la seva comunitat en vistes a millorar-la que en el seus propis interessos.\n2. Quina és la qualitat que més valores en una persona? La sinceritat, la honestetat, la lleialtat, sentit de l’humor, intel.ligència, que tengui criteri…\n3. La teva major afició? Som massa inquiet per tenir una sola afició i que una guanyi a les altres. M’agrada fer tantes coses que no tenc mai aturai. Som una caixa de sorpreses. De vegades pens que de certes aficions n’he fet ofici.\n4. On i quan ets feliç? Viatjant i que consti que no ho faig tant com voldria.\n5. Què no perdonaries? Un savi deia de perdonar ja en parlarem però d’oblidar mai. Idò això.\n6. Quin creus que ha estat el teu major mèrit? Un polsim de constància, una cullereta de paciència i un poc de banyota.\n7. De quin color et veus? A jo m’hauria agradat ser negre hahahaha, és broma, mai no m’he plantejat aquesta pregunta…\n8. Quin és el darrer llibre que has llegit? Llegir forma part de la meva feina per tant jo dec llegir per un bon grapat d’aquells que les estadístiques diuen que no llegeixen mai. Un llibre que acab de començar és l’últim de Roberto Saviano Vieni via con me.\n9. Un programa de TV. Fa uns anys que no mir televisió. Un dia emprenyat amb tants de programes porqueria vaig agafar l’aparell i el vaig posar dins el quarto traster. I estic al dia gracias a Internet.\n10. Una cançó (i artista). Això és imposible. La música m’agrada molt, massa i som molt eclèctic. Vaig de Monteverdi al Tom Waits passant per Camaron de la Isla. Del món de l’òpera al de Veles e vents de Raimon alguns discos de Maria del Mar Bonet i Lluís Llach i suma-hi la música popular. Tot Paolo Conte, el Perfect Day de Lou Reed, l’Amy Winhouse… què sé jo!!!\n11. Per posar-te un defecte… mooooolts, però per pudor nomès us diré que som massa autocrític i de vegades això no és bo sobretot si t’arribes a fer mal.\n12. I una virtut? Crec que no som jo qui ha de respondre aquesta pregunta si no més aviat totes aquelles persones que em coneixen d’aprop.\n13. Llepolia preferida? Buff!!! Jo ja vaig néixer llépol. Però si me posau davant es nas un tros de pastís de Sant Honoré de Can Roca de Manacor cauré de ple dins es pecatot de sa gola. Vos ho ben assegur.\n14. Què trobes que hi sobra al Municipi? Ja fa una partida d’ anys que vaig prometre que no opinaria sobre aquest tema.\n15. Què hi falta? Anau cap a la resposta anterior.\n16. A quin racó del teu poble et trobes més a gust? Comptant que ja fa trenta anys que visc a Barcelona, he de dir que a ca nostra, a ca mumare, és evident no?\n17. Una frase, idea o pensament final… M’agrada molt una cita atribuïda a Homer, el gran clàssic grec, en que l’important a la vida no és allà on arribes sino com fas aquest viatge per arribar-hi i per on passes.\nAquest article s'ha catalogat com a Entrevistes, Local, Teatre i s'ha etiquetat amb entrevista, Rafel Duran, Teatre per Pau Quina Jaume representant null. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç.\n2 pensaments a “Coneixent en… Rafel Duran”\nPau Quina Jaume el 23 de juliol de 2012 a les 14:26 ha dit:\nMos hauràs de contar per quin motiu vares prometre no opinar sobre lo q sobra al poble je je\nrafel duran el 31 de juliol de 2012 a les 8:35 ha dit:\nRedell Quina veig que t’agrada punyir eh? Ho puc fer però sempre serà en privat hahahahaha


Els malabaristes són artistes de circ, que tenen una habilitat indescriptible a les seva ment i al seu cos, per a concentrar-se i oferir uns espectacles visuals, atractius, i on la seva tècnica és una de les més difícils.\nEls artistes malabaristes que us oferim són artistes professionals que realitzaran malabars amb diferents elements, com per exemple, masses, pilotes, anelles, dèbil stick... o inclús realitzant un espectacle de malabars amb foc.\nSi busqueu un espectacle visual i atractiu per a totes les edats, els espectacles de malabars és el que millor us encaixarà per al vostre esdeveniment.\nDes dels nens més petits fins els pares i avis, adults, quedaran bocabadats amb els malabars i els equilibris dels impressionants artistes de circ.\nMalabaristes amb experiència, malabaristes professionals que provocaran un somriure inexplicable a tots els espectadors.\nEls fotògrafs d’època es convertiran en part de la festa, ja que van caracteritzats d’època, i són una animació divertida, que et regalaran una fotografia en companyia de qui tu vulguis. I és que avui en dia tothom pot realitzar una fotografia amb el mòbil, però no serà el mateix que rebre’n una de personalitzada del fotògraf d’època.\nCaricaturista per esdeveniments\nLa caricaturista de Plus Arts és la Laia, una noia professional, amb una llarga trajectòria artística dins del món de l’art i de les caricatures. Realitzarà caricatures divertides per a tots els convidats de la festa, de manera que cadascú podrà endur-se la caricatura com un regal i com un record molt especial.


Torneig MiniBaix 2013\ndijous, 21 de març de 2013 12:05\nUn dels moments del torneig de Bàsquet MiniBaix Barnasudde l'any passat.\nCap de setmana de bàsquet infantil a Gavà\nTot a punt per a la celebració, aquest dissabte, del IV Torneig de Bàsquet MiniBaix Barnasud que enguany s'obre, per primera vegada, a la participació de les escoles\nGavà acollirà, aquest dissabte el IV Torneig de Bàsquet MiniBaix Barnasud organitzat pel CB Gavà i el Parc Comercial Barnasud amb el suport de l'Ajuntament i la Federació Catalana de Bàsquet. Es tracta, segons ha explicat el president del CB Gavà, Josep Maria Barrabés, "d'una competició on, a més de passar un dia divertit en família volem inculcar valors educatius i solidaris"\nBarnasud, que des del principi participa en aquest projecte, també s'hi ha bolcat enguany. La seva gerent, Alexandra Godina, considera que "és important implicar-se i teixir xarxa" opinió que també manté l'empresa STP, dedicada a la formació a la comarca i que muntarà un contacontes en anglès. Aquest firma considera "un plaer poder col·laborar i sumar esforços per poder construir ciutat i superar dificultats".\nEtiquetes: Bàsquet Esports Joventut\nDarrera actualització de divendres, 22 de març de 2013 11:42


TRANSFERÈNCIA TECNOLÒGICA | 30/04/2019 Ruralcat\nEl DARP organitza una visita al Sincrotró Alba\nLa visita tècnica “Tecnologies facilitadores (KETs): Sincrotró Alba” es farà el proper 14 de maig i està emmarcada dins el Pla Anual de Transferència Tecnològica (PATT).\nEl Sincrotró ALBA es tracta d'un complex d’acceleradors d’electrons per produir llum de sincrotró\nEl Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (DARP) promou la innovació en el sector agroalimentari i, entre els seus objectius, està el d’establir ponts de relació entre els centres de recerca i les empreses del sector. Per aquest motiu, el DARP organitza la visita tècnica “Tecnologies facilitadores (KETs): Sincrotró Alba” el proper 14 de maig a Cerdanyola del Vallès que pretén donar a conèixer els serveis que el Sincrotró Alba pot oferir a la indústria agroalimentària de Catalunya.\nAquesta visita s’emmarca dins d’una sèrie d’activitats sobre tecnologies facilitadores (KETs) dins de l’Espai Agroindústria Innova del PATT. Les KETs són tecnologies d’avantguarda d’aplicació transversal (coneixement de frontera) que han de contribuir a la innovació en la indústria. Les tecnologies identificades com a KET són: la microelectrònica i la nanoelectrònica, la nanotecnologia, la fotònica, els materials avançats, la biotecnologia industrial i les tecnologies de fabricació avançada\nEl Sincrotró ALBA es tracta d'un complex d’acceleradors d’electrons per produir llum de sincrotró, el qual permet visualitzar l’estructura atòmica i molecular dels materials i estudiar les seves propietats.\nVisita tècnica “Tecnologies facilitadores (KETs): Sincrotró Alba”


Per què se celebra el 6 d'octubre el Dia del Cine Espanyol? - À Punt\nPer què se celebra el 6 d'octubre el Dia del Cine Espanyol?\nEns hem de remuntar fins a l'any 1951 per a conéixer l'origen d'aquesta efemèride\nFotograma d''Esa pareja feliz' (1951) / Berlanga Film Musem\n06 d'octubre 2021 - 08:01\nCelebrem el 6 d’octubre com el Dia del Cine Espanyol. Així ho va acordar el Consell de Ministres al març, a proposta del Ministeri de Cultura i Esport, per a reconéixer el pes, la importància i el motor que la indústria cinematogràfica significa per al país.\nPerò, per què escolliren aquesta data? El ben cert és que el 6 d’octubre ja era una gran data per al cine espanyol. En aquest mateix dia de l’any 1951 dos dels millors directors espanyols van concloure el rodatge de la seua òpera prima. Es tracta d'Esa pareja feliz (1951), una de les comèdies clàssiques de la nostra història, i de la reconeguda parella de cineastes que van col·laborar tant en la direcció com en l’escriptura del guió, que són Luis García Berlanga i Juan Antonio Bardem.\n'Esa pareja feliz' de Luis García Berlanga i Juan Antonio Bardem / Arxiu\nPer si en el projecte no hi havia prou de talent, encara que incipient, donada la joventut dels autors, que no arribaven a la trentena quan l’acometeren, va protagonitzar la pel·lícula un dels grans noms de la interpretació espanyola: Fernando Fernán Gómez.\nFernando Fernán Gómez / Arxiu\nLi va donar la rèplica l’actriu Elvira Quintillà, que després seria la mestra de Bienvenido, Mister Marshall (1953). En l’elenc també trobem altres intèrprets clàssics del cine espanyol, com ara José Luis Ozores, Rafael Alonso i els pares d’un dels directors, Matilde Muñoz Sampedro i Rafael Bardem (pares també de l’actriu Pilar Bardem i, per tant, fundadors de la coneguda nissaga).\nRodatge 'Esa pareja feliz' / Arxiu\nLuis García Berlanga i Juan Antonio Bardem van coincidir en l’Institut d’Investigacions i Experiències Cinematogràfiques de Madrid, i ràpidament van fer-se amics en adonar-se que compartien gustos i cultura cinematogràfica. De fet, Bardem, que en aquella època ja militava en el Partit Comunista, també va tractar de convéncer Berlanga de les seues idees polítiques però, segons confessaren moltes vegades els dos, el valencià era massa inclassificable, potser més prompte anarquista, o simplement àcrata en general.\nInstitut d'investigacions i experiències cinematogràfiques / Arxiu\nNo obstant això, o precisament per això, de la fusió d’ambdues personalitats i talents va sorgir Esa pareja feliz, la història d’un humil matrimoni jove que, gràcies a un concurs, té la possibilitat de millorar la seua fortuna. El que en un primer moment apuntava trets de dibuixar un drama social, acabà sent una comèdia costumista, que marcaria una nova tendència en la cinematografia posterior. No van estalviar una velada càrrega crítica. De pas, tampoc no perderen l’oportunitat de parodiar el cine històric, molt del gust de l’època, que els joves cineastes rebutjaven en general.\nImatges del rodatge en 'Esa pareja feliz' / Arxiu\nL’èxit del film va facilitar que la parella de directors s’embarcaren en el projecte següent: van escriure el guió d’una nova pel·lícula, Bienvenido, Mister Marshall, on s’encarregarien de l’altre gènere favorit del cine espanyol de l’època: el musical. No cal dir que, malgrat contindre segurament el número musical més famós del cine espanyol, aquesta àcida faula no pot considerar-se un altre musical més, com els que es feien per a major lluïment de la folklòrica de torn.\n'Bienvenido Mister Marshall' de Luis García Berlanga / Arxiu\nFinalment, aquesta obra la va dirigir Berlanga en solitari, la qual, amb els premis a la millor comèdia i al millor guió en el festival de Canes de 1953, va establir els fonaments a la brillant carrera dels seus autors i els va posar en el punt de mira de la censura al mateix temps. Però això ja és una altra història del cine espanyol i exigiria repassar altres efemèrides.\nDe moment, ens quedem amb aquesta data de d’èxit, de creativitat en ebullició, de somnis complits i de projecció de futur. En 2021, quan celebrem els cent anys del naixement de Berlanga i de Fernando Fernán Gómez, el dia en què fa 70 anys acabaren de rodar amb Juan Antonio Bardem Esa pareja feliz, celebrem per primera vegada el Dia del Cine Espanyol.\nLuis García Berlanga i Juan Antonio Bardem / Arxiu\nDoble sessió berlanguiana\nPer a celebrar-ho, programem doble sessió berlanguiana. A les 22:00, París-Tombuctú (1999), última pel·lícula del director valencià, considerada el seu testament cinematogràfic. Rodada a Peníscola, amb Michel Piccoli, Concha Velasco, Amparo Soler Leal, Javier Gurruchaga, Santiago Segura i José Sancho, li va servir al gran Juan Diego per a guanyar el Goya al millor actor secundari d’aquell any.\nCartells de 'París-Tombuctú i 'Vivan los novios' / Arxiu\nA continuació, Vivan los novios (1970), escrita a quatre mans amb el seu guionista de capçalera, Rafael Azcona, i protagonitzada per José Luis López Vázquez i Laly Soldevila. Aquesta comèdia negra va ser candidata a la Palma d'Or a la millor pel·lícula en el festival de Canes.\n'París-Tombuctú' i 'Vivan los novios' de Luis García Berlanga / Arxiu\nEncara que són grans clàssics, no recordarem ací l’argument de cap de les dues: la primera no es pot resumir, perquè forma un gran recull dels temes i obsessions del cineasta al llarg de tota la seua carrera. Imprescindible el plànol final, última clau que va deixar Berlanga per a la posteritat. La segona és una de les pel·lícules menys conegudes del director i apostem per deixar que l’audiència que no l’haja vista es puga sorprendre pel torrent d’esdeveniments berlanguians que sacsegen els desventurats protagonistes.\nBon dia del cine espanyol!


Onda atén a més de 400 famílies en els seus Serveis Socials\ndiciembre 2, 2018 socialistesonda Deja un comentario\nL’Ajuntament d’Onda ha atès a més de 400 famílies en el seu departament de Serveis Socials durant el que ha transcorregut del 2018. L’alcalde d’Onda, Ximo Huguet, destaca que “aquest departament, que dirigeix la tinent d’alcalde de Política Social, Mari Carmen Aguilella, ha apostat des del principi de la legislatura a recolzar a les famílies d’Onda i incrementar aquest recolzament en aquelles que tenen més dificultats per a la inclusió. Així, existeixen diversos programes que cerquen col·laborar amb aquestes unitats familiars, ja siga en les necessitats més bàsiques, com en les dificultats puntuals específiques que puguen sorgir durant el projecte de vida d’aquestes”.\nDes de l’equip multidisciplinari del departament de Serveis Socials del consistori onder, que està format per treballadors socials, educadors socials o psicòlegs, entre uns altres, han dut a terme diversos programes de suport durant enguany, entre els quals s’inclouen serveis com per exemple l’atenció a les persones amb diversitat funcional o al col·lectiu de la tercera edat en el qual cal destacar l’ajuda a la tramitació de la dependència. Així mateix, el Servei d’Ajuda a domicili ha atès a 65 famílies de la localitat i les ajudes per a cobrir les necessitats bàsiques com els subministraments, el lloguer o l’alimentació s’han invertit en 340 unitats familiars. Així mateix, des d’aquesta àrea municipal destaquen que també s’han cobert, a través de col·laboracions, el dret a accedir a activitats esportives, artístiques o d’alimentació dels menors de 0 a 18 anys, garantint els drets i la igualtat d’oportunitats en la infància i adolescència. L’equip específic d’intervenció en la infància i adolescència també realitza un treball d’acompanyament i apoderament amb aquest col·lectiu per a aconseguir superar les dificultats i canviar les situacions que puguen travessar durant aquests períodes vitals.\nL’alcalde conclou dient que “volem situar a Onda en un lloc més destacat encara en cohesió i inclusió social i per açò fem un esforç constant perquè Onda és un municipi integrador i duem a terme una gran quantitat d’iniciatives en aqueix sentit. Tenim molt clar que per a seguir avançant no anem a deixar a ningú en el camí i treballarem dins de la mesura de les possibilitats del consistori a oferir oportunitats per a tothom”.


Tallers d'informàtica gratuïts - Ràdio Televisió El Vendrell\nEl Pla Educatiu d’Entorn posa en marxa dos tallers gratuïts d’informàtica per a tots aquells que vulguin millorar la seva navegació per la xarxa, gestionar el correu electrònic, gestionar certificats digitals o fer tràmits a les administracions. Aquests seran alguns dels continguts que s’hi treballaran duran les quatre sessions de cada curs.\ninformàtica Pla Educatiu d'Entorn Punt Connecta tallers\nL’Ajuntament manté els punts de connexió a Internet per combatre l’escletxa digital\nDes de fa dos anys l’Ajuntament ofereix serveis de connexió a Internet i assessorament per a aquelles persones que no saben fer els seus tràmits de manera no presencial. La pandèmia ha evidenciat l’escletxa digital. En aquest temps s’han atès


La invasió del barb roig amenaça les plantes subaquàtiques dels estanys | BonDia Diari digital d'Andorra.\nEls prats d’isòets aquàtics (Isoetes lacustris) dels estanys del Pirineu estan fortament amenaçats per la invasió del barb roig (Phoxinus phoxinus), un peix petit que prolifera formant denses poblacions, segons es desprèn de les conclusions del primer estudi realitzat per avaluar l’impacte dels peixos introduïts sobre els herbassars submergits dels estanys d’alta muntanya del Pirineu. Els isòets són plantes ancestres de les falgueres terrestres que van tornar a colonitzar el medi aquàtic i estan perfectament adaptats a les aigües transparents i a les condicions extremes de baixa disponibilitat de nutrients dels estanys.\nL’informe, elaborat per un equip investigador del Centre d’Estudis Avançats de Blanes (CEAB-CSIC) en el marc del projecte europeu Life Limno Pirineus i publicat a la revista Frontiers In Plant Sciences, alerta de la necessitat d’implementar urgentment mesures de gestió per preservar, no només els isòets, sinó la integritat ecològica d’aquests estanys, que són molt fràgils i estan protegits per la Directiva Hábitats europea.\nLa investigadora del CEAB i primera autora de l’estudi, Esperança Gacia, explica que “encara que als estanys d’alta muntanya no hi viuen peixos de forma natural, històricament s’hi han introduït diverses espècies, com ara la truita i, més recentment, el barb roig, usat il·legalment com a esquer viu per a la pesca de la truita”. A l’informe es constata que la seva introducció causa un gran impacte en la riquesa de la fauna i la qualitat d’aquests ecosistemes, a més de ser una amenaça per les mateixes truites, que acaben desapareixent. És el primer cop que s’estudia l’efecte d’aquest peix sobre els herbassars, ja que els prats subaquàtics s’havien mantingut en bon estat als Pirineus, a diferència del nord i centre d’Europa, on estaven afectats.\nDesprés d’estudiar deu estanys del Parc Nacional d’Aigüestortes i del Parc Natural de l’Alt Pirineu en tres escenaris diferents (sense peixos, amb truita i amb barb roig), entre els estius del 2015 i 2016, els investigadors del CEAB-CSIC han comprovat que, en el tercer escenari, els isòets entren en regressió per la falta de llum disponible, que limita la seva capacitat reproductora. El barb roig és el responsable d’aquesta manca de llum, ja que aquests peixos esgoten l’aliment present a l’aigua i remouen el sediment del fons de l’estany per cercar-ne més. Aquest fet provoca, segons detalla l’informe, l’augment de la concentració de nutrients, sediment en suspensió i el creixement desmesurat d’algues i cianobacteris, la qual cosa genera un desequilibri i una pèrdua de la transparència de l’aigua de l’estany.


El blog del senyor i.: Tornem al camí de l'aigua...\nEl passat mes de novembre, a l'entrada "El camí de l'aigua...", us convidava a fer el recorregut virtual per la gran obra d'enginyeria civil romana que és l'aqüeducte de Segovia, una joia tecnològica i artística construïda amb pedra seca, es a dir sense cap argamassa per unir els carreus. He de confessar-vos que la meva descoberta fou possible, en part, gràcies a la casualitat...\nL'estiu passat estàvem al mirador de la Canaleja, a la Calle Real, observant les típiques cases segovianes amb les seves curioses teulades i gaudint al fons de la Sierra de Guadarrama, quan un senyor ens preguntà: ¿ De donde son ustedes ? Poc podia imaginar-me que parlava amb un valencià enamorat de Segovia: Félix Herrera Díez, coronel retirat que fou director entre 1.998 i el 2.006 del Museo Específico de la Academia de Artillería de Segovia. Molt conegut a la ciutat, li agrada ajudar a descobrir-la de forma totalment desinteressada. La sort ens somrigué quan en Félix, apassionat per l'art i la història, ens trià per mostrar-nos la bella ciutat castellana.\nGràcies al correu electrònic, durant l'any m'ha enviat una colla d'informacions sobre Segovia, una de les quals avui vull compartir amb vosaltres. Gràcies Félix per les teves explicacions i fotografies.\nPerò primer anem al març del 2.009, concretament a l'entrada "Escola de pastors. Projecte Grípia ", en la que us presentava aquesta escola que vol dinamitzar el sector primari al Pirineu seguint el model de l'escola de pastors d'Astúries. L'ofici de pastor, un dels més antics del món, mor lentament. Però la transhumància encara està viva i algunes vegades podem veure ramats passant per les ciutats. Els pastors recorren grans distàncies des de les planes fins a les regions muntanyoses, i viceversa, per aprofitar al màxim els pasturatges segons l'estació de l'any.\nTorno al Félix per ensenyar-vos com un ramat de més de set-centes ovelles van recórrer Segovia en la IV Fiesta de la Trashumancia, celebrada el passat dia 5 de juny.\nFont fotografia: Félix Herrera Díez\nA la fotografia anterior i següent podeu veure el gran ramat arribant a l'aqüeducte pel Paseo Santo Domingo de Guzmán. La IV Fiesta de la Trashumancia, organitzada per Segolechal, va recordar l'ofici de pastor des del Parque del Santo Ángel de la Guarda, per la Cañada Soriana Occidental fins a la Plaza Oriental, rememorant els desplaçaments des ramats de les pastures d'hivern a les d'estiu o viceversa.\nEl pas del ramat cap a la Plaza Oriental fou tot un espectacle per fer memòria d'aquest tipus de pasturatge tant important a la província de Segovia.\nLa gent de Segolechal, 200 socis amb 180.000 caps de bestiar, han patit els últims anys una gran caiguda de preus del cordero lechal - dels 80 als 45 € - fet que ha suposat la desaparició d'algunes explotacions ramaderes.\nEl negoci sobreviu a la crisi gràcies a les exportacions als països àrabs. Com podeu veure, a la fotografia anterior i a la propera, als peus de l'aqüeducte una colla de gent no es volia perdre aquesta festa de la transhumància.\nMalgrat la tendència a desaparèixer, encara hi ha gent jove que vol ser pastor. Aquest any l'anunci d'aigua Veri ens presenta a l'Anna Plana de 29 anys, que aprengué l'ofici a l'escola de pastors de Rialp. Un anunci emocionant. La pastoreta, com l'anomenen la gent de la zona, és valenta i s'ha arrelat al Pirineu...\nL'ofici de pastor, en el món tecnològic que vivim, ens ajuda a saber qui som i on hauríem d'anar...


Falles sense tortura. D’esquenes a la tauromàfia., SlideSearchEngine.com\nInformation about Falles sense tortura. D’esquenes a la tauromàfia.\nFalles sense tortura. D’esquenes a la tauromàfia. Publicat a La Haine1, InDirecte.cat2 i Kaos en la Red3. El cartell de la fira de Falles de 2014 s’alçava amenaçant sobre les taquilles de la plaça de tortures. La imatge és la d’un torero que fa la pose taurina més fatxenda i repetida, cara al públic i d’esquena a les víctimes. Aquell dia de febrer, a les seues esquenes tenia moltes víctimes de l’ús especista dels altres animals, que eren a la manifestació contra el maltractament que acabà allí mateix. Anunciava una hecatombe: 8 corregudes de bous, una a cavall, tres jonegades amb piques i una sense. En total 104 animals massacrats, entre torejats i sobrers. Amb les falles han fet de tot. El franquisme les enfonsà en la seua foscor mitjançant la Junta Central Fallera, que crearen per a sotmetre les falles sorgides dels barris populars amb tota la càrrega crítica de la gent humil i que sempre havien assenyalat, sense cap dubte, cap a l’”enemic de classe”, explotador i traïdor al seu poble (“Casa donde hay piano, no se habla valenciano”, deia el poeta satíric Bernat i Baldoví)4. Les reconvertiren en eixos aparells censors d’ara. “Canvia’l per altre que siga gracioset, però sense faltar”. En la majoria dels casos, això és el que sent una persona artista fallera que presenta un esbós que retorna a eixes essències crítiques i irreverents. Per suposat, continuen sent graciosetes aquelles propostes carregades amb tota l’artilleria reaccionària de l’odi heretada del franquisme, amb els seus tòpics masclistes, homòfobs, lesbòfobs, transfòbics, racistes, xenòfobs… Amb eixe valencià “que no s’aprèn a l’escola” perquè a l’escola s’aprèn en castellà, amb piano o sense. La tortura taurina és altra “herència de l’antigor” potenciada al si d’un model de falles fetes des de dalt i per a uns pocs i unes poques, dèspotes, excloents, dòcils quan no servils i insensibles. Quin millor moment per a amagar la despesa milionària que requereix aquesta massacre que el Panem et circenses que han fet de les nostres Falles? Els càrrecs caciquils del PP són molt aficionats als banys de masses des del balcó de l’Ajuntament o des de la llotja presidencial de la plaça. Alfonso Rus, president de la Diputació de València, manté eixa plaça de primera categoria del carrer Xàtiva amb els diners de tothom. Mentre tiren del discurs patrioter de la “fiesta nacional” i la bandera espanyola amb el bou d’Osborne, afavoreixen els interessos de sempre: calen milers d’euros per cada individu torturat i assassinat que van a engreixar els comptes de les ramaderies; quantitats immorals per a pagar els primers espases i la resta de 1 http://www.lahaine.org/index.php?p=76132 2 http://in.directe.cat/pels-drets-dels-animals/blog/11653/falles-sense-tortura-desquenes-a-la-tauromafia-jesus-frare-1 3 http://www.kaosenlared.net/component/k2/item/83087-falles-sense-tortura-d’esquenes-a-la-tauromàfia-jesús-frare- iniciativa-animalista.html 4 Gionistas VLC, 14/03/2012, Paco López Barrio, Combustible para Fallas. http://guionistasvlc.wordpress.com/2012/03/14/combustible-para-fallas/\ntoreros, més quadrilles, apoderats, agències intermediàries, transports, veterinaris, equips mèdics… El negoci és inviable sense els diners públics. Per això els és tan convenient la fira de Falles. Afortunadament, les “seues” falles sempre han tingut contestació i alternatives. D’Arrancapins5 a les Falles populars i combatives6 i l’Intifalla7, que ha trencat l’apoteosi zombi de les mascletades retransmeses pel NO-DO de Canal 9. Al mig de tanta gent i cada vegada més, les veus crítiques i reivindicatives sorgeixen al mig de la joguina de Rita Barberà, malgrat les tanques i les amenaces. Fins i tot per a alçar torres humanes rematades amb una Estelada. També està en marxa una Intifalla animalista des de fa molts anys. La començà gent com Carles Pinazo i Matilde Gómez, amb les seues pancartes lligades al fanal del davant de la plaça de tortures. L’ha seguit molta gent que, cada any, organitza manifestacions i altres accions de rebuig a la tortura taurina, en defensa de les víctimes sense veu que l’han de patir i per a que eixe infern s’acabe per sempre. I cada any són més veus a favor dels animals. Des d’Iniciativa Animalista8 hem participat en aquestes accions i hem impulsat propostes com l’exposició “Vivan los Toros. Cartells per a la reflexió9” de 2011, que ha estat acollida per les Universitats de València i la Jaume I de Castelló. De la seua mà arribaren diversos debats i, sobre tot, s’assenyalà cap a la utilització de les Falles, la Magdalena i moltes més festes que han de ser de totes i tots com a hostes de la paràsita tauromàfia. Sense cap justificació ni legitimitat, les converteixen en festes tacades de sang. De la mateixa manera, nasqué el llibre Falles sense tortura10. Moltes mans escriuen el que és la tortura, com la senten i la veuen i com la majoria de la gent està totalment allunyada d’aquesta pràctica contrària a la idea de progrés humà, enquistada en una Espanya amb unes elits que imposen els seus interessos per sobre de la raó i la justícia. L’alternativa és fer nostres les nostres festes, autènticament nostres. Com fem amb l’Intifalla i, encara més, com fem a les festes populars i combatives, sense deixar d’escoltar la veu de qui no te veu i que no ha de patir ni ser víctima de les aficions de cap altre o altra. Unes festes de veritat, com serien les festes del Port de Sagunt sense haver de destrossar cap ànec, com seria Sant Pere Nolasc a El Puig sense haver de esclafar cap rata, com serien les festes d’Algemesí sense haver de massacrar cap bou ni vedell. Festes de veritat i sense tortura. Us convide a llegir el llibre i us convide a deixar a soles el torero amb la seua pose fatxenda per a que, quan es gire, no trobe cap persona al seu darrere. Ni l’escàs públic que l’aplaudeix, ni tota una societat que s’ha de veure obligada a sostindre el seu negoci ni, encara menys, cap víctima que torturar i matar. 5 https://www.facebook.com/arrancapins 6 http://fallespopulars.org/ 7 https://twitter.com/intifalla 8 http://iniciativaanimalista.cat/ 9 http://iniciativaanimalista.cat/index.php/item/135-11-01-2011--cartells-de-lexposició 10 http://iniciativaanimalista.cat/index.php/item/2272-falles-sense-tortura\nNueva performance ''Falles Sense Tortura'' En Valencia ...\nNueva performance ''Falles Sense Tortura'' En Valencia. España . ... Súmate a la nueva performance ''Falles Sense Tortura'' AnimaNaturalis\nFalles sense tortura. D’esquenes a la tauromàfia. Jesús Frare, Iniciativa Animalista » Si quieres contribuir a que Kaos en la Red pueda seguir ...\nIN SITU: Protesta antitaurina a València, “A mi m’han ...\n... aquest diumenge a València en els toros que seran assassinats a la Fira de Falles ... consignes com ‘Per unes Falles sense tortura’, ...\nDiscursos de la X manifestació antitaurina d’Algemesí ...\nHem arribat a la desena manifestació antitaurina d’Algemes ... Fre déu anys, les coneixíem com una barbàrie sense cap concessió, ...\nShakira (album) - Wikipedia, the free encyclopedia\nShakira is the tenth studio album by Colombian ... but Shakira also extols the more settled sense of joy that comes from finding what you ... "La La La ...\nAFiT Associació de Filòlegs i Traductors\n... ja que les decisions d’esquenes al professorat no funcionen. ... que ha tret aquest decret sense passar abans per la Mesa Sectorial d’Educació.\nRoger Digitizen Pla | Facebook\n... Jacky Meurisse Project, Colnago, Mallorca Sense ... Un Poble., Simiocracia, Ridley Bikes, NO a la tortura de los TOROS ... a la Tauromafia., ...\nFestes populars als Països Catalans - Viquipèdia, l ...\n... que inclou un espectacle de tortura de les bruixes per la ... La moixiganga és, però, sense dubte ... es desenvolupa la festa. Les Falles tenen ...


Habitatge unifamiliar aïllat, de 383 m2 de superfície útil …\nHabitatge unifamiliar aïllat, de 383 m2 de superfície útil repartits en dos pisos; construïda en una parcel·la de 1.100 m2, jardí amb vistes a la mar.\nSituada a 315 metres de la mar en línia recta ia una alçada de 100 metres sobre el seu nivell.\nVila se situa a Tamarit, municipi de Tarragona, limítrof amb Altafulla, a una distància de Tarragona ciutat d'uns 10 quilòmetres, comunicat amb ella mitjançant autobús cada 40 minuts, amb parada a 150 metres de l'habitatge. Estació de trens de rodalies a Altafulla-Tamarit, i estació de l'AVE a uns 20 minuts.\nConsta de menjador-saló amb espai diàfan a sala de billar, zona cuina de 3 estades, 1 dormitori suite amb vestidor-armari i bany complet; 3 dormitoris dobles; 3 banys independents, un d'ells complet amb banyera i 1 lavabo. saló d'estudi-biblioteca al pis superior. calefacció de radiadors amb caldera i dipòsit de gasoil, fusteria interior de fusta massissa, tancaments d'alumini anoditzat i polit, de color Bordeus, d'alt nivell d'aïllament tèrmic i acústic, aire condicionat al pis superior, casset de calefacció mitjançant llenya o carbó al saló menjador, amb emissió de calor a tres cares, barbacoa d'obra a l'exterior.\nL'habitatge disposa d'un gran porxo (15 m de llarg per 3 d'ample) orientat cap al sud-oest, amb tres tendals verticals enrotllables i translúcids, així com de dues terrasses al pis superior, una d'elles apta per a chill-out.\nEstil de la construcció: tradicional mediterrani, eclèctic actualitzat, amb claraboia de 9 metres quadrats sobre l'escala d'accés a la planta superior, creant un ambient que recorda els patis interiors tradicionals.\nGaratge a peu de carrer de 90 m2, amb trasters i capacitat per a 4 vehicles, amb terrassa superior i pèrgola, tipus clàssic modernitzat, sobre el mateix. Piscina de forma arronyonada, d'uns 8 metres de longitud i 50 metres cúbics de capacitat, pròxima a la pèrgola.


La CSC compareix al Parlament de Catalunya – INTERSINDICAL – CONFEDERACIÓ SINDICAL CATALANA\nJoan Arimon, secretari general de la federació d’Administracions Públiques de la CSC, durant la seva compareixença al Parlament de Catalunya\nAhir, dijous 26 de març, la Federació d’Administracions Públiques de la Confederació Sindical Catalana ha comparegut, a requeriment de la Comissió d’Afers Institucionals, al Parlament de Catalunya, per explicar davant d’aquesta comissió el nostre posicionament en relació amb el Projecte de llei de simplificació de l’activitat administrativa de l’Administració de la Generalitat i dels governs locals de Catalunya i d’impuls de l’activitat econòmica.\nCal que aquesta llei propiciï també la potenciació d’ocupació de qualitat a través de la creació de llocs de treball d’alt valor afegit.\nLa facilitació de l’inici d’activitat a través de controls a posteriori del compliment dels requisits que les empreses declaren complir (únic requisit per a l’inici d’un gran nombre d’activitats) no ha de restar efectivitat ni rigorositat a aquests controls. S’ha de dotar les administracions amb tots els mitjans humans i materials per efectuar aquests controls de manera real i efectiva.\nHem proposat la creació d’un Registre Electrònic d’Activitat Empresarial, en el qual les empreses que iniciïn activitat hagin de dipositar electrònicament l’acreditació dels requisits necessaris per a aquest inici d’activitat, cosa per a la qual tindrien un determinat termini. Aquest registre alliberaria mitjans per a activitat inspectora més complexa i es podria utilitzar amb finalitats estadístiques. Paulatinament s’hi podrien anar afegint la resta d’empreses existents abans de l’entrada en vigor de la llei.\nÉs necessari disposar d’un desenvolupament reglamentari d’un règim sancionador específic en els casos d’incompliment, en el cas que no hi hagi regulació sectorial a aplicar.\nCal personal suficient i amb la formació adequada en les solucions d’interoperabilitat que precisarà el desenvolupament de la llei i també en matèria de funció inspectora.\nS’ha d’establir un sistema d’avaluació periòdica del sistema implementat per la llei, de manera que se’n pugui millorar i corregir el que calgui.\nCal que les cartes de serveis de les diverses administracions tinguin un contingut mínim i unificat, en què ens contemplin els requisits mínims, els serveis a prestar, els terminis, el contingut del servei i totes les altres dades d’interès per a la ciutadania.\nLa llei faculta, en determinades condicions, que alguns municipis deixin de prestar alguns serveis públics. És essencial que la llei prevegi quina serà l’administració que prestarà aquests serveis suspesos.\nLes administracions públiques han d’adoptar solucions unificades i coordinades per garantir l’accés comú a les dades d’interès. Els instruments de què es pot dotar són els catàlegs de serveis i els mapes de competències.\nhttps://www.intersindical-csc.cat/2015/03/27/la-csc-compareix-al-parlament-de-catalunya/ 2015-03-27T12:30:36+01:00 @cscIntersindical-CSCacció sindical,administracions públiques,comissió parlamentària,compareixença,CSC,federacions,institucional,ParlamentAhir, dijous 26 de març, la Federació d'Administracions Públiques de la Confederació Sindical Catalana ha comparegut, a requeriment de la Comissió d'Afers Institucionals, al Parlament de Catalunya, per explicar davant d'aquesta comissió el nostre posicionament en relació amb el Projecte de llei de simplificació de l'activitat administrativa de l'Administració...@csc jesus.palomar@intersindical-csc.catAdministratorINTERSINDICAL - CONFEDERACIÓ SINDICAL CATALANA\nacció sindical, administracions públiques, comissió parlamentària, compareixença, CSC, federacions, institucional, Parlament\nLa protecció als aturats cau al nivell més baix des del 2001 »


Etiqueta: "IDIBAPS" (8)\nLes apnees del son s'associen amb major risc de mortalitat per càncermedicina, infermeria, o...Català20 jul. 201251955Els trastorns respiratoris del son s'associen amb un risc més elevat de tenir problemes cardiovasculars, metabòlics i neurocognitius. Nous estudis demostren que també comporten un risc més gran de manifestació de tumors, i fins i tot de mortalitat per càncer. Treballs experimentals en animals, dirigits per investigadors de l'Institut d'Investigacions Biomèdiques August Pi i Sunyer ...\nHacemos deporte sin riesgo para el corazónCastellà6 juny 201212378La fira Recerca 10 en directe té com a principal objectiu ser un punt de trobada i d'intercanvi d'experiències entre els científics i els ciutadans. En aquesta edició es troba l'activitat Conversa i experiments amb els científics. El reportatge presenta un programa de prevenció i investigació sobre malalties coronàries, relacionades amb la ...\nFem esport sense risc per al corCatalà6 juny 201292754La fira Recerca 10 en directe té com a principal objectiu ser un punt de trobada i d'intercanvi d'experiències entre els científics i els ciutadans. En aquesta edició es troba l'activitat Conversa i experiments amb els científics. El reportatge presenta un programa de prevenció i investigació sobre malalties coronàries, relacionades amb la ...\nCombatre l'asma des del laboratoriCatalà1 abr. 2009112256La fira Recerca 09 en directe té com a principal objectiu ser un punt de trobada i d'intercanvi d'experiències entre els científics i els ciutadans. En aquesta edició es troba l'activitat Conversa i experiments amb els científics. El reportatge presenta experiments amb ratolins en què s'estudia el desenvolupament de malalties respiratòries, cas de l'asma que ...\nCombatir el asma desde el laboratorioCastellà1 abr. 200912071La fira Recerca 09 en directe té com a principal objectiu ser un punt de trobada i d'intercanvi d'experiències entre els científics i els ciutadans. En aquesta edició es troba l'activitat Conversa i experiments amb els científics. El reportatge presenta experiments amb ratolins en què s'estudia el desenvolupament de malalties respiratòries, cas de l'asma que ...\nMelanoma: cuando las pecas no son pecasCastellà1 abr. 200872161La fira la Recerca 08 en directe té com a principal objectiu ser un punt de trobada i d'intercanvi d'experiències entre els científics i els ciutadans. En aquesta edició es troba l'activitat Conversa i experiments amb els científics. El reportatge presenta el melanoma o càncer de pell i la recerca que es duu a terme. Una investigadora de ...\nMelanoma: quan les pigues no són piguesCatalà1 abr. 200852552La fira la Recerca 08 en directe té com a principal objectiu ser un punt de trobada i d'intercanvi d'experiències entre els científics i els ciutadans. En aquesta edició es troba l'activitat Conversa i experiments amb els científics. El reportatge presenta el melanoma o càncer de pell i la recerca que es duu a terme. Una investigadora de ...\nEls trastorns del son, un autèntic malsonCatalà10 abr. 2007102213La fira Recerca 07 en directe té com a principal objectiu ser un punt de trobada i d'intercanvi d'experiències entre els científics i els ciutadans. Enguany està estructurada en deu unitats o mòduls que apleguen un ampli ventall de projectes de recerca en curs a les universitats catalanes. La Unitat Multidisciplinària de Trastorns del Son de l'Institut d'Investigacions ...


L'esborrany de decret d'escoles d'idiomes obri la porta a una EOI virtual\nAmb la creació d'una EOI virtual es pretén donar cabuda a la gran demanda social de formació en llengües.\nLa Comunitat té 17 EOI, a les quals se sumen 45 aularis distribuïts en localitats pròximes a cada seu i s'imparteixen 15 llengües.\nActualment hi ha 63.000 alumnes matriculats, als quals se sumen els 13.000 que es presenten aproximadament per lliure a examen.\nL'esborrany de decret d'escoles d'idiomes obri la porta a una EOI virtual EUROPA PRESS\nLa Conselleria d'Educació ha presentat este dijous en mesa sectorial el projecte de decret pel qual s'estableix el reglament orgànic de funcionament de les Escoles Oficials d'Idiomes (EOI) que entre les seues novetats inclou la possibilitat de creació d'una EOI virtual per a donar cabuda a la gran demanda social de formació en llengües.\nAixí consta en el projecte, que introdueix tots els aspectes d'organització i autonomia pedagògica dels centres que preveu la llei, reconeix l'existència de seccions d'EOI, que no eren regulades en cap normativa autonòmica, i crea la figura de coordinació de secció.\nA més, preveu la creació de comissions de treball no existents fins ara en la normativa, com la comissió de mediateca del centre, ha explicat Educació a través d'un comunicat.\nEl director general de Política Lingüística i Gestió del Multilingüisme, Rubén Trenzano, ha afirmat que s'està "posant ordre en tots els sentits a la concepció i funcionament de les EOI amb mesures com la distribució de places on fan falta, més professorat i millor format, preparació de proves segons els estàndards europeus, l'oferta de nous idiomes -èuscar, neerlandès, japonès i romanès-, matrícula en línia per a evitar les cues infernals del passat, reforç de l'expressió oral i cursos monogràfics i específics". A tots estos objectius se suma este decret que es presenta ara i que pretén, ha insistit Trenzano, "optimitzar el funcionament dels centres".\nLa Comunitat té 17 EOI, a les quals se sumen 45 aularis distribuïts en localitats pròximes a cada seu i s'imparteixen 15 llengües: alemany, anglès, àrab, espanyol per a estrangers, èuscar, francès, grec, italià, japonès, neerlandès, portuguès, romanès, rus, valencià i xinès.\nActualment hi ha 63.000 alumnes matriculats, als quals se sumen els 13.000 que es presenten aproximadament per lliure a l'examen de certificació de llengües, segons les dades de la Conselleria.


Un rebost digital per a tastar la nostra llengua\nEn Bromera estem convençuts que la millor manera d'aprendre és jugant i, per això, hem posat en marxa un rebost digital amb activitats i aplicacions en línia pensades perquè l'alumnat repasse els seus coneixements de gramàtica, literatura, ortografia... mentre s'ho passa bé.\nNoves lectures recomanades disponibles en la plataforma digital Blink Learning.\nDes de l’inici de la crisi per la COVID-19, en Bromera hem intentat oferir recursos i iniciatives per a facilitar la tasca docent a distància. Atesa la gravetat de la situació, seguim en aquesta línia, i per això hem posat en marxa una nova iniciativa: una selecció de llibres digitals de lectura en la plataforma digital Blink Learning.\nPer tal de facilitar la tasca a distància del professorat, en Bromera hem posat en marxa una sèrie de webinaris gratuïts pensats per a proporcionar-los ferramentes que els ajuden a adaptar la seua faena a la situació actual, tan singular. Per això, al llarg del mes de maig, oferim una sessió cada dijous a les 17 h, tant al nostre canal de YouTube com a la nostra pàgina de Facebook, especialment pensada per als docents de llengua. Es tracta, doncs, de formació gratuïta perquè el professorat puga conéixer l’experiència d’altres docents, aplicacions concretes i eines que faciliten seguir ensenyant des de casa.\nEn Bromera posem en marxa una sèrie de sessions de formació en línia gratuïta per al professorat de tots els nivells. Si has començat les classes a distància, tens dificultats o vols compartir la teua experiència, t'esperem cada dijous a les 17 h de la vesprada en el nostre canal de YouTube.\nEn Bromera #ensquedemacasa i aprofitem per a compartir recomanacions lectores en la nostra llengua. Volem incentivar l'alumnat a llegir llibres en valencià, però també a compartir l'experiència de llegir. Junts podem crear una comunitat de joves lectors i lectores!\nPink Floyd, en un dels seus temes més coneguts, Comfortably numb, parla de «sentir-se plàcidament ensopit». Bé, una sensació pareguda patia jo davant la realitat que m’envoltava des de feia un temps: la tecnologia, eixe món que avança de manera inexorable, em forçava a preguntar-me per on havia de continuar ara que la meua metodologia havia quedat antiquada.