L'autor sicilià va batejar el personatge en honor al seu amic Vázquez Montalbán\nRedacció 17/07/2019 - 09.31 Actualitzat 18/07/2019 - 01.36\nHa mort l'escriptor italià Andrea Camilleri, un els màxims exponents internacionals del gènere de novel·la negra. Camilleri ha mort als 93 anys a l'hospital del Santo Spirito de Roma, on feia un mes que havia ingressat per una aturada cardíaca.\nCamilleri va donar vida a Salvo Montalbano, el comissari sorrut però entranyable protagonista de més d'una trentena de novel·les policíaques que el van convertir en un dels escriptors italians més coneguts al món i més venerats a la seva terra, i un dels més clars representants de la novel·la negra mediterrània.\nL'escriptor italià, que no va arribar a l'èxit fins als gairebé 70 anys, assegurava que va aprendre a escriure de Vázquez Montalbán, i en honor d'ell va batejar el seu comissari:\n"El vaig llegir i vaig entendre l'error fonamental de la meva novel·la, havia de canviar el ritme narratiu, ho vaig fer i aquella es va convertir en una de les meves novel·les més valorades i venudes. D'aquí ve la meva gratitud a Montalbán."\nAbans, Andrea Camilleri havia estat director teatral i havia fet guions per a sèries de televisió i havia escrit assaigs i novel·les sense gaire ressò. Va ser el "tam-tam del públic" deia ell, el boca-orella, el que va fer triomfar les peripècies de Montalbano.\nAquestes es convertien en un retrat social de la Sicília del segle XX i de la situació econòmica i política del seu país, i els flagells com la màfia i les seves connexions amb el poder. Sempre, però, amb un toc d'humor, necessari, deia, per sobreviure com a sicilià:\n"És veritat que la ironia no resol el dramatisme de moltes situacions, però sí que les fa més portables."\nAndrea Camilleri, sortint d'un col·legi electoral a Roma el 2010 (EFE)\nVa créixer a la Itàlia feixista fins als 18 anys. Després del final de la Segona Guerra Mundial, es va afiliar al Partit Comunista. Mai no evitava parlar de política i, darrerament, va carregar contra el polític italià més poderós de la Itàlia actual, el líder de la Lliga, Matteo Salvini, de qui va dir que té una "mentalitat feixista".\nEls últims anys s'havia quedat cec i havia d'escriure dictant.\nA Barcelona va recollir, emocionat, un dels últims premis a la seva trajectòria, el que duu el nom del seu amic Vázquez Montalbán. També va ser distingit, entre d'altres, com a Gran Oficial de l'Orde del Mèrit de la República italiana.\nEl final de Camilleri ja el sabem. El de Montalbano, el sabrem aviat, quan es publiqui la novel·la que ha deixat escrita, que portava el títol provisional de "Riccardino" i amb la qual tanca la saga que el va convertir en un dels escriptors italians més traduïts a tot el món.\nAdéu a l'escriptor italià Andrea Camilleri\nMor l'escriptor Andrea Camilleri, pare del comissari Montalbano, saga traduïda a tot el mon


ELS INFANTS, SILENCIATS\n11 de juny de 2020 CRÒNICA 0 comentaris\nEls infants, les criatures, els menuts, la canalla, els xiquets també han patit l’atac letal del coronavirus i no els han sentit; no els hem sentit. Durant el confinament han seguit sent esclaus de la programació del curs –en bona part martiritzats per uns deures que ho tenien tot de condemna més que de taula de joc- i les seves protestes silents més que fonamentades no han menat enlloc més que a la indiferència de tots.\nAra que hem aconseguit arribar d’aquella manera a la fase tres del maleït desescalament –quina parauleta!-, la dels encontres, i que tots els comerciants de tots els rams es queixen legítimament perquè no poden obrir al cent per cent els seus negocis i ja no hi ha res a la guardiola; ara que la “nostra” indústria, la genuïna, la típica, la dels turistes en massa, ha patit de ple la plaga de la COVID-19 i amenaça seriosament el nostre pa de cada dia; ara que tota l’economia trontolla, els drets més elementals es militaritzen i els àugurs no saben veure el futur amb altre tint que no sigui el negre, els infants, les criatures, els menuts, la canalla, els xiquets segueixen sense ser escoltats quan els hem tancat els jocs dels parcs, de tots els parcs!, els hem privat de les colònies d’estiu i els cappares d’això que en deim educació (i que com més va, més s’assembla a instrucció) no saben com ho han de fer per començar el curs que ve amb l’única normalitat possible, que és la que dicta la dignitat. No valdria la pena escoltar allò que demanen els escolars?\nEls prenem els jocs, l’esplai, que és tant com dir la juguera, i res no es batega ni es presenta cap alternativa per a aquest furt. Per molts de temps pandèmic que visquem, el principi 7 de la Declaració dels Drets dels Infants diu: “L’infant gaudirà plenament de jocs i d’esbarjos, els quals hauran d’estar orientats vers les finalitats perseguides per l’educació; la societat i les autoritats públiques s’esforçaran a promoure la satisfacció d’aquest dret”.\nVivim d’esquena als infants i a les seves demandes que ells expressen molt clarament de moltíssimes maneres i sols els oferim allò que a nosaltres ens interessa, no allò que veritablement necessiten. Passa igual que amb la solidaritat, que no és donar allò que et sobra, sinó allò que l’altre necessita. No param gens d’esment –o, en tot cas, no el que pertoca- al creixement en tots els ordres dels infants, de les criatures, dels menuts, de la canalla, dels xiquets; sols volem que no molestin, que callin i creguin, com si el silenci i l’acatament fossin les millors receptes per viure plenament.


Des Infoself Group oferim un servei de màxima qualitat per a la instal•lació i manteniment de totes les tipologies més actuals de xarxes. Ens centrem de manera especial en el disseny i la configuració de servidors i en la virtualització de servidors i escriptoris.\nQuè ens diferencia d'altres empreses?\nLa nostra experiència i el nostre volum de clients. Disposem d'una trajectòria demostrada al llarg de més de 15 anys i més de 100 clients (empreses) en instal·lacions de xarxes wifi, sistemes d'emmagatzematge, backups i les millors i més actuals eines de seguretat i control de xarxes.\nLa important empresa nord-americana WatchGuard és un dels nostres partners en seguretat. D'aquesta manera Infoself Group i Watchguard proporcionen solucions de seguretat de xarxa dinàmiques que afronten qualsevol tipus d'amenaces en entorns de treball, informació, aplicacions i tecnologies de xarxa.\nMés informació a: www.watchguard.com


SARDANES EN BLAU: 17/01/2016\nBlog del programa SARDANES EN BLAU, que s'emet per Canal Blau FM des de Vilanova i La Geltrú. SARDANES EN BLAU, és un programa que intenta transmetre una estima incondicional per la joia més gran que tenim: LA SARDANA. Un programa fet amb el cap i amb el cor per a tots vosaltres i per això us demanem la vostra opinió, els vostres suggeriments i, si cal, les vostres crítiques. De moment, trobareu sardanes, comentaris, agenda, i col·laboracions\nPrograma 645 del diumenge 17 de gener de 2015\nUn cop haurem escoltat la quinzena eliminatòria del concurs LSDA, gaudirem de la sardana d'en Daniel Gasulla "Amics de Sant Antoni" tot celebrant la diada de la Festa Major d'Hivern de Vilanova i la Geltrú.\nLa resta del programa el dedicarem a presentar-vos el projecte de l'enregistrament d'un cd de la cobla Maricel amb sardanes d'en Joan Moliner. Tindrem als nostres estudis aquest compositor juntament amb el músic del programa, en Jordi Paulí, que dirigirà aquesta cobla per a l'enregistrament.\nESCOLTAR O DESCARREGAR PROGRAMAClicant a l'enllaç podreu escoltar o descarregar el podcast del programa corresponent\nPublicat per EQUIP DE SARDANES EN BLAU a 17.1.16 Cap comentari:\nPodeu enviar els vostres correus a sardanes arroba canalblau.cat\nVisita elñ nostre facebook\nEl bloc sardanista dels Botet


Corregit: 3 deixant nomes una filla -> 3 deixant només una filla\nEl [] ja s'esmenta a Ramon I Dat, fill de Donat II. Es creu que el seu fill Arnau va morir abans que ell i el jove net Garcia Arnau I fou comte sota tutela del seu oncle Lluís I (germà d'Arnau). Garcia Arnau I va morir passat l'any [] i només va deixar una filla, [[Garsenda de Bigorra]], que es va casar amb [[Bernat I de Foix]] (pel que eren les segones noces), que en el repartiment d'aquest comtat havia rebut les terres de [[País de Foix|Foix]]. Bernat I, que va portar el títol de comte de Bigorra, comte de [[Carcassona]] i comte de Comenge va morir entre [] i [] i Garsenda el []. Al morir va deixar les terres carcassoneses i Foix al seu fill gran Roger (de la primera muller Beatriu) al que després de la seva mort el [] el va heretar sa germà Pere, amb el que s'inicià la línia de [[Comtat de Foix|comtes de Foix]]; Bernat II, fill de la segona dona de Bernat I, Garsenda, va rebre de la mare el comtat de Bigorra. Va morir el [] i el va succeir el seu fill Ramon II, que va morir el [] sense successió i havent premort la seva germana; la successió va passar a l'altra germana (d'un segon matrimoni de Bernat II amb Estefania de Marsella) Beatriu I. Es va casar amb Cèntul V de [[Bearn]] (I de Bigorra). Van tenir dos fills, el primer Bernat III fou el successor però va morir el [] deixant nomesnomés una filla, Beatriu II que va morir uns mesos després soltera. Va ser proclamat comte Cèntul II, germà de Bernat III, aliat del rei [[Alfons I d'Aragó]] el Bataller, però va morir el [] i nomes va deixar una filla, Beatriu III, casada amb Pere, [[Vescomtat de Marsan|vescomte de Marsan]].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/wiki/Especial:MobileDiff/12257271»


Mirando pa Cuenca\nFrases fetes. La procedència d’aquesta expressió és molt curiosa. Originalment el dit era altre. Era "poner mirando a La Meca", per l'analogia que hi ha entre la postura en la que oren els musulmans i la citada posició sexual. Amb el temps, va evolucionar i derivà cap a la versió castellana més del "mirant pa Cuenca". La primera població que hi ha des de Madrid en direcció és Cuenca, d'aquí l'evolució de la expressió.\nAls buixots ens encanten les frases incòmodes, les converses absurdes, les situacions còsmiques, els barbarismes i els silencis. No volem que es perdin les expressions de carrer, les frases fetes de tota la vida, les dites i els refranys populars. Són una manera de posar-les al dia, d'actualitzar-les i recuperar-les.\nSI T'AGRADEN ELS NOSTRES DISSENYS IL·LUSTRATS, ACUDITS, FRASES FETES I EXPRESSIONS CATALANES SEGUEIX-NOS AL NOSTRE INSTAGRAM O AL FACEBOOK I/O COMPARTEIX LES BUIXOTS A LES TEVES XARXES SOCIALS\nFRASES FETES, ACUDITS i EXPRESSIONS CATALANES IL·LUSTRADES\nDissenys originals il.lustrats d'expressions catalanes, acudits i frases fetes. Les frases dels nostres pares i avis, dites i refranys populars, mots il.lustrats en català, stickers i emojis en català i un grapat d'animalades\nUn grapat de frases incòmodes, de converses absurdes, de situacions còsmiques, plenes de barbarismes i silencis.\nCopyright © 2019 - 2022 Buixots.com


Olga Xirinacs: ABRAÇADES HUMILS\nEll va morir de sobte la matinada de dimecres 5 d’abril, sense que les meves mans el poguessin retornar.\nDiumenge el vaig pujar dins del meu cor a veure l’espectacle de les palmes a Les Coques, amb l’arquebisbe pontificant des d’una escalinata i el repic de les campanes majors. No podia resistir la gentada i em vaig refugiar a plorar al jardí del claustre de la catedral, d’esquena al xiprer i els peus repenjats al petit estanyol rodó d’aigua verda i peixos vermells.\nDe pujada em trobo el mendicant de les tres motxilles: “¿Tot això porta vostè sol?”, “sí señora, yo solo”. Li comunico la mort. Em dóna una bosseta de poliol de les que ell fa servir, diu, per fer bona olor, humitejades i passades per la pell. Ens abracem.\nDe baixada, al carrer de la Merceria entro a veure el noi que ven espelmes, sabons d’olor, ciris, llànties, en una tenda de somni: Casa Corderet. Ens fem una llarga abraçada i li dic que dediqui a Vicenç una de les pregàries que fa a la rebotiga, on llegeix mans i horòscops. “Ja ho crec, que ho faré”.\nAl carrer Major hi ha la venedora de cupons dels cecs, que conec fa anys. No és cega, però està molt malalta. Mare de la nena protagonista del meu llibre ”Patates fregides”. Una bona abraçada, també.\nAl Passeig hi ha el guitarrista. Quan detecto músiques prop de casa em poso nerviosa. “No vagis més enllà d’aquesta palmera, ¿eh?” “No, señora, ya me lo dijo el año pasado y aquí estoy muy bien.” Li dono unes monedes: “Canta una cançó per al meu home”, li demano. En toca i canta una de preciosa. Ens abracem.\nJa davant de casa hi ha la tribu rasta dels bombollers, anglesos ells. Dono una moneda i li explico el cas al principal de la tribu, ros i alt, d’amples pantalons virolats, mentre ens abracem. “Fes una bombolla ben bonica per Vicenç”, demano. “No una, sino un millón, le voy a hacer.\nVicenç, els humils, aquells que veiem des de casa, també t’estimen.\nUn text preciós.\n12 d’abril de 2017 a les 23:51\nJa ho crec que ho faré i t'ho faré, Olga.\n13 d’abril de 2017 a les 14:34\ncaboet ha dit...\nDoncs sí, un text molt bonic i emotiu. Olga, rep una forta abraçada.\n13 d’abril de 2017 a les 15:13\nOlga, mai et podrem agrair prou que tinguis la gentilesa de compartir tots aquests sentiments amb nosaltres, tot aquest devessall de riquíssimes emocions que tan bellament desgranes...\nUna abraçada molt gran, amiga!\n13 d’abril de 2017 a les 16:28\nUn post preciós ple d'abraçades entranyables i humils, que són les més reals i desinteressades i per això tenen un gran valor. Els humils t'estimen, perquè et senten a prop.\nEl claustre de la catedral un bon lloc per apaivagar el dolor...\nM'afegeixo a les abraçades, Olga.\n13 d’abril de 2017 a les 20:47\nJo també, amb el teu permís, t'abraço, Olga. Aquesta delicada cadena de dolços homenatge és, emocionalment, colpidora. Només, d'algú com tu, poden sortir aquestes baules d'amor que seguiran.\n13 d’abril de 2017 a les 23:10\npotser són les millors abraçades , aquestes que venen sincerament del més profund dels seus cors .....si m'ho permets ,encara que sigui ben poca cosa una abraçada en la distancia i virtual t'he n'envio una ! dins el dol quina joia rebre les paraules i els fets d'aquestes persones!\n14 d’abril de 2017 a les 12:27\nHortensia Rodrigez De Leon ha dit...\nJo també vui abraçar-la amb força i estimació, sortir de casa i pasetjar per la paralta, el seu lloc de sempre li va arropar massa, després del dolor arriba la resingnació i voste sap que tothom l' estimaba i ancara esta amb nosaltres i present amb els records. Paraules belles i dolces de voste van esser el mijor homenatge a les palmes i olives que semprę beneia al lloc de la Catedral. Una abraçada virtual i el meu supor per seguir lluitan amb el dia dia.Olga força i andevan.\n14 d’abril de 2017 a les 18:57\nUn rosari d'humils encastats. Petites perles enfilades sense fi. Records que no s'escapen, sinó que s'acaronen amb les puntes dels dits. Una humil abraçada, Olga. Càlida i sentida.\n15 d’abril de 2017 a les 10:42\nUna abraçada, Olga.\n15 d’abril de 2017 a les 12:15\nDoncs nosaltres, els amics bloguers, també t'abracem.\n15 d’abril de 2017 a les 19:11\nBOMBELLES MIL...ORACIONS LAICAS...I ABRAÇADES LAS QUE CALGUIN...\nUN BON HOME NO MORE MAI¡¡¡.\n16 d’abril de 2017 a les 19:49\nLes nostres abraçades també volen ser humils, però reconfortants. Una abraçada.\n16 d’abril de 2017 a les 22:23\nEls humils són els que saben estimar de debó. Perfums, ciris, bombolles...Les vertaderes pregàries són els petits detalls que surten del cor, no les fórmules repetides i buides de sentiments.\nHe estat tota la Setmana Santa sense conectar-me, lluny de casa, intentant pregar des de el cor. Aquesta nit, l'espelma que encenc davant de les meves icones (Jesús, Maria i Sant Jordi) serà pel Vicens. Una abraçada.\n16 d’abril de 2017 a les 23:02\nI en quan pugues et forces per a relacionar-te amb amics i familiars, a mi, ja saps que em tens a la xarxa.\nBesets i pensa que la vida no es crea ni es destrueix, només es transforma, si t'hi forces prompte podràs rebre consells i parlar amb ell, i que segurament vol el millor per a tu, com en un futur un altre amic, i ja sé que ara és prompte, però arribarà un punt en que et trobaràs desolada, tot i haver passa't ja el dol, eixe serà el moment. Però només si veritablement ho vols, si la teua ànima ho vol, ell seguirà ahí i teu.\n17 d’abril de 2017 a les 4:52\nUn pensament per en Vicenç i una abraçada per a tu Olga.\nHumil en les formes, intenses en la distància.\n18 d’abril de 2017 a les 12:49\nEl nostre record és per aquest senyor discret i afable que va ser en Vicenç, el mateix que tu retrates en aquest text de gran bellesa i emoció.\n20 d’abril de 2017 a les 14:02\nQuina reflexió tan emotiva, Olga. Les abraçades si no són humils, no tenen cap valor. Ànim.\n24 d’abril de 2017 a les 0:21


És temps de varicel·la | Blog EAP Navàs-Balsareny\n← Acte en motiu del Dia mundial de la presa de consciència de l’abús i el maltractament envers les persones grans\nLa Creu Roja inicia una campanya d’emergència per a garantir l’alimentació saludable de 1.000 infants en risc durant l’estiu →\nÉs temps de varicel·la. …\nÉs una infecció vírica causada pel virus varicel·la- zòster. És molt contagiosa. Té un període de incubació de 15 dies i fins i tot de 3 setmanes. Per sort només es pot passar un cop a la vida.\nLa coneixerem perquè apareixen granets rosats per qualsevol lloc del cos. A sobre d’aquests granets hi apareix una butllofa amb contingut líquid i transparent. Al cap de uns dies aquesta butllofa es trenca i deixa una crosta que cau sola poc temps després.\nDiem que la varicel·la és contagiosa mentre hi ha butllofes. Quan totes les lesions tenen crosta ja deixa de ser contagiosa i el nen/a pot tornar a l’escola. Tot això dura entre 5 i 10 dies.\nHem de tenir present que poden anar apareixent granets durant els primers 3-4 dies i que aquests s’han d’anar assecant. No tots van al mateix ritme.\nPot donar febre durant les primeres 24-48h però no sol allargar-se més. Si la febre es manté passats 3-4 dies o apareix al final de la malaltia pot ser un signe de complicació i cal que consulteu al pediatra o al metge de capçalera\nNo sol ser una malaltia greu però es pot complicar. La varicel·la deixa cert grau de immunodepressió que fa que sigui més fàcil infectar-se per altres microbis. Sobretot veiem més complicacions com més gran és el malalt ( gran d’edat, no de mida…), en forma de infeccions de la pell, otitis, i d’altres de més greus com ara pneumònies, encefalitis, etc.\nEl tractament de la varicel·la és purament simptomàtic a base de tractaments contra la febre i la picor. Hi ha un tractament específic amb un medicament que es diu Aciclovir però que només s’utilitza en casos molt comptats.\nCal evitar rascar les lesions perquè hi ha molt més risc de infecció.\nÉs bo saber que poden aparèixer lesions en qualsevol part del cos ( ulls, boca, genitals, entremig dels dits, etc) però és molt típic que apareguin al cap, entremig dels cabells.\nS’aconsella evitar els banys llargs amb aigua molt calenta ja que estoven la pell i les lesions i costa més d’assecar-les. Es pot fer una dutxa ràpida evitant fregar les butllofes, intentant eixugar amb una tovallola suau tot fent tocs a la pell.\nS’ha d’evitar anar a l’escola i estar en contacte amb altre gent que no hagi passat la malaltia fins que aquesta hagi passat, sobretot amb dones embarassades i amb malalts immunodeprimits.\nTret d’aquestes mesures no cal fer cap altre mena de tractament: no cal fer cap dieta especial i tampoc cal que s’estigui tancat a casa però heu de saber que s’ha d’evitar contagiar a d’altres persones i sobretot evitar l’exposició directe al sol ja que es tracta d’un virus que s’estimula amb la radiació solar.\nAquesta malaltia es pot evitar amb una vacuna específica. Actualment es vacunen gratuïtament tots aquells nens/nenes de 12 anys que no hagin passat prèviament la varicel·la. Però heu de saber que es pot vacunar tothom que ho vulgui a partir dels 12 mesos de edat ( això si, si aneu a comprar la vacuna a la farmàcia), en dues dosis.\nL’Asociación Española de Pediatria recomana administrar la primera dosi als 12 mesos i una segona als 4 anys o en qualsevol cas a partir de l’any de vida i dues dosis separades un mínim de 1 mes. També es poden vacunar els adults que no hagin passat la malaltia.\nSi teniu dubtes o ens voleu fer alguna consulta ho podeu fer personalment al CAP o be a través del nostre mail ( pediatrianavas@gmail.com) o també a través del blog. Recordeu que cal identificar-vos i deixar el vostre correu email perquè us puguem contestar.\nPediatra EAP Navàs-Balsareny\nGaleria | Aquesta entrada s'ha publicat en Consells pediàtrics, Nen malalt i etiquetada amb infecció vírica, pediatria, varicel·la. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Per Santa Tecla, Òmnium Cultural va de festa! - Òmnium Cultural\nPer Santa Tecla, Òmnium Cultural va de festa!\nEl pròxim 20 de setembre de 17.30h a 19h, vine a la primera coca de la Rambla Nova de Tarragona per gaudir amb els més petits d’un taller molt especial en el que el seguici popular hi tindrà un paper molt rellevant.\nPer una banda, l’il·lustrador Armand ens farà omplir de color la Festa Major amb uns fantàstics quaderns. Per l’altra, comptarem amb la participació de la contacontes Karme González que ens farà gaudir d’una bona estona en família.\n« Viu la diada amb Òmnium Tarragonès!\nMarcel Mauri i Gabriela Serra presenten a Tarragona el llibre de Jordi Cuixart »


Plataforma en Defensa de la Sanitat Pública del Baix Vallès: La Plataforma en Defensa de la Sanitat Pública del Baix Vallès es felicita per la creació del Consell de Participació de la Fundació Sanitària de Mollet.\nLa Plataforma en Defensa de la Sanitat Pública del Baix Vallès es felicita per la creació del Consell de Participació de la Fundació Sanitària de Mollet.\nAmb motiu de la creació per part de la Fundació Sanitària de Mollet d'un consell de participació on és previst que prenguin part diferents representants dels diferents municipis i entitats del teixit associatiu de la zona d'influència de l'Hospital de Mollet entre elles, la Plataforma en Defensa de la Sanitat Pública del Baix Vallès, aquesta, ha valorat positivament la posada en funcionament d'aquest nou organisme.\nDes de la Plataforma se saluda iniciatives d'aquest tipus i resta a l'espera que aquesta nova eina “esdevingui útil per a la millora en l'atenció sanitària, els recursos humans i tècnics del centre sanitari” i per tant, “acabi repercutint en la millora dels diferents serveis que s'ofereix a la ciutadania”. Per la seva banda, la Plataforma en Defensa de la Sanitat Pública del Baix Vallès, es felicita d'haver-ne aconseguit la creació ja que és una reivindicació que l'entitat havia formulat en més d'una ocasió en diverses reunions mantingudes amb la direcció del centre hospitalari i davant d'altres organismes competents.\nPer últim, la Plataforma recorda que malgrat aquest nou organisme sigui només a nivell consultiu, s'espera “que la implicació dels representants i de les entitats que en formin part siguin el reflexe real de la societat de la zona i que aquests puguin disposar dels mecanismes necessaris per a participar de manera directa i útil i poder així convertir-se en una bona eina d'influència a l'hora de prendre decisions per poder aplicar les millores que la sanitat baixvallesana mereix


Schuler Sellerich Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nSchuler-, Sellerich, Sellerich, Alemanya, 54608 - Veure al mapaSchulerVeure més fotosVestíbulVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nConvenientment situat a Sellerich, Schuler és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Sellerich. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com aparcament de cotxes, habitació familiar. L'ambient de Schuler es reflexa en cada habitació. calefacció, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, nevera, forn microones són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen parc infantil, ping pong, jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Schuler és una elecció inteligents per a viatgers a Sellerich, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


César Sánchez rectifica: sí als imputats en el seu govern – Compromís\nCompromís ha comprovat hui en el torn de precs i preguntes del ple de la Diputació d’Alacant que el pacte d’investidura que va portar a César Sánchez a dirigir l’ens provincial no solament està trencat en la teoria, també en la pràctica. Si un diputat del govern és imputat per diferents casos de corrupció, segons resposta del PP, aquest cas solament tindrà rellevància dins de la institució provincial si la presumpta corruptela afectara a la Diputació mateixa.\nLa contestació del Partit Popular a la pregunta de Compromís sobre determinats casos de presumpta corrupció que afectarien al 33% de la bancada del PP en la Diputació d’Alacant ha establit un nou criteri dins de la Diputació respecte al tracte a aquells diputats que estiguen afectats per casos de corrupció.\nMitjançant el portaveu del PP en el ple, Carlos Castillo, la coalició ha pogut conèixer que apartar a un càrrec públic de l’ens que estiga imputat solament es durà a terme si el presumpte delicte imputat té alguna cosa que veure amb la gestió de la Diputació.\nLa resposta de Castillo, per tant, desdiu al propi Sánchez i introdueix un matís en la declaració d’intencions del president, qui va assumir el càrrec sota un aura de regeneració que ja està pels sòls. I és que el primer punt del pacte que li va portar a dirigir la Diputació establia el següent al punt 1: “Separació immediata de qualsevol càrrec públic que haja sigut imputat formalment per delictes de corrupció política o per qualsevol uns altres que per la seua gravetat causen una especial alarma social fins a la resolució completa del procediment judicial”.\nCompromís ha obtingut aquesta resposta per mitjà de la pregunta realitzada pel portaveu adjunt, José Manuel Penalva, qui ha volgut conèixer l’estat dels casos o investigacions judicials que afecten als diputats del Partit Popular. La pregunta anava dirigida al president de la Diputación, que ha preferit delegar en el seu portaveu la resposta.


Els Castellers de Vilafranca preparen el castell de 9\nEls vilafranquins actuen aquest diumenge a Sants, on volen fer un pas més i completar el 3de9f\nRedacció Vilafranca del Penedès 05-05-2016 13:45 Lectures 1543\nTorre de 8 dels Castellers de Vilafranca a Sants. Castellers de Vilafranca\nEls Castellers de Vilafranca actuaran aquest diumenge al migdia a la Plaça Bonet i Moixí de Sants (Barcelona). Els vilafranquins tenen la intenció d'estrenar-hi algun castell i confirmar el bon inici de temporada que estan fent. A falta de l'assaig de divendres, l'equip tècnic dels Castellers de Vilafranca es planteja intentar el primer 3de9 amb folre de la temporada i el primer pilar de set amb folre. La diada es completaria amb dos castells de la gamma alta de vuit.\nEls Castellers de Vilafranca estaran acompanyats pels amfitrions Castellers de Sants i els Xiquets de Tarragona. La diada, que commemora el 23è aniversari de la colla local, començarà a les 12:00h. Els autobusos de la colla sortiran de Cal Figarot a les 10:30h.


Una alt càrrec del govern espanyol indigna la xarxa en dir que els joves emigren per esperit "aventurer"\nLa secretària general d'Immigració i Emigració afirma que "l'impuls aventurer de la joventut", i no només la crisi, duu els treballadors qualificats a marxar\n2 min. Barcelona 30/11/2012 21:59\n260x366 Marina del Corral Marina del Corral\nUn cop més, declaracions desafortunades d'un alt càrrec sobre l'emigració dels joves a l'estranger. La secretària general d'Immigració i Emigració del govern espanyol, Marina del Corral, ha enfurismat la xarxa aquest divendres després d'haver assegurat que els joves de tot l'estat marxen a treballar a l'estranger no només per la crisi, sinó també per "l'impuls aventurer de la joventut". Segons ella, els "discursos que sostenen que la sortida de treballadors qualificats espanyols està estrictament i únicament vinculada a la situació de crisi".\nDel Corral va fer aquestes declaracions dijous, durant la presentació d'un informe sobre l'emigració de professionals qualificats, i en qüestió d'hores la xarxa anava plena de crítiques contra l'afirmació polèmica. De fet, el seu nom ha estat 'trending topic' estatal aquest divendres.\nUn dels tuitaires feia broma amb la frase tot afirmant que "la culpa és de Dora la exploradora". Un altre, en referència a les polèmiques declaracions, del conseller d'Empresa i Ocupació, Francesc Xavier Mena, en què recomana els joves que agafin el primer vol a Londres i vaigin a servir cafès, deia: "Llàstima que no hagués tingut més sentit aventurer Marina del Corral, ara serviria cafès a Londres". Una altra piulada lamentava: "Esperit aventurer és en realitat atur, precarietat, taxes educatives, i altres regals del teu govern als joves". Un altre exemple: "Marina del Corral... Esperit aventurer és anar-te'n a fer esports extrems al Pirineu. No a 'currar' a un Burger de Berlín".


Canvi d'estudi dins d'un mateix Programa Formatiu de Grau | Universitat Rovira i Virgili\nSou a: Portada > Estudis > Graus > Tràmits administratius > Canvi d'estudi dins d'un mateix programa formatiu de Grau\nCanvi d'estudi dins un mateix programa formatiu de grau\nCONCEPTE: procés que han de seguir els estudiants de la URV que cursen o han cursat uns estudis de grau, volen ser admesos per fer un altre ensenyament d'entre els que formen part del mateix programa formatiu de grau i se'ls pugui reconèixer un mínim de 30 crèdits a l'ensenyament de destí. També es pot demanar el canvi d'estudi entre els ensenyaments que comparteixen el primer curs.\nCurs d’aplicació: 2020-21\n1ª fase: de l'1 al 30 de juny (el nou termini només amplia el període a efectes de presentació de la sol·licitud, els requisits mínims s’havien de complir a 30 d’abril de 2020).\n2ª fase: del 20 al 24 de juliol, només en cas que hi hagi places vacants (consulteu el vostre centre).\nOriginal i fotocopia del document que acrediti el tipus d'exempció, si s'escau (família nombrosa, etc.).\nSi l'estudiant no té accés al tràmit en línia, podrà presentar la sol·licitud a la seu del registre auxiliar que correspongui a la secretaria de gestió acadèmica de campus/centre on es vulgui iniciar els nous estudis (si s’escau, caldria presentar també l'original i fotocòpia del document que acrediti algun tipus d'exempció (família nombrosa, etc.).\nConsulteu els Programes formatius de grau.\nConsulteu els Graus que comparteixen íntegrament el primer curs.\nNomés es pot sol·licitar el canvi a un ensenyament.\nRecordeu que és recomanable demanar la sol·licitud de canvi d'estudi dins d'un programa formatiu de grau i formalitzar, així mateix, la preinscripció universitària.\nEs notifica la resolució corresponent a la persona interessada, que conté les assignatures reconegudes i l'acceptació o la denegació del canvi d'estudi, dels estudiants a qui s'hagi reconegut 30 crèdits o més, amb la indicació clara que no tindrà reconeixement acadèmic fins que no hagi formalitzat la matrícula als nous estudis. La secretaria incorpora d'ofici a l'expedient acadèmic les assignatures reconegudes sempre que sigui possible abans que l'estudiant formalitzi la matrícula.\nEls estudiants als quals s'ha concedit el canvi d'estudi han d'abonar els drets de trasllat.\nEn l'aplicació de l'acord del Consell Social de la URV, els estudiants que canviïn de grau dins d'un programa formatiu de grau, o bé entre els graus que comparteixen completament el primer curs, resten exempts de l'abonament del 15% del preu dels crèdits reconeguts de les assignatures que formen part del programa formatiu de grau o en el seu cas, de les assignatures del primer curs.\nDe les assignatures reconegudes no coincidents entre els dos ensenyaments s'ha d'abonar el 15% del preu dels crèdits, d'acord amb el que estableix el decret de preus públics vigent.\nEls estudiants que hagin finalitzat un dels graus que formen part del PFG i vulguin cursar-ne un altre del mateix PFG hauran d’obtenir plaça mitjançant el procés de preinscripció i hauran d’abonar el recàrrec del 40% per segona titulació i el 15% del preu dels crèdits reconeguts. L’exempció al preu del reconeixement només resulta d’aplicació en el cas que es formalitzi un canvi entre dos dels graus del PFG.\nLa junta de centre aprova els criteris i el nombre de places que té en compte per acceptar les sol·licituds de canvi d'estudis dins dels programes formatius, i els fa públics. Aquests criteris són ratificats, si s'escau, per la Comissió d’Estudiants i Comunitat Universitària.\nLa persona interessada o la persona autoritzada, previa identificació.\nDurant el període que li correspongui matricular-se i que es fa constar a la mateixa resolució.\nL'estudiant es matricula de les assignatures que vulgui cursar durant el curs acadèmic.


ASSESSORIA - Busbac+\nLI ASSESSOREM EN EL SEU NEGOCI PER CRÉIXER MÉS I MILLOR\nOferim un servei integral d'assessorament i gestoria empresarial adreçada a professionals, despatxos, comerços i empreses. Els nostres assessors li oferiran una visió global dels aspectes en què es basa la gestió laboral, fiscal i jurídica del seu negoci. La fiscalitat, el control tributari, la gestió dels recursos humans, impostos i la cobertura legal són factors essencials per al desenvolupament i l'èxit corporatiu.\nCol·laborem junts en un clima de mútua confiança, fruit de la serietat i de la responsabilitat en el treball diari. Des del seguiment continuat, el control exhaustiu i diari de cada procés, la seva previsió fins a la seva execució final. Amb una informació constant i proactiva de l'estat de les seves gestions.\nBusbac li aportarà tranquil·litat a l'assegurar el compliment puntual de totes les seves obligacions fiscals, laborals i legals, i li permetrà concentrar-se en el creixement del seu negoci.\nEl nostre equip d'assessors, realitzarà un exhaustiu estudi de les seves obligacions fiscals i tributàries des de diversos punts de vista i aplicant diversos paràmetres per tal de garantir la rendibilitat, l'estalvi i el rigor en el desenvolupament i seguiment de control de la fiscalitat corporativa de la seva empresa.\nAssessoria en normativa i legalitat vigent, defensa dels seus drets davant de tercers. El nostre equip d'advocats l'acompanyarà en la presa de decisions que poden ser determinants per a la seva societat o la seva empresa en qualsevol moment i entorn.\nLi oferim solucions i assessorament en l'àmbit sociolaboral, retenció del talent, gestió de recursos humans i aspectes clau en contractació de noves incorporacions a la seva empresa o comerç, a partir de l'aplicació de la nova normativa vigent en cada cas.\nA Busbac +, comptem amb experts col·laboradors auditors, censors jurats de comptes, amb l'objecte d'ajudar des del rigor, l'eficàcia i el compromís, a l'acompliment normatiu vigent.


El govern búlgar dimiteix després de deu dies de protestes pel preu de l'electricitat\nLa factura de l'energia, la corrupció i el poder dels monopolis han generat un gran descontentament al carrer. El primer ministre, Boiko Borisov, ha dit que "no vol ser en un govern sota el qual la policia pega a la gent"\n2 min. Sofia 20/02/2013 08:50\n260x366 Forces antidisturbis a la protesta de dimarts a la nit a Sofia. NIKOLAI DOYCHINOV/ AFP Forces antidisturbis a la protesta de dimarts a la nit a Sofia. NIKOLAI DOYCHINOV/ AFP\nEl primer ministre de Bulgària, el conservador Boiko Borisov, ha presentat aquest dimecres la dimissió del seu govern després de deu dies d'intenses protestes populars contra els alts preus de l'electricitat. Ho ha anunciat aquest matí el president del país, Rosen Plevneliev. Així, el de Sofia se suma a la llista de governs europeus apartats pel rebuig a les polítiques d'austeritat.\nBorisov va intentar calmar les protestes cessant el ministre de finances i comprometent-se a rebaixar un 8% el preu de la factura elèctrica, però les mobilitzacions al carrer van continuar.\nA més del preu de l'energia, molts búlgars estan indignats amb el poder dels monopolis, el baix nivell de vida −Bulgària és el país més pobre de la UE− i la corrupció, rampant al país. Almenys 25 persones van necessitar ahir assistència mèdica després que la policia reprimís les manifestacions. "No puc participar en un govern sota el qual la policia pega a la gent", ha dit Borisov en anunciar la seva renúncia.\nLes eleccions legislatives estan previstes per al juliol i no se sap si ara seran ajornades. Borisov, que havia estat el guardaespatlles del rei Simeó i del dictador Todor Yivkov, ha anunciat que es retirarà la llicència de distribució a CEZ, la companyia txeca d'electricitat, que és la més gran de l'Europa Central.


A les 12.00 hores, al Saló de Cristall de l’Ajuntament, té lloc l’audició de música de cambra dels alumnes del Conservatori Superior de Música Joaquín Rodrigo de les càtedres d’Ana Fontestad, Francesc Gamón i Miguel Pina.\nDe la càtedra del professor Francesc Gamón s’escoltarà música de Claudio Monteverdi, de qui es complix el 450 aniversari del naixement. Les obres escollides són “Sfogava con le stelle” (Quarto libro de madrigali), “Zefiro torna, e’l bel tempo rimena” (Sesto libro dei madrigali), “Dunque, amate reliquie, un mar di pianto” (de la Sestina, Sesto libro dei madrigali). Estaran interpretades per les sopranos Carmina Sánchez i Cristina Laia Vallés; com a alt, Amparo Zafra; tenor, Víctor Guillén, i baix, Pau Ferrer.\nEn la part corresponent a la professora Ana Fontestad, han triat el Trio, op. 24, de Hans-Georg Görner; Trio romàntic, op. 78, de L. De Lorenzo, i Divertimento (“Allegro energico”, “Languido”, “Vivace”, “Andantino”, “Maestoso” i “Piacevole”), de M. Arnold. Aquestes peces seran interpretades per Miquel Guillem Gómez Ramos, flauta; Laura Gordejuela Gasch, oboé, i Armando Gil Muñoz, clarinet.\nDe la tercera i última part d’este concert s’encarrega el professor Miguel Pina, els alumnes del qual oferiran una selecció de peces de George Gershwin, de la suite Porgy and Bess, que són “Summertime”, “It ain’t necessarily so”, “Bess, you are my woman now”, “I love you, Porgy”, “A woman is a sometime thing / I got plenty o’ nuttin'” i “I’m on my way”. Els encarregats de la interpretació són Josep Alamà Martínez i Adrián Pastor Cebrián, trompeta; Abdó Sancho Moya, trompa; Jorge Sintes Fernández, trombó, i Edgar Maties López, tuba.\nEl Conservatori Superior de Música Joaquín Rodrigo de València té més de 130 anys d’existència. Nombroses personalitats de la música s’han format en aquest centre o en van ser professors i, a més, un gran nombre d’antics alumnes formen part d’orquestres i bandes professionals, no solament a Espanya sinó també en l’àmbit internacional. La seua oferta educativa engloba estudis superiors de totes les especialitats instrumentals, vocals i teòriques, amb les diferents opcions d’interpretació, investigació, creació, sonologia, pedagogia i jazz. També hi ha estudis de postgrau en el Màster d’Ensenyaments Artístics en Interpretació Musical i Investigació Performativa i el Màster d’Ensenyaments Artístics en Interpretació Operística. El seu model de conservatori és el d’un centre obert a la societat en conjunt, com a servici públic.


Fotògraf a Xinji - Directori - Llistat - Guia - Fotògrafs - Altres ciutats a henan sheng - Henan sheng - Xina - Photographersworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Xina › Henan sheng › Altres ciutats a henan sheng › Fotògraf a xinji\nFotògraf a xinji Altres ciutats a henan sheng > Henan sheng > Xina\nAquí teniu una llista de Fotògraf a Xinji amb una gran competència professional, verificada per l'equip de Photographersworldguide. A Xinji, aquesta regió amb 0 habitants trobarà molts fotògrafs, però si els troba a la llista d'aquesta web, li garantim que aquest és un professional en el que pot confiar.\nÉs la vostra oportunitat de créixer com a professional i emprenedor! Augmenta els teus ingressos gràcies a les ordres dels nostres usuaris de Xinji! Però per a això heu de registrar-vos al nostre lloc web. D'aquesta manera, quan un usuari busca un Fotògraf a Xinji, us trobarà i us contactarà.\nSi vols que en el dia del teu casament, un professional expert en fotografia de noces s'encarregui de registrar els records d'aquest moment sublim, aquí trobareu el millor fotògraf professional de Xinji (Xina)\nLes fotos d'un esdeveniment poden resultar molt atractives, si ho fan els professionals que manegen bé la tècnica per fer fotos per a aquestes ocasions. Si voleu contractar un fotògraf d'esdeveniments, aquí teniu una llista amb els millors professionals de Xinji (Xina)\nTreballa per a una agència de publicitat a Xinji (Xina)? Necessites un fotògraf especialitzat en moda? Aquí trobareu desenes de fotògrafs professionals que treballen en fotografia de moda, per començar aquest nou projecte del vostre negoci\nSi voleu que aparegui a la secció de fotògraf independent de Xinji (Xina), recordeu que el primer que heu de fer és inscriure's a la nostra base de dades. Un cop revisada la vostra informació, podreu aparèixer en aquesta secció\nNecessites fer fotos del teu bebè? No trobeu un fotògraf especialitzat en aquest punt proper Xinji (Xina)? Posem a la vostra disposició una llista de fotògrafs propers Xinji (Xina) perquè puguin fer aquest treball, només haureu de posar-se en contacte amb ells\nTenir fotografies bonics en retrat com els records d'una etapa de la vostra vida és un regal excel·lent que pots fer tu mateix. Què tal fer-ho ara? Mireu aquí i trobareu el millor professional de Xinji (Xina) per mostrar el vostre aspecte més bell, interessant i profund.\nL'èxit en el comerç en línia del vostre producte depèn en la seva totalitat del domini del fotògraf que ho representi. Per això, és important tenir l'ajuda d'un professional qualificat i especialitzat en aquest tipus de treballs fotogràfics. Aquí trobareu a Xinji (Xina) el vostre fotògraf professional publicitari\nVols fer fotos familiars? Viu a Xinji (Xina)? No us preocupeu, aquí trobareu els millors professionals per fer fotos esplendides de la vostra família, de manera que cada pas de la vostra família es recordi de la millor manera possible\nxuchang art photography academy- (Situat a 80.12 km)\nparis nuptial dress photography- (Situat a 95.26 km)\nwenhua rd, xinzheng, zhengzhou, henan, china 451150 Yuzhou ,Altres ciutats a Henan Sheng ,Henan Sheng ,Xina .\nbalei spring digital wedding photography- (Situat a 80.83 km)\n247 provincial rd, songxian, luoyang, henan, china china Checun ,Altres ciutats a Henan Sheng ,Henan Sheng ,Xina .\ndengfeng printing center- (Situat a 74.46 km)\nzhongyue st, dengfeng, zhengzhou, henan, china 452470 Dengfeng ,Altres ciutats a Henan Sheng ,Henan Sheng ,Xina .\nchaoqun photographic studio- (Situat a 98.59 km)\nwanbo wedding photography- (Situat a 31.46 km)\nshaolin temple- (Situat a 80.10 km)\ncenter sheyingcheng- (Situat a 76.82 km)\nhaozhai photo studio- (Situat a 86.92 km)\nlongmen grottoes- (Situat a 98.53 km)


Ampliació de la Ordem dos Arquitectos - Carles Sánchez Arquitecte Girona\nAmpliació de la Ordem dos Arquitectos, Lisboa\nEl “Col·legi d’Arquitectes” de Lisboa està situat en una àrea que viu un procés de transformació i renovació urbana espectacular. En primer lloc, la proposta busca obrir la seu cap al sud, apropant-la a les zones transcorregudes del renovat Mercado da Ribeira i la Plaça Dom Luís I. La idea és dotar l’edifici annex d’una major presència pública i vincular-lo a aquesta zona d’enorme potencial.\nEs proposa ocupar un edifici annex del segle XIX en molt mal estat però amb interès històric. Es reforma i s’hi afegeix un volum d’alta claredat volumètrica com a ampliació, que es connecta amb l’edifici principal, respectant i potenciant el caràcter de les façanes existents. Així, el valor del conjunt, la identitat característica de la seu, està en aquesta juxtaposició.\nEliminem el caràcter de mitgera a l’oest que té tant l’edifici existent com l’edifici annex. Treballem aquesta façana amb la mateixa importància que les façanes nord i sud. Es realça l’accés a l’espai intersticial com a element articulador entre els dos edificis. Eliminem dues mitgeres per guanyar una façana. Busquem una màxima permeabilitat a la planta baixa. Aquí hi emplacem la cafeteria-restaurant, un gest per introduir la vida pública dins la Ordem.


Cercalles: Jo robot?\nMigdia. Estic dinant amb companys de feina. No sé com, la conversa arriba a l'estima que li podem tenir a una màquina creada per nosaltres enfront la que li podem tenir a altres humans o éssers vius. Amb la meva dèria de qüestionar el que tots donem per veritable, li plantejo al meu contertulià / company d'àpat que li sabria més greu, si veure com un cotxe atropellava a algú totalment desconegut o com destrossava un robot fet amb les seves pròpies mans. D'acord. És una trampa. Segurament el lligam sentimental que tens amb una creació pròpia és més gran que el que tens amb un desconegut, però això no impedirà a la gran majoria de gent triar salvar a la persona desconeguda abans que a la màquina. Espero.\nLlavors ve la llavor d'aquesta entrada. Ell em diu un robot no farà mai res per sí sol, només el que se li hagi programat. "Tu ho hauries de saber, que treballes en informàtica", va reblar. Aquí ja no recordo si van portar un nou plat, si no vaig ser prou ràpid per respondre-li o què va passar, el cas és que vam canviar de tema. Però la rèplica se'm va quedar enquistada i l'exorcitzaré ara, amb el vostre permís. En primer lloc, el "Tu ho hauries de saber" es contradiu amb l'experiència que tenim els que ens dediquem a la informàtica. Sí que és cert que les raons de molts dels funcionaments inesperats (oi que ha sonat bonic?) s'acaben descobrint. Però hi ha molts casos en el que no es poden reproduir els errors, o no es poden monitoritzar. Alguns cops ens sembla que n'hem trobat la causa i fem una correcció però, si l'error era més o menys aleatori o si no n'hem trobat el patró, el fet que no es reprodueixi durant un temps no ens garanteix que no torni a passar. La prova definitiva d'això que dic és que aquell remei tant bregat de "apagar i tornar a engegar" funciona en massa casos per considerar la informàtica una activitat controlada. Apa, ja he respost en diferit!!!\nQuè és el que pot provocar una falla? En primer lloc el software. Cada cop és més complex, té més capes i, tot i que els sistemes de monitorització han millorat molt, és més difícil tenir una perspectiva global d'on es pot provocar una errada. O potser parlem millor d'un comportament incontrolat. Un processador dels actuals està manegant una quantitat enorme d'informació en molt poc temps. Aquests processadors tenen diversos nuclis treballant en paral·lel. Els grans ordinadors tenen col·leccions d'aquest multiprocessadors treballant també en paral·lel. Cap persona és capaç de seguir l'evolució de tota aquesta informació. Tan sols podem anar-nos fixant en cada una de les capes, comprovant que facin el que esperem i anar muntant noves capes sota el supòsit que les anteriors funcionen com cal. També pot tenir errades el hardware. La memòria pot tenir errares. O el disc. O el processador. Potser que la temperatura no sigui l'adequada. O la humitat. Al cap i a la fi, tot depèn de que uns milions de transistors impresos en uns microcircuits funcionin com s'espera d'ells. I que ho segueixin fent al llarg del temps.\nPer a mi, el concepte teòric dels ordinadors com aparells virtuals que executen unes instruccions determinades d'una manera fiable i repetida, no té en compte ni la base física sobre la que operen, ni la impossibilitat de realitzar unes proves totalment exhaustives dels codis tant complexos que composen les diferents capes de software. Aquests efectes es van fent més incontrolables com més es complica el sistema que anem muntant.\nL'especulació que ve a continuació ja l'ha tractada abastament la ciència-ficció, però crec que correm el perill de atorgar-li només aquesta categoria, pensant que és només l'obra d'unes imaginacions febrils. Crec que tenim una sensació injustificada de control sobre les nostres pròpies obres, fruit de la idea d'una infal·libilitat de la enginyeria. I d'aquest excés de confiança no se n'escapa pas la informàtica.\nI és que els ordinadors són cada cop més sofisticats. Ells mateixos són necessaris per crear-ne altres de nous, més potents. A l'hora, els anem equipant amb sensors i elements mecànics que els permeten interactuar amb l'entorn. Les lectures dels seus sensors els poden advertir de possibles falles dels seus components. Seria una cosa semblant a que els "faci mal" un component quan es dispari una alarma que el monitoritza. D'alguna manera, ells mateixos tenen cura del seu propi funcionament.\nSón artefactes que prenen decisions. En la major part dels casos, aquestes decisions estan planificades per un programa humà que fixa el patró del que cal fer en cada cas, en funció de la informació que rep i processa l'ordinador. Però alguns d'ells estan preparats per aprendre, per programar-se a sí mateixos a partir de les lectures que van fent dels seus sensors, de l'anàlisi dels resultats provocats per les accions dels seus elements mecànics (ja siguin els braços d'un robot o les rodes d'un cotxe). Aquest aprenentatge pot fer que les decisions preses ja no es basin en unes normes dissenyades per un humà sinó en la "seva pròpia experiència". Segurament, aquesta experiència serà revisable i corregible pels humans, però pot ser una tasca cada cop més difícil, a mesura que vagi augmentant la complexitat de l'aprenentatge.\nSegurament tots aquests nous ginys introduiran redundància (si no la introdueixen ja) de manera que l'error en un dels seus circuits pugui ser corregit per la resta que funciona bé. Aquesta redundància és la que dóna versatilitat als éssers vius, la que, per exemple, permet reconnectar circuits del nostre cervell per tornar a aprendre a caminar o a parlar després d'una embòlia. Aquesta redundància és també la que permet que un sistema amb una "anomalia" segueixi funcionant, no s'aturi. Pot ser que fins i tot funcioni millor.\nEn un ordinador complex, aquestes errades aleatòries que ja ara no controlem totalment poden esdevenir mutacions quan els sistemes siguin prou sofisticats per aprendre d'ells mateixos. Mutacions en el sentit evolutiu de la paraula. Mutacions capaces de crear programes dels quals nosaltres ja no en tinguem el control, per com de sofisticats poden arribar a ser. Llavors, a veure qui serà el guapo que es posarà a debugar un robot per esbrinar què ha fallat. El que vull dir amb tot això és que el nivell de complexitat de les màquines que estem creant se'ns escapa com a humans. Ens calen les pròpies màquines per seguir-les sofisticant, però també per entendre-les.\nI ja posats a imaginar, tindran sentiments? sabran què és bo i què és dolent? Són coses que els humans valorem molt, que sovint ens fan sentir diferents de la resta d'animals, sobre tot quan ens aferrem a l'especisme que tant arrelat està en la nostra cultura. La meva resposta és una altra pregunta. Què són els sentiments humans? Per què sabem que certes coses són bones i altres dolentes? Penso que la resposta a aquestes dues preguntes és a la part no debugable de nosaltres mateixos, que som uns robots extremament complexos. I, en tot cas, caldria esbrinar què som "nosaltres mateixos". Però això ja va en una altra entrada, si sóc capaç d'escriure-la...\nNota: debugar és un verb habitual entre els que treballem en informàtica. És derivat del debug anglès que ve significant "eliminar bitxos". El terme formal seria "depuració de codi" i és un sistema que permet executar un programa informàtic pas a pas i anar veient com evoluciona, per tal d'esbrinar perquè no està fent el que s'espera d'ell.\nEdu Pelegrí 8 d’agost de 2016 a les 17:22\nA continuació un comentari rebut via Facebook que, entre altres coses, aporta informació que permet comparar la potència del cervell humà amb la dels ordinadors actuals:\nAlbert Baranguer Codina: Déu n'hi do... Algun dia els ordinadors desenvoluparan consciència?\nHi ha qui creu que sí. El tinc pendent de llegir (però, per sort, hi ha pel·lícula! xD): "Singularity is near", de Ray Kurzwell.\nKurzwell és un gurú de Google que defensa la tesi que veurem aviat l'aparició d'una intel·ligència artificial auto-conscient (una singularitat) i que, donada la velocitat dels sistemes informàtics, aquesta entitat experimentarà un creixement exponencial dels seus coneixements esdevenint molt més intel·ligent que la humanitat en molt poc temps... i no sabem com aquesta entitat súper-intel·ligent veurà l'humanitat: com una molèstia? com una amenaça? com una curiositat científica? serà amic o enemic?\nCom dius... res que no es plantegessin a Terminator, allà pels 80.\nPerò el cas és que cal rumiar-ho: suposant que la capacitat de memòria d'un cervell ve a correspondre a un bit per sinapsi i que tenim entre 100 i 500 bilions de sinapsis cerebrals, aleshores estaríem parlant d'una memòria de entre 100Tbits, i 500Tbits o de entre 10 TBytes, i 50TBytes aprox.\nSón molts bytes, però és una quantitat que es pot assolir amb mitja dotzena de discos durs dels que es poden comprar a les botigues. A més, amb el handicap important per al cervell que la velocitat de transmissió dels senyals a les sinapsis és lenta: d'un milisegon per pas de sinapsi, amb un màxim de 500 transmissions per segon a cada sinapsi.\nAixò sí, la capacitat de procés en paral·lel del cervell, i de transmissió de dades en paral·lel és clarament superior a la dels sistemes operatius domèstics. Ara bé, el processament en paral·lel és una important línia d'investigació.\nA més, un ordinador sol es quedarà curt, però milers d'ordinadors en xarxa i amb un sistema operatiu de xarxa prou evolucionat poden ser el primer pas cap la resposta.\nInternet serà el brou on apareixerà la singularitat? No és Internet ja, en certa manera, una intel·ligència global?\ndcrespim 8 d’agost de 2016 a les 18:33\nMare de deu quines parrafades. Les a fet un bot?\nEdu Pelegrí 9 d’agost de 2016 a les 1:13\nÉs la fúria acumulada durant mesos de sequera. I agafat, que en venen de pitjors!!!


Sant Esteve demana una solució urgent a la perillositat de la B-224\nLa Generalitat va paralitzar l’actuació de millora de la carretera per motius econòmics, segons fonts municipals sesrovirenques\nL’alcalde de Sant Esteve Sesrovires, Enric Carbonell, ha reclamat a la Direcció General d’Infraestructures de Mobilitat l’execució immediata de les actuacions acordades per a la carretera B-224, previstes per al passat setembre. A través d’una carta, l’alcalde insisteix en la necessitat urgent d’eliminar la perillositat de la via en un dels seus punts negres com és l’accés a l’escola Àgora i la urbanització Masia Bach.\nTot i que Ajuntament i Carreteres van consensuar les actuacions a realitzar en aquest punt per iniciar-les abans del curs escolar, la Generalitat va comunicar al setembre la paralització per motius econòmics de qualsevol actuació de millora i inversió en aquesta carretera. L’alcalde ha expressat el seu rebuig a la paralització de la solució tècnica ja consensuada amb la Direcció General d’Infraestructures de Mobilitat i reclama, una vegada més, que es garanteixi la seguretat als veïns, molts d’ells menors que es traslladen al centre educatiu, i s’elimini la perillositat de l’accés. Des de l’Ajuntament s’espera una resposta en els propers dies i obre la possibilitat a emprendre altres iniciatives amb els veïns afectats per tal que la solució es faci efectiva.\nGran volum de trànsit\nLa B-224 suporta un volum de trànsit d’uns 18.000 vehicles diaris al seu pas pel municipi baixllobregatí. Només en aquest tram, segons el Servei Català de Trànsit, en els darrers 5 anys ha registrat 135 accidents, amb un balanç de 219 ferits, 3 víctimes mortals i 8 ferits greus.


lamevaillaroja: Post a quatre mans\nM'agraden els petons naturals, ràpids i sense buscar res més que la complicitat. Són com papallones lleugeres. Els altres són més complicats.\n6 de juny de 2008, a les 1:44\nA mi els que es donen amb els ulls...\n6 de juny de 2008, a les 7:08\nTota una oda al petó, rematada amb la música més adient possible. A mi m'agraden els carnosos, els que notes els llavis de l'altre, però que a l'hora són molt tendres.\nI els petons que no es fan... de vegades es claven...\n6 de juny de 2008, a les 7:38\nmmmm... més que a quatre mans... no s'hauria de dir "post a quatre llavis", rita?\na mi m'agraden tots els que has dit... i n'hi podria afegir uns quants més... però potser no és el lloc ni el moment indicats!\npetons i llepades petoneres!\n6 de juny de 2008, a les 9:39\nAra entenc això de les quatre mans...les boques estaven ocupades eh!\nAi ai ai que ens estem despendolant!\nI també ni han de robats.\n6 de juny de 2008, a les 11:48\nSón macos aquests que dius tu, paseante...\nImprescindibles també, emily...\nTambé, també, xexu...\nVa ser escrit a 4 mans, gatot... ;)\nPetons de capde, papi xulo... ;)\n6 de juny de 2008, a les 13:16\nOstres, no m'havia parat mai a pensar que hi havia tants tipus de petons! Però posats a dir, n'hi ha de superficials i de profunds, de tendres i d'arravatats, de donats i de robats, de petits i de grans. A la meva filla petita li agrada per-me petons bebès, com diu ella. Són pràcticament imperceptibles. Ara, per a mi el més dolç, el més entranyable, és el petó de bona nit. Un per a tu, dedicat, per escriure aquests posts tan bonics!\n6 de juny de 2008, a les 22:59\nUi, a mi m'agraden lents, profunds, amb temps per davant, molt de temps.\n6 de juny de 2008, a les 23:10\nHe intentat contestar-te aquí\nGràcies per l'inspiració...\n7 de juny de 2008, a les 3:07\nquina mandraaa fer petons ara,bona nit\n7 de juny de 2008, a les 7:52\nCom l'Emily... aquells petons que es fan amb la mirada... són... hmmmmmmmm (potser perquè no es poden fer amb fets, perquè solen ser petons prohibits)\npetons valencianets, xe!\n7 de juny de 2008, a les 17:19\nUn dia també m'ho vaig preguntar. I a continuació em vaig dir ...I els somnis i els núvols...quina textura tenen? Els tenim , els veiem ...però no sentim. Els petons , sí: suaus, tous, esponjosos, humits, fugissers, densos, d'un color indefinit i mai, mai ens deixen indiferents...\nUn petó assolellat de diumenge!\n8 de juny de 2008, a les 10:48\nGràcies, fada, un petó de diumenge, per a tu!\nEl petons dels nens són molt i molt especials també. I amb el que els costa a vegades donar-los... :)\nCert, violette, per a aquestes coses, és imprescindible el temps, per anar-s'hi entretenint i anar saborejant, oi? ;)\nQuè bonic, barbollaire, gràcies! Llegir-te és com un regal, però que a sobre hagis personalitzat en mi... ha estat del tot emocionant!!!\nUn petó dolç, dolç...\nNi un de bona nit, ddriver? ;)\nValencianeta arare, aquests són... ummmmmmmmmmm (m'ho callo!) ;)\nUn petó ben maco per a tu, joana! :)\n8 de juny de 2008, a les 13:04


Experts en instalació de projectors-Notícies i Comparatives-ProjectorsOK\nA ProjectorsOK som experts instal·ladors i muntatge de projectors, portem més de 10 anys especialitzats en la venda i instal·lació de projectors i solucions audiovisuals. Realitzem l'estudi i assessorament personalitzat per al vostre projecte, oferint-vos sempre les milles opcions per a cada cas en particular.\nAbans de realitzar l'instal·lació, els nostres tècnics qualificats estudiaran el vostres cas i us suministrarem el material audiovisual que millor s'adapti al vostre projecte en funció de les vostres necesitats (projector, pantalla, caixes de connexió i control, cablejat, etc).\nAuditoris i Grandes Sales\nDeixe-ho tot en mans dels nostres professionals experts i protegiu així la vostra inversió en equipament audiovisual. A ProyectoresOK volem ser el vostre instal·lador de projectors de confiança.\nDemaneu-nos pressupost sense compromís al 93 503 47 43.\nInstal·lació proyectors Barcelona · Instal·lar projectors Girona · Instal·lació projector Tarragona · Instalar projectors Lleida · Instalador projector Balears · Instaladors Valencia\n» Instal·lació Projector per aules escola\n» Instal·lació Projector de curta distància\n» Instal·lació Projector sala reunions empresa\n» Instal·lació Projector interactiu, pissarra PDI\n» Instal·lació Projector per sala d'actes\n» Instal·lació Projector per auditori, teatre


Lluís Llach i Raül Romeva analitzen el procés independentista en un acte Sant Feliu – marta lacima\nNovember 16, 2016 Leave a Comment by martalacima\tCatalà\nEn una xerrada organitzada per la secció local de l’ANC, els diputats van contestar a les preguntes dels assistents sobre el procés\nL’Assemblea Nacional Catalana (ANC) va organitzar ahir dimarts un acte amb el diputat del Parlament de Catalunya Lluis Llach i del també diputat i Conseller d’Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència de la Generalitat Raül Romeva, per contestar a totes les preguntes dels assistents sobre el procés independentista i la feina del Govern en matèria de política exterior.\n“Contestar qualsevol inquietud que pugueu tenir”. Aquest era l’objectiu de Lluis Llach i Raül Romeva, diputats de Junts pel Sí, quan arribaven ahir dimarts a l’escenari de l’Auditori del Palau Falguera, que els esperava coronat amb una gran estelada. Amb l’Auditori ple de gom a gom, l’acte “Construïm República Catalana”, organitzat per l’ANC, va transcórrer com una conversa entre els assistents i els diputats, amb el camí cap a la independència com a innegable protagonista de la tarda.\nEn la seva intervenció introductòria, Lluís Llach va parlar del paper dels candidats independents que van entrar en la llista de Junts pel Sí per les eleccions del 27 de Setembre del 2015, molts dels quals ocupen escons actualment. Llach va assegurar que “ens vam posar en política perquè ens va agradar allò, que per aconseguir la independència hi havíem de ser tots”.\nPer la seva banda, Raül Romeva va afirmar que “el que està passant en aquest país està passant a una velocitat estratosfèrica que no s’ha vist en la història recent d’Europa”. Tot i així, Romeva entén que les raons emocionals juguen un paper important a l’hora de declarar-se independentista: “Canviar sensacions, sentiments, canviar fílies i fòbies no és fàcil i això descol·loca a gent d’aquí, a gent de l’Estat i a gent de fora”, va assegurar el Conseller. Segons Romeva, cal tenir “comprensió, que no vol dir resignació” davant d’aquestes sensacions.\nRomeva també va explicar que, actualment, el Govern treballa en tres línies d’acció: “dotar-nos d’eines, dotar-nos de legalitat i construir un país per a tothom”. En aquest sentit, va reconèixer que “el marc legal actual no ens és favorable” però assegura que “quan alguns expliquen que decidir el nostre futur es il·legal, el que estant posant en qüestió és la pròpia credibilitat democràtica de l’Estat. L’Estat quant a estat democràtic es un estat fallit”.\nDe totes les raons per una possible independència, ambdós diputats coincideixen en afirmar que “n’hi ha una que és absolutament inqüestionable: les manifestacions cíviques i ciutadanes dels darrers anys. No hi ha cap país que tingui aquesta legitimitat”.\nEl procés vist des de fora\nJa en el torn de preguntes, les relacions de Catalunya amb l’exterior van prendre el protagonisme de la xerrada. Seguint l’actualitat de les darreres setmanes, la primera pregunta es va centrar en la relació entre Catalunya i els Estats Units, moment que Raül Romeva va aprofitar per assegurar que “el que passa a Catalunya no fa por” però entén que, vist des del continent americà, aquest és un tema que afecta fonamentalment a Europa. Però, i vist des d’Europa? Aquí és on es trobaran amb el que Romeva va anomenar “la prova de foc, on estem posant més esforços”.\nTot i aquests esforços, Romeva entén que la realitat catalana no és prioritària en cap altre país: “seré molt clar. A ningú li entusiasma el que estem fent aquí. Qualsevol símptoma que pugui haver-hi incertesa o inestabilitat inquieta”, va sentenciar el conseller d’Afers Exteriors i Relacions Institucionals. Tot i així, el seu Departament segueix treballant per portar arreu el relat del que està passant a Catalunya, relat que assegura ha de ser diferent en funció del país on es vagi, donades les diferències polítiques, culturals i fins i tot de terminologia amb els diferents estats: “hem de ser molt curosos i per això hem de fer moltes coses amb molta discreció”, afirmava Romeva. Això sí, el conseller va voler deixar clar que “nosaltres no anem pel món explicant que tenim un problema amb Espanya perquè no tenim un problema amb Espanya. Tenim un problema amb l’Estat espanyol.”\nLa divergència com a patrimoni\nRaül Romeva va haver d’abandonar l’acte abans que acabés per altres compromisos professionals. Va ser llavors quan Lluis Llach va prendre la paraula per contestar als dubtes de tots els santfeliuencs i santfeliuenques presents a l’acte. Segons Llach, les diferents ideologies presents en el sí de Junts pel Sí mostren “la transversalitat que hi ha al carrer, on no ens preguntem quin carnet tenim. Vam intentar reproduir allò al Parlament, agafar-nos les mans i anar plegats”.\nEn què es tradueix aquesta transversalitat en el dia a dia del Parlament? Diu Lluis Llach que “hem d’acceptar la divergència com a patrimoni” i que “quan les coses que es parlem estan al programa de Junts pel Sí, anem tots a una. Quan no hi son, estem molt feliços de divergir”.\nPel que fa a la relació entre els diputats de Junts pel Sí i de la CUP i l’aprovació dels pressupostos, Lluis Llach creu que “patirem, però patirem avançant” i va reconèixer entendre que la CUP no vulgui aprovar una part dels pressupostos presentats: “tenen raó, perquè va en contra dels seus principis”. Tot i així, va sentenciar que “és impossible es anar a la independència sense pressupostos” i va deixar lloc a l’autocrítica en afirmar que “els que estem per la independència, ens hem d’acostumar a eixamplar les mans enlloc d’empènyer-les”.\nAbans d’acabar la xerrada Lluís Llach va recordar una de les cares del procés independentista, Muriel Casals: “Ja ho va dir la Muriel ben clar, que es símbol mes bonic que tenim. Som la revolució dels somriures”.\nArticle publicat a Fet a Sant Feliu el 16 de Novembre de 2017. Article original: https://www.fetasantfeliu.cat/noticia/98437/lluis-llach-i-raul-romeva-analitzen-el-proces-independentista-en-un-acte-sant-feliu\nCategories: CatalàTags: ANC, Assemblea Nacional Catalana, Barcelona, Catalunya, Fet a Sant Feliu, Independència, Lluís Llach, procés independentista, Raül Romeva, sant feliu, Sant Feliu de Llobregat\n“La rebel·lia possible” arriba diumenge al Centre Parroquial


Salamanca, la universitat activa més antiga d'Espanya\nAutor: Pere | 08 / 05 / 2017 | Categories: Ruta per les Comunitats de Castella la Manxa, Madrid i Castella i Lleó - Espanya (Inici: Sigüenza - Final: Àvila) (2017) | Etiquetes: Catedral, Escapada Urbana, Universitat | Sense comentaris\nLa Universitat de Salamanca és el motor econòmic i cultural de la ciutat del mateix nom.\nEls 800 anys d’activitat li atorguen ser la universitat activa més antiga d’Espanya i de les més importants d’Europa.\nSalamanca és la capital de la província homònima que pertany a la Comunitat de Castellà i Lleó.\nÉs considerada una ciutat universitària i renaixentista.\nDel seu conjunt arquitectònic destaquen la plaça Major, les dues catedrals i el pont romà.\nÉs coneguda com la ciutat daurada pel color de la pedra dels seus edificis.\nActualment la seva població és de 144.436 (2017).\nL’any 1988, el nucli antic de Salamanca va ser declarat Patrimoni de la Humanitat per la Unesco.\nIntroducció històrica de Salamanca\nEl segle IV aC un assentament celtibèric anomenat Salmantica estava situat al turó de Sant Vicenç. Aquests primers pobladors es trobaven sota la influència dels vacceus i els vetons, dues cultures preromàniques.\nL’escultura del verro del pont romà es considera d’origen vetó.\nA mitjans del segle I aC els romans van sotmetre els cartaginesos que ocupaven aquestes terres des de la conquesta d’Anníbal Barca (any 220 aC).\nL’Imperi Romà va atorgar a la ciutat el rang de ciutat.\nVa ser un enclavament comercial molt important.\nEstava situat a la riba del riu Tormes i va ser una cruïlla de la Via de la Plata.\nEl pont romà construït sobre aquesta calçada comunicava Astorga i Mèrida.\nLes contínues invasions dels alans el segle V i dels visigots el segle VI van empobrir la ciutat.\nL’arribada dels àrabs el segle VIII, les fallides ofensives dels reis cristians i les incursions del califat de Còrdova van augmentar el despoblament de la zona.\nL’any 1102 el compte Raimon de Borgonya va rebre les ordres del rei Alfons VI de Lleó de repoblar la ciutat. Ho fa amb francs i gallecs majoritàriament.\nEl 1218, Alfons IX de Lleó va donar suport a la fundació del Studium Generale que més tard va esdevenir la Universitat.\nEl XV van ser un segle d’enfrontaments entre famílies nobles de dues parròquies de la ciutat. Les de Sant Benet i de Sant Tomé van enfrontar-se a l’anomenada Guerra dels Bàndols.\nLa mediació del frare agustí sant Joan de Sahagún i l’actuació dels Reis Catòlics destruint torres i palaus van acabar amb el poder d’aquestes famílies.\nEls pares dominics del convent de Sant Esteve van impulsar el suport reial del Descobriment d’Amèrica del segle XV.\nLa implantació de l’Honrado Concejo de la Mesta va impulsar una indústria manufacturera de llana d’ovelles merines. Aquesta fabricació de panys va representar un gran impuls econòmic per la ciutat.\nEl 1520, totes les grans ciutats de Castella es van alçar contra la marginació dels nobles castellans i la pujada d’impostos decretada pel rei Carles V.\nLa Revolta de les Comunitats de Castella va acabar amb la mort dels màxims representants comuners.\nMaldonado va ser un dels comandaments aportats per Salamanca.\nEl segle XVI va ser l’època de major esplendor de la ciutat i la seva universitat (24.000 habitants i 6000 estudiants).\nAquesta època daurada es va conèixer com el Segle d’Or de les Lletres Espanyoles que es va allargar fins al segle XVII.\nAlguns noms com fra Luís de León, Miguel de Cervantes, San Juan de la Cruz, Santa Teresa de Jesús, Luís de Góngora, Francisco de Quevedo, Calderón de la Barca i Lope de Vega tenen un passat salmantí.\nDurant la Guerra de Successió Espanyola del segle XVIII la població salmantina va prendre partit per Felip V. Va patir un gran aïllament per les tropes portugueses i la de l’arxiduc d’Àustria.\nLa Guerra de la Independència Espanyola (1809-1812) va ser molt destructiva pels edificis monumentals de la ciutat.\nEl juliol de 1812 els francesos abandonen Salamanca després de la batalla d’Arapiles.\nDurant els primers mesos de la Guerra Civil Espanyola (1936-1939) la ciutat va acollir el centre de comandament del general Franco.\nL’Arxiu General de la Guerra Civil conserva una gran documentació sobre la guerra.\nEl 1940, el papa Pius XII funda la Universitat Pontifícia de Salamanca. Vol restaurar els estudis de teologia i dret canònic que ja no s’impartien a l’antiga universitat.\nPlànol del nucli antic de Salamanca\nPlaça Major (1) / Església Sant Martí de Tours (27) / Casa de les Petxines (14) / Catedral Nova (9) / Catedral Vella (10) / Universitat (13) / Clerecia (17) / Arxiu General de la Guerra Civil (53) / Casa Lis – Museu Art Nouveau i Art Decó (40) / Pont Major (12) / Plaça Colom: església de Sant Esteve (7), convent de les Dueñas (32), palau de la Salina (4), església de Sant Pau, torre del Clavero (5), església de Sant Marc (24).\nLa plaça Major de Salamanca és una de les més senyorials d’Espanya.\nLa seva construcció d’estil barroc es va produir entre els anys 1729 i 1756.\nEls primers pavellons de Sant Martí i Reial van ser dissenyats per l’arquitecte Alberto de Churriguerra.\nL’ala nord de l’Ajuntament i el pavelló de la Universitat van ser executats per Andrés Garcia de Quiñones.\nÉs una plaça porxada i tancada, gairebé quadrada.\nA la planta baixa s’obren arcs de mig punt i per sobre tres pisos amb balcons.\nTotes les edificacions estan construïdes amb pedra de color daurat de Villamayor (Salamanca).\nL’Ajuntament de Salamanca va ser l’últim edifici construït a la plaça.\nTé una estructura de dos pisos més una espadanya posterior del 1852. Per sobre del rellotge municipal quatre figures representant les virtuts cardinals. També es troben quatre escultures que simbolitzen l’astronomia, el comerç, l’agricultura i la indústria.\nEl pavelló Reial està situat al costat est de la plaça. El rei Felip V va impulsar la seva construcció. Des del balcó central el monarca assistia a les curses de braus.\nAjuntament (Cases Consistorials)\nPavelló de la Universitat\nLa façana del pavelló de la Universitat està situada a l’ala oest. Mostra escuts nobiliaris dels propietaris de les cases: universitat, col·legis majors, capítol catedralici i famílies nobles.\nPavelló de Sant Martí\nMedallons dels arcs\nLes eixutes dels arcs estan decorades amb medallons que recorden reis, conquistadors i literaris.\nEsglésia de Sant Martí de Tours de Salamanca\nL’església de Sant Martí de Tours de Salamanca és un temple romànic del segle XII.\nDe les tres portades romàniques originals, només resta la coneguda com la porta del bisbe. Aquesta portada consta d’arcs de mig punt, arquivoltes decorades i capitells amb decoració vegetal. Per sobre una escultura policromada de sant Martí a cavall partint la seva capa per compartir-la amb un indigent.\nUna escalinata salva el desnivell de la plaça del Corrillo.\nLa porta de ponent es va reconvertir a la capella del Carme. Va ser descoberta el 1958.\nImatge del retaule major\nPorta del bisbe\nLa portada renaixentista està orientada al sud. Va ser construïda l’any 1586 sobre un altre de romànica.\nL’interior mostra una planta de tres naus amb una capçalera d’absis semicirculars que no és visible des de l’exterior. Els pilars que suporten el temple són cruciformes amb columnes adossades.\nCasa de les Petxines de Salamanca\nLa casa de les Petxines de Salamanca és un edifici construït per Rodrigo Maldonado que era cavaller de l’Orde de Santiago i Juana Pimentel, a finals del segle XV.\nLa façana mostra més de 300 petxines que era el símbol de l’Orde i distintiu de la família de la seva esposa. També es troben quatre finestres gòtiques, l’escut dels Reis Catòlics i sobre la portada l’escut d’armes dels Maldonado.\nEn l’actualitat alberga les dependències de la Biblioteca Pública.\nLes reixes són originals del segle XV.\nEls angelets portant l’escut dels Maldonado amb cinc flors de lis.\nDofins i motius vegetals adornen la portada principal.\nDofins i motius vegetals\nEscut dels Maldonado\nA l’interior s’obre un pati de doble altura d’estil gòtic tardà.\nAl primer pis destaquen els arcs mixtilinis i a la part de dalt els arcs de marbre de Carrara.\nLa decoració mostra els escuts de les famílies sostinguts per caps de lleó.\nA la part més alta hi ha flors de lis i gàrgoles.\nEls sostres són enteixinats.\nCatedral Nova o de l’Assumpció de la Verge de Salamanca\nLa Catedral de l’Assumpció de la Verge de Salamanca va ser construïda entre el segle XVI i XVIII, però conservant la seva arrel gòtica.\nL’increment d’habitants de la ciutat per la influència de la Universitat va impulsar la creació d’una nova catedral.\nLes obres van començar l’any 1513 amb Juan Gil de Hontañón com a mestre major.\nMentre s’edificava la nova catedral es va decidir mantenir la catedral vella per seguir oficiant el culte.\nAquest temple va patir greus desperfectes pel terratrèmol de Lisboa de 1755.\nA principis del segle XVIII es va construir la cúpula del cimbori. També es va completar la part més alta de la torre del campanar edificada sobre la base romànica anterior.\nActualment és la seu de la diòcesi de Salamanca.\nLa plaça d’Anaya de Salamanca es va crear per la demolició de les cases situades al costat nord de la catedral durant la Guerra de la Independència Espanyola de 1815.\nEl palau d’Anaya és un edifici neoclàssic que acull la seu de la Facultat de Filologia de la Universitat de Salamanca.\nEl 1401, Diego de Anaya va fundar en aquest lloc el Col·legi Major de Sant Bartomeu. Va ser el primer d’Espanya i en un primer moment va allotjar estudiants bons sense recursos econòmics.\nPortada de Ramos\nLa portada de Ramos s’obre al costat nord de la catedral nova.\nPer sobre de la porta es mostra la representació de l’entrada de Jesús a Jerusalem.\nRestauració segle XX\nLa restauració de finals del segle XX va incorporar a la seva façana elements més moderns com l’astronauta, el conill de la sort, el brau, el linx, la cigonya i el mico menjant un gelat.\nPortada del Naixement\nLa porta del Naixement es troba a la façana principal de la catedral nova.\nEstà formada per tres portes gòtiques que es corresponen amb les tres naus del temple. Destaca a l’esquerra l’Adoració dels Pastors i a la dreta l’Adoració dels Reis Mags d’Orient. Per sobre Crist crucificat acompanyat per sant Pere i sant Pau.\nAdoració dels Pastors i dels Reis Mags d’Orient\nPorta del Naixement\nLa planta rectangular de la catedral està composta per tres naus centrals, dues laterals on s’ubiquen les capelles i un transsepte.\nLes voltes de les naus són de creueria complexa en forma d’estrella. Els nervis descansen sobre petites columnes adossades als pilars que suporten la nau central.\nEl cimbori original d’estil barroc va ser aixecat per Joaquin Churriguera el 1725. Va ser reconstruït després del terratrèmol de 1765.\nJuan de Sagarvinaga va dissenyar un tancament neoclàssic amb una cúpula semiesfèrica i vuit finestrals.\nCreuer de la catedral\nEl cor d’estil barroc va ser dissenyat per José Benet i Alberto de Churriguera.\nEntre 1710 i 1733, va ser construït al mig de la nau central davant de la capella major. Dues fileres conformen el cadirat del cor.\nEl rerecor es troba entre les columnes que suporten la nau central.\nLa capella major va ser construïda a la segona meitat del segle XVIII.\nPresenta una planta rectangular i una volta policromada.\nLa reixa que tanca l’espai va ser realitzada per Duperier que era el mestre constructor del duc d’Alba.\nUna imatge de la Verge de l’Assumpció que va ser realitzada per Esteban de Rueda (1624) es troba al centre de la capella major.\nTambé destaquen les urnes amb les restes de sant Joan de Sahagún, patró de Salamanca.\nOrgues de la catedral\nL’any 1744 es va construir l’orgue de l’evangeli per Pedro de Echevarria.\nL’orgue de l’epístola és del 1700. Aquest va ser restaurat el 1992 pel mestre japonès Tsuji de Gufi amb el patrocini de S.M. l’emperadriu del Japó.\nOrgue de l’evangeli\nOrgue de l’epístola\nLa capella Daurada és coneguda com la de Tots els Sants.\nDestaca per la seva decoració amb estàtues policromades i daurades que representen religiosos, sants i personatges bíblics com Adam i Eva.\nFrancisco Sánchez de Palenzuela va ser el promotor de la capella. El seu sepulcre es troba al centre de l’estança.\nEn un nínxol apareix la figura de la mort amb un gripau entre les cames que representa la luxúria.\nSepulcre de Francisco Sánchez de Palenzuela\nCatedral Vella o de Santa Maria de la Seu de Salamanca\nArran de la repoblació de 1102 ordenada pel rei Alfons VI de Lleó, la Catedral de Santa Maria de la Seu serà la nova ubicació de la diòcesi restaurada de Salamanca.\nVa ser construïda durant els segles XII i XIII sobre una base romànica, però amb elements de transició al gòtic.\nL’edifici presenta planta de creu llatina de tres naus amb una capçalera de tres absis semicirculars. La nau central té volta de creueria, suportada per arcs faixons que descansen en pilars cruciformes amb semi columnes adossades.\nA l’interior del temple destaquen les mènsules amb representacions d’animals.\nEls capitells presenten figures humanes, animals i motius vegetals.\nNau de l’epístola\nLa construcció de la catedral nova va desmuntar el braç esquerre del creuer i va estrènyer la nau de l’evangeli.\nLa nau de l’epístola va restar invariable.\nLa capella major acull el retaule que narra la vida de Jesús. És atribuït als germans Delli que eren pintors florentins del segle XV.\nCoronant el conjunt es troba el Judici Final on Jesucrist separa els bons dels dolents.\nEl retaule mostra 53 taules pintades que representen la vida de la Verge Maria i de Jesús.\nAl centre del retaule es troba la imatge de la Verge de la Vega que és la patrona de Salamanca.\nVerge de la Vega\nEscenes de Maria\nEl creuer de l’epístola\nAl creuer de l’epístola es troben diversos sepulcres gòtics, escultures i pintures murals.\nSepulcres del creuer\nCapella de Talavera i Santa Bàrbara\nLa capella de Talavera o del Salvador és la més antiga de totes. Destaca la volta estrellada d’estil romànic-mudèjar.\nAquí es troba enterrat Rodrigo Arias Maldonado que era natural de Talavera. Era l’avi de Francisco Maldonado que va ser un destacat comuner de la revolta contra el rei Carles I.\nLa capella de Santa Bàrbara era el lloc dels exàmens de grau de la Universitat. També s’escollia i es proclamava el rector, ja que la catedral vella va ser l’origen de la Universitat.\nCapella de Talavera\n“Estar en capella”\nL’expressió d’estar en capella\nL’aspirant a doctor o a qualsevol títol havia de passar la nit anterior de l’examen en aquesta capella. Vetllava els llibres. Calia seure en aquesta butaca amb els peus recolzats als de la tomba del bisbe Lucero.\nSi superava la prova, sortia per la porta principal de la catedral. Es feia una festa amb brau inclòs en el cas dels doctors.\nLa sang de l’animal s’utilitzava per escriure l’anagrama de vitor amb el nom del nou doctor.\nSi se suspenia, el demandant sortia por la porta dels carros.\nA la part exterior del creuer es troba la torre del Gall.\nAquest cimbori del romànic tardà té dos pisos de finestres, quatre torretes i un terrat cònic adornat amb escames de pedra.\nL’any 1218 el rei Alfons IX de Lleó va fundar el Studium Generale.\nEl 1254, el rei Alfons X el Savi li va atorgar la categoria d’universitat.\nL’any 1255 el papa Alexandre IV va concedir validesa universal als graus atorgats per ella. En aquest moment la Universitat de Salamanca es va convertir en una de les més famoses universitats d’Europa.\nFins al segle XV no va tenir seu pròpia. Durant aquest període les classes es donaven a la catedral vella que va impartir graus acadèmics fins al 1843.\nEl primer edifici propi va ser el Col·legi Major de Sant Bartomeu (1401).\nEl cardenal Pedro Martínez de Luna va ser el promotor de la construcció de les Escoles Majors que és l’edifici històric de la universitat. En aquest edifici s’estudiava pels graus de llicenciat i doctor.\nL’edifici de les Escoles Majors destaca per la seva façana plateresca de finals del segle XV. Mostra una estructura de tres cossos i cinc carrers.\nLa decoració presenta un major volum a la part més alta per crear un efecte òptic més real.\nAl primer pis es troba un medalló dels Reis Catòlics que és un homenatge als protectors de la Universitat.\nEn el segon cos, l’escut de Carles I està envoltat pel collar de l’Orde del Toisó d’Or. Al seu costat els escuts amb l’àliga bicèfal de l’Imperi i l’àliga de Sant Joan.\nA l’últim pis hi ha la representació del papa com a promotor de la Universitat.\nAntigament la luxúria era representada per una granota.\nActualment hi ha la tradició entre els estudiants de què per aprovar els estudis cal localitzar-la a la façana de la Universitat.\nLa granota sobre la calavera ha esdevingut un símbol de Salamanca.\nFra Luís de León\nL’estàtua de fra Luís de León presideix la plaça del Pati d’Escoles.\nMedalló Reis Catòlics\nGranota sobre calavera\nPlaça del Pati d’Escoles\nEn aquesta plaça es troben l’edifici de les Escoles Menors i l’Hospital de l’Estudi. Al centre de la plaça hi ha un monòlit que commemora els 800 anys d’història de la Universitat de Salamanca amb el lema dèiem ahir, direm demà.\nA les Escoles Menors es cursaven els estudis necessaris per accedir a la universitat.\nL’edifici del segle XV destaca per la portada de dos arcs de mig punt i un cos amb els escuts de l’emperador Carles I. Tanca la façana un fris amb un escut pontifici i dos medallons que representen a sant Pere i sant Pau.\nL’Hospital de l’Estudi és la construcció més antiga de la plaça. S’allotjaven els estudiants amb pocs recursos econòmics.\nA l’edifici destaca el timpà amb una imatge de sant Tomàs d’Aquino que és el patró dels estudiants i professors. Més amunt es troba un escut del regne de Castella.\nActualment acull el rectorat de la Universitat.\nMonòlit 800 anys\nHospital de l’Estudi\nLes Escoles Menors s’organitzen al voltant d’un pati d’una sola planta que destaca pels arcs mixtilinis.\nAmb motiu dels 800 anys d’història la Universitat ha organitzat diferents activitats entre les quals destaquen l’exposició l’Arca de Noè de Miquel Barceló.\nEn aquest pati s’exposen un conjunt de llumins usats de nom 14 Allumettes que simbolitzen la brevetat de tot.\nPati de les Escoles Menors\nEn una de les sales que envolten el pati de les Escoles Menors es conserva una pintura mural coneguda com el Cel de Salamanca.\nAquesta obra de Fernando Gallego (1473) formava part de la volta de l’antiga biblioteca. Es representen els signes zodiacals, els vents i algunes constel·lacions.\nEntre els segles XV i XVI la Universitat de Salamanca va tenir una gran ascendència en l’àmbit espanyol.\nLa influència d’Espanya en el context americà i la fundació de les primeres universitats americanes (1551) que van seguir el model salmantí van possibilitar un moment de prestigi, expansió i atracció d’estudiants nacionals, europeus i americans (6500 alumnes).\nA finals del segle XVII les càtedres de Dret i Teologia eren les més importants.\nEn aquesta època els humanistes de l’Escola de Salamanca van desenvolupar el concepte de Dret Internacional. Eren seguidors de Francisco de Vitoria.\nEl segle XVIII va impulsar els estudis de medicina, física, matemàtiques i lletres clàssiques.\nEl segle XIX comença el declivi de la Universitat amb la destrucció dels seus edificis per la invasió francesa.\nL’any 1845 els governs d’Espanya impulsen la Universitat de Madrid. La doten de l’exclusivitat dels doctorats en detriment de Salamanca.\nEl 1852 perd la categoria d’universitat pontifícia.\nA finals del segle només s’impartien les assignatures de dret i filosofia i lletres.\nA partir dels anys seixanta del segle XX va anar recuperant estudiants. Al voltant de 7700 alumnes estaven interessats en filosofia i lletres (dones) i medicina (iberoamericans).\nLa Universitat de Salamanca coordina 9 campus repartits entre les províncies de Salamanca, Àvila i Zamora. Té 26 facultats i escoles superiors i 12 centres d’investigació.\nL’ensenyament de l’espanyol atrau molts estudiants estrangers mitjançant els cursos internacionals.\nActualment manté un alumnat estable de 30.000 estudiants.\nA la primera planta de les Escoles Major es troba el paranimf.\nDurant el segle XVI l’aula va ser restaurada per dotar-la de més aforament per Rodrigo Gil de Hontañón.\nDestaca el pendó del príncep Joan, fill dels Reis Catòlics i senyor de Salamanca, que el va regalar a la Universitat.\nEn aquest espai se celebren les cerimònies solemnes de la Universitat com l’entrega de premis, l’apertura i clausura del curs acadèmic i el nomenament dels doctors.\nMiquel Barceló ha dissenyat el logotip del VIII Centenari de la Universitat de Salamanca.\nLogotip VIII Centenari\nLa investidura doctoral és el dia de Sant Tomàs d’Aquino.\nAquest és un gran esdeveniment on les autoritats universitàries i els professors recorren el claustre de les Escoles Majors fins al paranimf.\nEncara hi ha el costum de pintar un vítor amb el nom del doctor per part dels seus companys.\nMiguel de Unamuno és una personalitat lligada a la història de la Universitat de Salamanca.\nL’any 1900 com a catedràtic de Llengua Grega va pronunciar el discurs d’apertura del curs acadèmic. Les seves propostes educatives van resultar tan renovadores que van propiciar el seu nomenament com a rector de la Universitat.\nEl 1914, el seu activisme polític republicà en contra del rei Alfons XIII va provocar la seva destitució com a rector. Va ser desterrat a l’illa de Fuerteventura i més tard es va exiliar a França.\nEl 1930 va ser aclamat popularment en entrar a Espanya. Va tornar a Salamanca per exercir com a catedràtic de Llengua Castellana, rector i rector vitalici.\nL’any 1936 va ser destituït arran de l’enfrontament que va mantenir amb el representant militar al paranimf de la Universitat. En aquest moment va pronunciar la cèlebre frase: “vencereu, però no convencereu”.\nAula de fra Luís de León\nL’aula de fra Luís de León és la més emblemàtica de la Universitat.\nConserva el mateix aspecte de quan va ser restaurada a finals del segle XVI per Rodrigo Gil de Hontañón. Manté l’escó reservat a les autoritats. L’emperador Carles V va escoltar des d’aquest lloc una lliçó del jurista fra Francisco de Vitoria. En aquesta aula s’ensenyava teologia.\nAquest mestre dominic va exercir les càtedres de Teologia i Filosofia. Per les seves interpretacions de la Bíblia va ser empresonat entre 1572 i 1576. En el seu retorn a la Universitat va pronunciar la famosa frase: “dèiem ahir…“.\nDiversos segles després, Miguel de Unamuno va utilitzar la mateixa expressió quan va ser restituït com a rector de la Universitat.\nEl claustre mostra un sostre enteixinat mudèjar de fusta policromada.\nAl voltant del pati es distribueixen les diferents aules i la capella.\nAl centre es troba la sequoia portada d’Amèrica.\nPer sobre sobresurt el campanar de la capella que té forma d’espadanya.\nReial Capella de Sant Jeroni va ser dissenyada per Simón Gavilán Tomé el 1761.\nLa pintura central del retaule representa el Jurament de la Immaculada Concepció.\nAl segon cos un medalló daurat representa sant Jeroni que és el protector de la capella.\nEn un lateral està ubicat el cenotafi de fra Luís de León del segle XIX.\nEscala de la Universitat\nL’escala de la Universitat va ser construïda el segle XVI.\nLa seva iconografia representa les etapes de la vida dels estudiants.\nCal superar diverses proves a cada època.\nAl primer tram es mostren les temptacions i el perill de la joventut. Al segon es representa la maduresa amb el control de les passions. A l’últim se celebra l’obtenció del doctorat.\nLa galeria de la biblioteca va ser construïda durant el segle XVI en el segon pis de l’edifici.\nA la part exterior per sota de les finestres hi ha 7 quadres amb una finalitat moralitzant pels estudiants. Aquests murals es coneixen com els enigmes. Queden representats la moderació, l’amor, la saviesa, la moral, la justícia, la concòrdia i el pas cíclic del temps.\nTambé destaca el sostre enteixinat mudèjar.\nGaleria de la biblioteca\nL’actual biblioteca de la Universitat va ser reconstruïda durant el segle XVIII.\nDe planta rectangular està coberta amb volta de canó suportada amb arcs faixons que descansen sobre mènsules.\nLa porta d’accés pertany a l’anterior edificació que amb problemes estructurals es va destruir el 1664.\nLa Clerecia – Universitat Pontifícia de Salamanca\nLa Clerecia de Salamanca és el nom que rep l’antic Reial Col·legi de l’Esperit Sant de la Companyia de Jesús.\nVa ser fundat l’any 1611 per la reina Margarida d’Àustria amb el suport del seu espòs, el rei Felip III.\nL’objectiu del projecte era la formació de jesuïtes per adoctrinar les colònies americanes i combatre el protestantisme d’Europa.\nLa seva construcció va ser dissenyada per l’arquitecte reial Juan Gómez de Mora i va durar més de 150 anys. El conjunt està format per tres edificis: l’església, el col·legi i la residència.\nL’any 1767 els jesuïtes van ser expulsats d’Espanya per un decret del rei Carles III. Aleshores l’església del col·legi va dependre de la Clerecia de Sant Marc.\nAquest és el motiu del nom com es coneix popularment.\nDes de 1940 les dependències col·legials són gestionades per la Universitat Pontifícia que va ser creada amb el suport del Papa Pius XII.\nLa Universitat Pontifícia va ser fundada per restituir les facultats de Teologia i Dret Canònic que no s’impartien a Espanya des de 1852.\nActualment 8 facultats a Salamanca i 3 a Madrid conformen una oferta que atrau uns 7.000 estudiants.\nLa façana de l’església d’estil barroc mostra un primer cos amb tres portes d’entrada resguardades per columnes corínties.\nAl centre es troba una imatge representant a sant Marc. Abans de l’expulsió dels jesuïtes la imatge era la de sant Ignasi de Loiola.\nA la part més alta destaca un campanar d’espadanya amb les escultures de la Verge i els reis promotors del col·legi.\nEl claustre dels Estudis és el pati del col·legi que forma part del conjunt religiós. És un edifici barroc de tres plantes on destaquen la galeria d’arcs de la planta baixa i els balcons amb òculs.\nFaçana de l’església\nPati dels Estudis\nA la façana de l’edifici es mostren vítors dels doctors.\nTambé a les parets de la casa de les Petxines que es troba davant mateix.\nScala coeli o escala del cel\nL’escala del cel permet visitar les dues torres de l’església.\nEn el seu interior s’exposen les maquetes i la documentació de la construcció. Dos quadres dels seus promotors mostren els reis Felip III i Margarida d’Àustria.\nL’església consagrada a l’Esperit Sant segueix el model dels temples jesuïtes amb una planta de creu llatina i capelles laterals.\nL’interior de l’església destaca per la seva gran cúpula. En el retaule major barroc està representat sant Ignasi de Loiola que va ser fundador de la Companyia de Jesús.\nLa cúpula va ser reformada pels seus problemes estructurals i pels danys del terratrèmol de Lisboa de 1775.\nVistes de la ciutat de Salamanca.\nConvent de Sant Esteve\nArxiu General de la Guerra Civil Espanyola de Salamanca\nL’Arxiu General de la Guerra Civil Espanyola de Salamanca ocupa el Col·legi de Sant Ambròs.\nAquest centre volia allotjar els nens orfes.\nVa ser renovat el 1720 per Joaquin de Churriguera.\nDestaca la seva façana de dos pisos. Es mostren els escuts del capítol catedralici, una imatge de sant Josep amb el Nen i una representació de la Caritat.\nActualment alberga el Centre Documental de la Memòria Històrica.\nCentre Documental de la Memòria Històrica\nCasa Lis – Museu d’Art Noveau i Art Decó de Salamanca\nLa casa Lis de Salamanca és un palau modernista que va ser construït per Miguel Lis l’any 1905.\nLa façana principal i la part del darrere tenen un gran desnivell. Va ser resolt amb una galeria o mirador de dos pisos que està decorada amb vidrieres.\nActualment alberga la col·lecció d’art decó de Manuel Ramos amb peces de porcellana, vidre i nines.\nGaleria de vidrieres\nPont Major de Salamanca\nEl pont Major o Romà de Salamanca formava part de la Via de la Plata que unia Mèrida i Astorga.\nHa sofert múltiples reconstruccions com a resultats de les inundacions del riu Tormes. Encara conserva els 15 arcs originals que es troben més a prop de la ciutat.\nCatedrals de Salamanca\nA prop del pont hi ha una escultura d’un verro celtiber que es va trobar a les excavacions del turó de Sant Vicenç.\nTambé hi ha una representació de l’obra literària anomenada El Lazarillo de Tormes.\nMonument del Lazarillo de Tormes\nAl costat del riu es troben les restes de la muralla medieval de la ciutat.\nEl traçat envoltava la zona de les catedrals fins a la Clerecia.\nConvent de Sant Esteve de Salamanca\nEl convent de Sant Esteve de Salamanca va ser construït el segle XIII per l’Orde dels Dominics.\nAquests religiosos van fundar l’Estudi General dels Dominics d’Espanya l’any 1299.\nAquest centre d’estudi i docència va impulsar les càtedres de Teologia de la Universitat de Salamanca i de Sant Esteve.\nFra Diego de Deza que era el preceptor del príncep Joan va resultar el protector de Colom en el seu viatge a les Índies.\nArran del descobriment d’Amèrica, els dominics van marxar cap al Nou Món amb una missió evangelitzadora.\nFra Francisco de Vitoria de l’Escola de Salamanca va ser el precursor del dret internacional i defensor dels drets dels indígenes.\nConvent i Església\nEls edificis actuals s’aixequen durant el segle XVI pel promotor Juan Alvárez de Toledo.\nA finals del segle XIX el convent va ser utilitzat com a Museu Provincial. D’aquesta manera va evitar la ruïna provocada per la invasió francesa de 1809 i més tard la desamortització del 1835.\nL’any 1897 va tornar a recuperar la seva funció original d’Estudi General. Finalment es converteix en facultat de Teologia (1947).\nLa façana representa un gran retaule on destaca un calvari a la part més alta. En el relleu central es mostra la lapidació de sant Esteve del segle XVII realitzada per Juan Antonio Ceroni.\nConvent de les Dueñas de Salamanca\nEl convent de les Dominiques Dueñas de Salamanca es troba davant mateix del convent de Sant Esteve.\nAquest convent va ser fundat el 1419 amb les donacions de Juana Rodríguez, esposa del comptador major de Castella.\nAl segle XVI es van construir l’església i el claustre per integrar el monestir.\nA l’exterior destaca la portada de l’església amb la imatge de la Verge i el Nen. També es mostren els medallons de sant Pere i sant Pau.\nConvent de les Dueñas\nPlaça de Colom de Salamanca\nEl palau de la Salina del segle XVI va ser heretat per Juan Alonso de Fonseca que tenia la concessió de l’estanc de la sal. Aquest és el motiu del seu nom.\nActualment l’edifici alberga la Diputació Provincial.\nEl temple de la Santíssima Trinitat-Sant Pau del segle XVII conserva la façana del convent dels Trinitaris Descalços.\nActualment és la seu de la confraria de la Congregació de Jesús Rescatat i Nostra Senyora de les Angoixes.\nLa plaça de Colom rep el nom per l’estàtua del descobridor del nou món que està situada al centre d’aquesta.\nPalau de la Salina\nLa torre del Clavero formava part de la casa senyorial del guarda o clavero de l’Orde d’Alcàntara. D’aquí el seu nom.\nMostra una planta quadrangular que a la part alta es converteix en octogonal.\nEsglésia de Sant Marc de Salamanca\nL’església de Sant Marc de Salamanca és un temple romànic del segle XII que va ser donat pel rei Alfons IX als clergues de Salamanca.\nL’any 1767 la Reial Clerecia de Sant Marc va rebre del rei Carles III el col·legi de la Companyia després de l’expulsió dels jesuïtes.\nAl nord de la ciutat medieval s’aixeca aquest temple de planta circular. A l’exterior mostra un campanar en forma d’espadanya.\nA l’interior presenta una planta basilical de tres naus amb una capçalera de tres absis semicirculars. Aquests estan adaptats a la forma circular externa.\nPasseig nocturn del nucli antic de Salamanca\nCatedrals Nova i Vella\nHort de Calixto y Melibea\nL’Hort de Calixto i Melibea és un jardí situat per sobre de la muralla. Fernando de Rojas és l’autor de la novel·la la Celestina que està ambientada en Salamanca.\nClerecia – Casa de les Petxines\nEl gran elefant dret és la peça estrella de l’exposició l’Arca de Noè. Miquel Barceló ha cedit aquesta obra pel VIII Centenari de la Universitat de Salamanca.