Pujol i la memòria - Empordà\nDilluns 05 de setembre de 2011 Contacti amb emporda.info | RSS\nPujol i la memòria\nQuan l�Ajuntament de Figueres em va encarregar la presentació de les memòries de Jordi Pujol em va fer més il•lusió que si m�haguessin encomanat el pregó de Fires. Sempre plau de complir de franc i amb sentit de veïnatge les comandes que procuren el bon nom de la teva ciutat. Per encetar la Santa Creu costa poc de trobar un foraster de moda disposat a fer-nos riure passant per caixa.\nFRANCESC CRUANYES � FCRUANYES@LLETRANET.COM El còmic i enginyós Lluís Miquel Martínez, Luismi, ambaixador dels entramuntanats barcelonins que passeja el nom de Figueres arreu, se�n ressentia fa una setmana en la presentació del Fem Empordà a càrrec de Maragall sota la cúpula del Museu. L�alcalde Vila segueix les passes de l�Armangué, que un any es va entestar sense èxit a dur una tal Mònica Naranjo que triomfava a les amèriques. No devia poder cobrir el pressupost... El millor moment personal de la presentació del llibre d�en Pujol va ser dos dies abans. Després d�agafar el nen a col•legi i dur-lo al parc, assegut en un banc llegia els últims fulls del volum quan em va sonar el mòbil. Jordi Pujol volia enraonar amb mi! La vam fer petar una estona. Vam parlar de Llers, de Cabanes, de Darnius, d�Agullana, de Sant Pere, de la fonda de l�Hotel Espanya, d�en Pallach... El Molt Honorable es referí als origens, a la identitat, i amb la fermesa que li és coneguda em va venir a dir que si no ens fem valdre per nosaltres mateixos ningú, ni de fora ni de més a la vora, no ens donarà mai res. Divendres a la tarda, després d�un ruixat, sortí el sol i arribà en Pujol. De nou al Museu, a primera fila, republicans, socialistes i ecologistes de carnet. Ja havia esgranat unes quantes pàgines del primer volum de l�autobiografia quan va deixar anar al presentador una de les seves etzibades més cèlebres: “Això no toca!”. Li acabava de demanar per la sequera. Però no se�n va poder estar. Vam tenir aigua per vendre i per donar, i els del primer rengle de cadires es van haver d�escoltar que aquesta crisi no l�havien gestionat gens bé. En acabat, després de signar llibres durant una hora, sopar al Duran i cap a l�homenatge a l�Adela Rosa. Els reconeixements arriben quan ets mort. Al carrer tornava a ploure.


‘La venda’, de Miki, cançó d’Espanya per a Eurovisió 2019 | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nEl cantant competirà a Tel Aviv amb el tema compost per Adrià Salas el 18 de maig\nMiki, després de ser nomenat representant espanyol d'Eurovisió 2019 RTVE\n21 GEN 2019 - 09:34\tCET\nMiki anirà a Eurovisió 2019. L'exconcursant d'Operación Triunfo 2018 representarà Espanya en la competició musical que es farà a Tel Aviv a mitjans de maig amb la cançó La venda. Amb aquest tema, el barceloní de 22 anys ha estat escollit pel públic en una gala emesa diumenge a TVE que ha reunit tots els candidats. El tema guanyador, amb un 34% dels vots, està compost per Adrià Salas, i la seva elecció ha estat una sorpresa, ja que, tot i que sonava com un dels preferits del públic des que es va presentar fa poc més d'un mes, afrontava una forta competència. Per exemple, Muérdeme, de María Villar, que encapçalava totes les prediccions; o fins i tot No puedo más, el tema del guanyador d'OT, Famous, que també semblava popular en començar la gala, però que ha acabat quedant setè, amb un 5% dels vots.\nMiki no havia arribat a guanyar OT i, de fet, la seva elecció arrossega una polèmica: quan es van repartir els temes entre els concursants, n'hi va haver tres que es van quedar sense música i d'altres, com ell, en van tenir més d'un.\nEspanya anirà amb aquest tema, doncs, al festival de música en directe més gran del món: se les veurà amb 41 països, un menys que l'any passat –Bulgària no participarà en el concurs per, segons ha al·legat, motius econòmics–. L'edició, que aquest any té el tema Dare to dream (Atreveix-te a somiar), tindrà una semifinal el 14 de maig i una altra el 16, segons ha anunciat la Unió Europea de Radiodifusió (UER). Espanya no participa en aquesta fase. Com sempre, anirà directament a la final del dia 18 de maig, ja que pertany al Big 5, el grup de cinc països que té privilegis en el concurs per les seves aportacions a la UER.


Encesa d'espelmes en record a les víctimes de l'Holocaust\nL’acció s’emmarca dins les activitats programades per commemorar el Dia Internacional en Memòria de les Víctimes de l’Holocaust, que se celebra en l’àmbit internacional cada 27 de gener. A banda d’aquesta activitat, l’alumnat també ha realitzat l’itinerari “Les stolpersteine: homenatge als deportats manresans als camps de concentració nazis”, i ha netejat algunes de les llambordes.\nEncesa d'espelmes en record a les víctimes de l'Holocaust.\nAlumnes dels instituts Peguera, Manresa Sis, Lacetània, Pius Font i Quer i Joviat han realitzat, al llarg d’aquesta setmana, diverses activitats per commemorar el Dia Internacional en Memòria de les V&í e;ctimes de l’Holocaust, que se celebra en l’àmbit internacional cada 27 de gener, en record de l’alliberament del camp d’extermini d’Auschwitz i dels milions de persones assassinades pel nazisme.\nConcretament, els alumnes de 1r d’ESO de l’institut Manresa Sis van fer una encesa d’espelmes aquest passat dimarts al matí davant de la placa d’homenatge que està situada a la Plaça Sant Domènec i que conté els noms de totes les persones deportades manresanes. L’activitat s’emmarca dins d’una acció simbòlica proposada per la Xarxa Mai Més de Municipis contra el Feixisme i l’Amical de Mauthausen, amb la voluntat de fer visible la commemoració a les xarxes, tot recollint una iniciativa que es realitza en l’àmbit internacional.\nEs tracta d’encendre una espelma davant d’un monument o un espai de memòria, fer-li una fotografia o un vídeo i posteriorment penjar-la a les xarxes socials, sota els hashtags #HolocaustMaiMés i #SiguesLlumEnmigdelaFoscor, #BeTheLightinTheDarkness i #XarxaMaiMés. Fins el dia 30 de gener tothom qui vulgui s’hi pot sumar. A Manresa es pot fer davant la placa dedicada als deportats manresans que hi ha a la Plaça Sant Domènec, als contraforts del Teatre Conservatori o bé en alguna de les stolpersteine de l’itinerari. També alumnes de l’escola Joviat van penjar a les xarxes les seves fotos amb espelmes al costat de les stolpersteine. Paral·lelament a aquesta acció, una de les altres activitats programades que ha realitzat l’alumnat ha estat la neteja d’algunes llambordes, a través de l’itinerari “Les stolpersteine: homenatge als deportats manresans als camps de concentració nazis”.\nEn aquest cas, es proposava als alumnes resseguir l’itinerari sencer o bé parcialment, en grups reduïts. Cada centre ha apadrinat la neteja d’algunes stolpersteine, que prèviament havien treballat. Les stolpersteine són llambordes on es graven les dades de cada persona deportada i que es col·loquen al paviment, davant dels edificis o llocs on les víctimes van viure o treballar abans de ser empresonades i deportades. En el nostre cas, es tracta del domicili on vivien abans de marxar a l’exili cap a França on, després de diferents periples personals, van acabar deportats als camps de concentració nazis.\nAlumnes del Lluís de Peguera van fer aquest dijous el recorregut i neteja de les stolpersteine dels carrers Carrió i Canonge Muntanyà, dedicades a Joaquim Amat-Piniella, Enric Cunill i Jesús Dalmau. Al llarg de l’itinerari, també van visitar el refugi antiaeri de la Renaixença.\nFinalment i sumat a totes aquestes activitats per commemorar el Dia Internacional en Memòria de les Víctimes de l’Holocaust, aquest dimecres, es va fer la conferència “Memòria, deportació, cultura de pau i drets humans” a càrrec d’Enric Garriga, president de l’Amical de Mauthausen. La sessió, que estava adreçada a tots els centres de batxillerat de la comarca, es va dur a terme a la sala d’actes de l’institut Luís de Peguera. Alguns grups s’hi van poder connectar a través de la plataforma jitsi.meet. Les activitats han estat organitzades per l’Ajuntament de Manresa, l’Amical de Mauthausen, la Xarxa Mai Més, el Projecte Manresa – Mauthausen i l’Associació Memòria Història de Manresa.\nArxivat a: VICTIMES HOLOCAUST MANRESA


La Fundació per a la Joventut de Bétera convoca les beques de Cultura, Música i Esport — Bétera, diari digital de l'Ajuntament de Bétera\nLunes, 29 de mayo de 2017 | Leída 590 veces\nLa Fundació per a la Joventut de Bétera convoca les beques de Cultura, Música i Esport\nLa Fundació de la Comunitat Valenciana Esportiva i Cultural per a la Joventut de Bétera ha convocat les beques de Cultura, Música i Esport per al present exercici. Enguany estan dotades amb 3.000 euros a repartir en les tres categories. Els joves beterans ja poden consultar les bases per conèixer la documentació que cal aportar.\nLa XV Edició de BEQUES d’ ajuda per a la cultura\n1.- Podran accedir a esta convocatòria, tots aquells alumnes que hagen obtés la nota mínima de 8 sobre 10 en les proves d’ aptitud per a l’ accés a la Universitat al present curs escolar 2016/2017.\n2.- L’ esmentat alumne deurà acreditar estar matriculat a la Universitat per al curs 2017/2018.\n3.- Caldrà estar empadronat a Bétera, al menys 8 anys consecutius.\n4.- Es concedirà 1 beca de 1.000 €.\n5.- El termini de presentació serà el 4/08/2017 a l’ Ajuntament de Bétera.\n6.- La Fundació es reserva el dret de lliurament de les beques.\n7.- La participació suposa l’ acceptació d’ aquestes bases.\n8.- L’ acte de lliurament de les beques tindrà lloc al saló de plens del Castell de Bétera, el dia 24/11/2017.\n9.- Les decissions preses per la Fundació en l’ execució i desenvolupament de les presents bases, i totes aquelles qüestions no previstes, seran resoltes en cada cas de manera irrevocable per la Fundació.\n• Certificat de padró\n• Certificat prova d’aptitud (selectivitat)\n• Matrícula universitat\nBétera, maig de 2.017\nVII Edició de BECA ARTÍSTICA DE MÚSICA.\nEs convoquen 2 beques de 500 € cadascuna, una pel GRUP A, i l’ altra pel GRUP B.\nPodran participar joves músics de qualsevol instrument, residents i censats, al menys vuit anys consecutius, a Bétera. Sols es podrà participar amb un instrument.\nS' estableixen dos grups: grup B : al qual podran accedir els joves amb edat de 14 a 16 anys, que acrediten estar matriculats a l' Ensenyament Obligatori, i haver aprovat el curs escolar 2016/2017, i Grup A: al qual podran accedir els joves amb edat de 17 a 21 anys, que tinguen el Graduat de l’ E.S.O. A més a més, tots els participants acreditaran estar matriculats en un Conservatori o centre de música reconegut. (Els anys deuran estar complits a la data d' inscripció es a dir 13.10.2017).\nEls premiats d’ edicions passades del grup A ja no es podran tornar a presentar, i els premiats d’ edicions passades del grup B sols es podran tornar a presentar quan puguen accedir al grup A.\nDeuran interpretar una peça musical lliure, valorant-se la dificultat tècnica i interpretativa. Deuran aportar 3 còpies de l' obra a interpretar. Serà opcional l' anar acompanyat de pianista (que en tot cas anirà a càrrec de l' aspirant).\nLes inscripcions es podran realitzar fins les 20 hores del día 13 d' octubre del present any a l’ acadèmia del Centre Artístic Musical de Bétera. A l' inscriure's es farà constar a quin grup dels dos convocats es presenta.\nEl concurs de música es cel.lebrarà el día 3 de Novembre de 2017 al saló d’assaig de l’escola de música del Centre Artístic Musical de Bétera.\nLa lectura de l' Acta del Jurat i el lliurament de les beques es realitzarà en un acte públic al saló de plens del Castell de Bétera, el divendres 24 de novembre del present any.\nEl Jurat serà nomenat per la Fundació de la Comunitat Valenciana Esportiu Cultural per a la Juventut de Bétera.\nEstarà format pel President i la Secretaria de la Fundació i dos especialistes en Música.\nEl Jurat podrà declarar deserts els premis o suspendre el concurs si la quantitat o qualitat de les obres no es considera suficient.\nCertificat notes del curs 2016/2017, corresponents als estudis de música, així com les del col.legi, institut o universitat\nCertificat de matrícula curs 2017/2018 al conservatori o escola de música.\n3 Fotocòpies de la peça musical a interpretar.\nLes decissions preses per la Fundació en l' execució i desenvolupament de les presents bases, i totes aquelles qüestions no previstes, seran resoltes en cada cas de manera irrevocable per la Fundació..\nLa participació en el concurs suposa l' acceptació de las presents bases.\nLA XV Edició de BEQUES d’ ajuda per a l’ esport de base\n1.- Podran accedir a esta convocatòria, tots aquells alumnes matriculats a 4art d’ ESO, que hagen aprovat totes les assignatures al present curs escolar 2016/2017, considerant la nota d’ Educació Física com a mèrit preferent.\n2.- L’ esmentat alumne deurà estar federat com a mínim en un esport al menys 4 anys, havent d’ aportar Currículum de participació esportiva.\n3.- Caldrà estar empadronat a Bétera al menys 8 anys consecutius.\n4.- Es concediran 2 beques de 500 € cadascuna.\n5.- El termini de presentació serà el 4/08/2017. Les sol.licituds així com la documentació acreditativa es presentarà a l’ Ajuntament de Bétera C/ Gascon Sirera, 9 de Bétera.\nCertificat de notes curs 2016/2017\nCertificat de Federació\n4. Llum verda als dos centres educatius nous\n5. Renovació i millora de vials i mobiliari urbà a Bétera\n1. Tallers gratuïts per a infantil, primària i ESO\n2. Ocupació i Urbanisme es reunixen amb FEPEVAL per impulsar el polígon de Bétera\n3. Queden cinc places per al Curs de Llenguatge de Signes\n5. Campanya de la UPCCA sobre la cocaïna: "Cada ratlla compta"


Sorpresa i fascinació és el que m’ha produït aquesta obra teatral de David Ives basada en la novel·la de Leopold Von Sacher-Masoch i que va ser portada al cine per Roman Polanski al 2013. No sabria definir “La venus de les pells”. És teatre dins de teatre? No ho sé. Ives crea d’una manera molt intel·ligent una situació complexa entre un director de teatre i una actriu aspirant a participar en una obra en la que els papers de dominació i submissió no estan clars i es van modificant al llarg de l’obra. Els personatges es barregen, es superposen, es confonen, s’intercanvien els papers, juguen amb l’obra i al mateix temps juguen amb la realitat. Els de ficció acaben engolint […]\nUna historia que podria ser realitat\nFelicito a Temporada Alta i a tots els valents que han volgut apostar per fer alguna cosa diferent en aquests temps tan difícils de pandèmia. Aquesta és una obra filmada dins de la programació “A distància”. És una píndola teatral que dura 13 minuts en els quals es mostra una situació inversemblant que podria ser realitat. Ramon Madaula ha fet el guió i n’és el director. La realització, fotografia i audiovisuals són de Daniel Lacasa. Aquesta petita peça ens demostra les coses que es poden dir en molt poc temps, fins i tot amb poques paraules o en silenci. La descripció per sí mateixa pot ser una càrrega de profunditat que fa trontollar veritats com ho fan els Haikus que […]\n« Anteriors 1 2 3 4 5 6 7 … 27 28 29 30 Següents »


Demà ùltim dia d'inscripció. Fòrum Olímpic: 25 aniversari Barcelona '92\nFòrum Olímpic: 25 Aniversari Barcelona’92, 26 i 27 d'octubre a l’INEFC de Barcelona.\nVinculat amb el 25 aniversari dels Jocs Olímpics de Barcelona’92, en aquest nova edició del Fòrum Olímpic comptarem amb experts internacionals del món de l'economia, política, arquitectura, esport, etc. que tractaran l'actualitat d'aquells models —econòmics, gestió, turisme, finançament, socials, competició, etc.— que van ser pioners a Barcelona’92 i que avui dia s'han anat adaptant a Barcelona i són referents per a altres ciutats.\nEl Fòrum donarà començament el 26 d'octubre amb la ponència de Pere Miró, director general adjunt del Comitè Internacional Olímpic (CIO) i director de Solidaritat Olímpica, qui ens detallarà la situació actual del CIO i de l'Olimpisme, la famosa Agenda 2020 —que estableix entre moltes altres coses les bases de les ciutats candidates a albergar uns Jocs— i el futur dels Jocs Olímpics.\nComptarem amb la presència de Washington Fajardo, arquitecte de l'Ajuntament de Rio de Janeiro. Fins al moment, Rio de Janeiro ha estat l'única seu que ha seguit les directrius establertes des de l'Agenda 2020. Els Jocs Olímpics al servei de la ciutat i la ciutadania són alguns dels aspectes que Fajardo explicarà com es van dur a terme. Els JJOO van permetre regenerar el centre de la ciutat carioca, amb un urbanisme modern i uns serveis de transport que disminuïa la presència de vehicles privats.\nEnric Truñó, regidor d'Esports en 1992 i Lluís Millet, arquitecte responsable de les infraestructures olímpiques presentaran el model de ciutat que es va iniciar en el 92, el desenvolupament durant aquests 25 anys i establiran algunes de les línies que hauria de prendre Barcelona tenint en compte les necessitats actuals.\nEls models de les ciutats olímpiques de Lillehammer, Atenes i Londres també tindran presència en aquest Fòrum. Tres ciutats que van adaptar a les seves necessitats part del model de sostenibilitat sòcio-econòmic de Barcelona. Anders Lindstad, professor de la universitat noruega de Lillehammer exposarà com els Jocs de Lillehammer’94 van deixar una gran herència cultural i social, conscienciant a la població de la importància de l'esport. Per la seva banda, Kostas Georgiadis, degà de l'Acadèmia Olímpica Internacional, explicarà com els Jocs del 2004 van suposar un gran benefici en serveis per als ciutadans d'Atenes: metro, carreteres, aeroports i grans pèrdues econòmiques per a la ciutat tenint en compte la mala planificació de l'ús de les instal·lacions esportives després dels Jocs.\nFinalment, Simon Cooper, director d'Esports de l'Ajuntament de Londres ens mostrarà com el llegat dels Jocs de Londres 2012 ha creat una cultura d'esport entre els ciutadans, generant una consciència i accions específiques vinculades amb les necessitats per a la pràctica d'aquest.\nLa jornada del divendres 27 d'octubre comptarà amb la taula rodona composada per Arseni da Palma, director del Canal Olímpic de Castelldefels, Miquel Noguer, alcalde de Banyoles, i Daniel Nart, Regidor d'Esports de Terrassa.\nAquests municipis van ser subseus durant els Jocs de Barcelona’92 i van heretar unes infraestructures esportives que, en l'actualitat, estan en ple funcionament i estan al servei del ciutadà.\nCarles Murillo, economista, ens acostarà a l'actualitat del turisme; com la tendència que es va iniciar en els Jocs de Barcelona l'any 92 s'ha convertit en un dels motors econòmics de la ciutat. Murillo exposarà els pros i contra del turisme a Barcelona.\nEn el 88 es va establir el Pla d'Ajuda a l'Esportista Olímpic i Paralímpic (Pla ADO i ADOP), a través del qual s'establien unes beques per a esportistes Olímpics i Paralímpics amb la finalitat d'ajudar al seu rendiment amb vista a fer un bon paper durant els Jocs. Actualment, aquests programes ADO i ADOP segueixen en actiu i dels beneficis i l'evolució ens parlaran Miquel Sagarra, Secretari General del Comitè Paralímpic Español, Ricardo Leiva, director d'Esports del Comitè Olímpic Espanyol i els medallistes olímpics Carolina Pascual i Jordi Sans.


Osteòpata, fisioterapeuta, divulgadora de cultura de la salut.\nSóc terapeuta manual des de fa més de 25 anys.\nAmb el Shiatsu vaig aprendre la subtilesa del món energètic i el treball conscient, amb la fisioteràpia vaig entendre el funcionament del cos, i amb l'osteopatia vaig integrar el pensament global. Sóc una enamorada del cos humà, del seu funcionament i de la seva harmonia.\nLa docència i la comunicació sempre ha format part de les meves activitats. Fa anys que faig classe com a professora d'anatomia. És un privilegi i un repte acompanyar les persones en el viatge cap als detalls del cos.\nEl meu objectiu és que tothom es pugui acostar al món de l'anatomia sense por ni avorriments, disfrutant d'aquest viatge fascinant.


classes particulars d'esqui alpi a la masella, la cerdanya, pirineu oriental /*********************************************** * All Levels Navigational Menu- (c) Dynamic Drive DHTML code library (http://www.dynamicdrive.com) * This notice MUST stay intact for legal use * Visit Dynamic Drive at http://www.dynamicdrive.com/ for full source code ***********************************************/\n» Esquí Alpí\nClasses particulars d'esquí alpi a la Masella\nUna bona i correcte coordinació tècnica és molt necessària per interactuar amb seguretat entre el material i la neu, i en conseqüència obtindrem unes bones reaccions controlables. Això ens dona un enorme percentatge del plaer d'esquiar\nSi vols perfeccionar el teu nivell d'esqui alpí comprova tu mateix l'eficàcia de les hores pràctiques ben assessorades amb els nostres monitors titulats i membres de la ISIA. Les indicacioenes del teu monitor et donaran una progressió assegurada. Amb una gran varietat d'exercicis que t'ajudaran a assimilar la tècnica i perfeccionar l'estil. Tot això acompanyat de noves metodologies d'aprenentatge.\nLa Cerdanya disposa d'un gran nombre d'estacions d'esquí molt properes a de Puigcerdà.\nAl Pirineu Oriental Català tenim les estacions d'esquí de Molina i Masella.\nAl costat Francès existeixen 9 estacions agrupades amb el nom de Nieges Catalanes i que podem treure un Forfet conjunt per a totes les estacions d’esquí, tenim les estacions de Porte Puymorens, Les Angles, Fontromeu, Puigmal, Puivalador, Cambre d'Aze y Formigueres. I les estacions mes grans les trobem Andorra amb grans dominis esquiables, Vallnord, compte amb gairebé 200 km de pistes esquiables i Granvalira amb 90 km. Totes aquestes estacions d’esquí es troben molt a prop de Puigcerdà, de 15min a 1h la mes llunyana\nTots els nivells d'esquiadors.\nPrioritat en l'ensenyament amb seguretat.\nAcompanyament per l'estació.\nA quines estacions d'esquí: Masella, Molina, Porté Puymorens, Les Angles, Fontromeu, Puigmal, Puivalador, Granvalira i Vallnord.\nTarifes particulars: (Clika aqui per mes informació)\n1-Pax: 35€ Hora (Caps de setmana i festius)\n1-Pax: 30€ Hora (Laborals)\n2-Pax: 22€ Hora / persona (Caps de setmana i festius)\n2-Pax: 18€ Hora / persona (Laborals)\n3-Pax: 15€ Hora / persona\n4-Pax: 12€ Hora / persona\nClasses col.lectives: (Clika aqui per mes informació)\n2 Hores (mínim 5 pax) 20€ / persona\n4 Hores (mínim 5 pax) 40€ / persona\nCurset dies feiners, 9 hores / 3 dies.\n162€ / Persona\nGrup de 2 a 6 persones\nGrups grans (De 20 a 60 Pax)\n45€ Hora / Profesor\nTècnic espotiu d'alta muntanya.\nProfesor d'esquí titulat i membre de la ISIA\nNo s'inclou: El forfait, material i transport.\nGuies de muntanya es reserva el dret d'anul · lar les classes en condicions climatològiques adverses.\nClasses d esqui Alpí\nMonitor d esqui


La Societat Unió Musical Santa Cecilia de Barx protagonitzarà l’onzé concert del cicle “Música a la Llum”\nLa Societat Unió Musical Santa Cecilia de Barx protagonitzarà el pròxim 19 de juny a les 12.00 l’onzé concert del cicle “Música a la Llum – Concerts a la Casa de la Música”, que organitza CaixaBank al costat de la FSMCV i el Institut Valencià de Cultura (IVC).\nLa Corporació Musical de la Pobla de Vallbona protagonitzarà el desé concert del cicle “Música a la Llum“\nLa Corporació Musical de la Pobla de Vallbona protagonitzarà el pròxim 12 de juny a les 12.00 el desé concert del cicle “Música a la Llum – Concerts a la Casa de la Música”, que organitza CaixaBank al costat de la FSMCV i el Institut Valencià de Cultura (IVC).\nL’Agrupació Musical “Sant Isidre” de València protagonitzarà el nové concert del cicle “Música a la Llum”\n‘Agrupació Musical “Sant Isidre” de València protagonitzarà el pròxim 5 de juny a les 12.00 el nové concert del cicle “Música a la Llum – Concerts a la Casa de la Música”, que organitza CaixaBank al costat de la FSMCV i el Institut Valencià de Cultura (IVC).\nLa Unió Musical d’Albaida “l’Aranya” protagonitzarà el huité concert “Música a la Llum”\nLa Unió Musical d’Albaida “l’Aranya” protagonitzarà el pròxim 29 de maig a les 12.00 el huité concert del cicle “Música a la Llum – Concerts a la Casa de la Música”, que organitza CaixaBank al costat de la FSMCV i el Institut Valencià de Cultura (IVC).\nCONVOCATÒRIA D’AJUDES A LA MÚSICA VALENCIANA PER A MITIGAR L’IMPACTE DE LA CRISI SANITÀRIA DE LA COVID19\nLa crisi sanitària de la COVID19 ha afectat greument el sector cultural, i més específicament a l’àmbit de la música i al règim de funcionament de les nostres societats musicals. Les mesures sanitàries establides per les diferents administracions han limitat l’activitat musical sensiblement. Una paràlisi obligatòria que dificulta seriosament la supervivència del teixit associatiu i […]\nAmb una dotació de 90.000 euros, es concediran 40 ajudes distribuïdes en quatre modalitats.\nEl Centre Artístic Musical de Moncada protagonitzarà el seté concert “Música a la Llum”\nEl Centre Artístic Musical de Moncada protagonitzarà el pròxim 22 de maig a les 12.00 el seté concert del cicle “Música a la Llum – Concerts a la Casa de la Música”, que organitza CaixaBank al costat de la FSMCV i el Institut Valencià de Cultura (IVC).\nL’Associació Musical Virgen del Remedio de Petrer protagonitza el sisé concert “Música a la Llum”\nLa Asociación Musical Virgen del Remedio de Petrer protagonizará el próximo 15 de mayo a las 12:00 el sexto concierto del ciclo “Música a la Llum – Conciertos en la Casa de la Música”, que organiza CaixaBank junto a la FSMCV y el Institut Valencià de Cultura (IVC).\nEl programa ‘CaixaBank Escolta València’ forma a directors d’orquestra en un curs dirigit per Cristóbal Soler\nA càrrec del director d’orquestra Cristóbal Soler, el curs està dirigit a professors d’orquestra o conjunt instrumental de les escoles de música de les Societats Musicals Federades, amb la finalitat de fomentar el teixit orquestral de la Comunitat Valenciana, en aquest cas, des de la formació dels directors d’aquesta mena de formacions de corda.


Com combatre l’ansietat del clímax del Procés\nEls experts avisen que l’angoixa i la tensió no han de dominar el dia a dia de les persones; cal afrontar-les\nEls atemptats de l’agost i l’actualitat política han provocat que molts catalans es qüestionin la seva seguretat i el seu benestar emocional. EFE\nBarcelonaEl conflicte polític que viu Catalunya no ha parat de pujar de to en les últimes setmanes. L’angoixa i la tensió són cada cop més presents atesa la incertesa de l’actualitat nacional. Pels experts aquest xoc emocional és equiparable a la commoció que va provocar l’atemptat terrorista del passat 17 d’agost. Ambdues situacions han provocat que la gent es qüestionés la seva seguretat i la dels seus coneguts, així com el seu benestar emocional i la sensació de suposat control. Moltes persones estan descobrint que el món és un lloc convuls, perquè mai s’havien qüestionat aquests valors.\nDavant d’aquesta situació, el departament de Salut assegura que està preparat per afrontar els possibles casos que requereixin l’atenció d’un expert. Justament aquesta setmana des del departament s’ha difós un vídeo a les xarxes socials en què es donen un seguit de consells per afrontar la tensió. Entre les recomanacions hi ha la protecció de la sobreinformació, no deixar de fer aquelles activitats d’oci que ens permetin desconnectar, mantenir una alimentació saludable, dormir prou hores i no perdre el sentit de l’humor. Els psicòlegs consultats per aquest diari remarquen que la tensió i l’angoixa que es poden sentir no han de fer perdre en cap moment les ganes de sortir, riure, descansar i alimentar-se bé.\nLa votació i les càrregues policials de l’1 d’octubre, expliquen des de Salut, no han estat determinants per publicar el vídeo. “El Consorci Sanitari de Barcelona ja havia posat en marxa un programa de reforç del tractament de trastorns per estrès postraumàtic o agut”, i ara només s’han “reforçat” per les “petites alertes” que han rebut des dels diferents punts on hi va haver càrregues policials. Encara és massa d’hora per donar xifres d’afectats, ja que els processos psicològics no són com els traumes físics i les ferides triguen més a aparèixer. En molts casos poden passar setmanes o mesos abans que una persona prengui consciència del que ha viscut i s’adoni que l’angoixa o l’insomni que pateix -entre d’altres- en són la conseqüència.\nUna catarsi col·lectiva\nMalgrat les conseqüències negatives que tenen els fets viscuts, Alba Alfageme, psicòloga especialitzada en victimologia, recorda que se n’ha d’intentar trobar la part positiva “tant a nivell individual com col·lectiu”. “Reconèixer el patiment fa aflorar la nostra valentia emocional, que ens permet créixer com a persones”, concreta.\nA més, “com que és una situació que ha viscut tota la ciutadania, parlar-ne demostra a l’individu que no està sol”, una de les principals mancances que sovint tenen els pacients psicològics. La situació, a més, ha propiciat la creació de nous vincles socials, i ha vet valer el proverbi que diu que “una pena compartida és mitja pena”.\nEn aquesta mateixa línia s’expressa Júlia Pascual, psicòloga membre del Col·legi Oficial de Psicòlegs de Catalunya (COPC): “El més important és que tothom entengui que els problemes psicològics són totalment democràtics i afecten indistintament de la classe social, el sexe o el partit polític”. Pascual, però, alerta que aquests dies la població s’està deixant atrapar per les urpes del “dubte patològic, que ens planteja preguntes a les quals ningú té resposta, cosa que ens angoixa i ens fa perdre el control d’allò que sí que podem saber ”, adverteix.\nEn aquest sentit, Pascual demana que es limiti l’ús dels mitjans de comunicació, no per “desinformar-se sinó per evitar la saturació, així com no parlar constantment sobre el que passa”. Quedar-se mirant debats televisius fins a altes hores de la nit, per exemple, no donarà resposta a cap de les preguntes i només augmentarà la nostra por i els nervis. Cal “calmar la nostra ment perquè no ens arrossegui”, aconsella Alfageme, i començar a treballar, així, la nostra educació emocional, poc acostumada a afrontar situacions com aquesta. “Acceptar la incertesa és molt difícil per a l’ésser humà, però també ens hi hem d’acostumar”, apunta Pascual.\nFonts de Salut remarquen també que el primer que ha de fer la ciutadania és “entendre que davant de situacions com aquestes, l’angoixa és una resposta normal que no ens ha de fer pensar que estiguem bojos o malalts”.\nIntegrar el record traumàtic\nTot i la necessitat de no deixar-nos superar per les imatges, els pensaments i els dubtes d’aquests dies, tampoc podem girar full sense haver-ho superat. “És molt important comprendre-ho i actuar després d’escoltar el nostre cos i saber què necessita”, matisa Alfageme. El benestar emocional, que s’ha fracturat, necessita recompondre’s. Aconseguir-ho passa per potenciar les activitats creatives que permeten “buidar la motxilla emocional” i mantenir l’humor per desconnectar sense oblidar. “Forçar l’oblit és el pitjor que podem fer davant d’un fet traumàtic, perquè fa més profundes les ferides i acaba desencadenant reaccions contraproduents per a les persones al cap del temps”, afegeix.\n“Hem de ser valents i deixar que actuïn els nostres propis mecanismes de resiliència; i, quan tot sols no puguin, demanar ajuda al personal especialitzat”, relata Alfageme. Les psicòlogues afirmen que el millor indicador per saber si s’està superant el trauma emocional és veure si, recordant-lo, el dolor continua sent igual o inferior. “Si amb el temps l’angoixa i el dolor disminueixen i no ens dominen, les coses s’estan fent bé”, reblen.


País de premis | de l'Horta estant\nPaís de premis\nPublicat el 6 d'abril de 2014 per ferran-suay\nTenim, probablement, un dels teixits associatius més densos del món. Centenars d’associacions de caràcter culturals de totes les grandàries i condicions escampen el seu treball per tots els racons de la nostra allargada geografia. Això vol dir que milers de persones dediquen part del seu temps lliure a fer coses en favor de la cultura que compartim.\nLes circumstàncies polítiques adverses que hem viscut durant els darrers segles han fet que les seues activitats hagen estat sovint molt ingrates, quan no directament costoses o arriscades. I tanmateix, les han dutes endavant. S’han fet càrrec de mantenir viva una flama que, en condicions de normalitat nacional, amb mecanismes d’estat i mitjans de comunicació a favor, seria molt senzill de mantenir. A nosaltres, en canvi, ens ha resultat molt difícil. Moltes de les persones que llegireu aquest article ho sabeu per experiència pròpia.\nFa poc que he sabut que l’Ateneu d’Acció Cultural de Girona m’ha proposat com a candidat al Premi a la Normalització Lingüística i Cultural que es lliurarà el proper 13 de juny a l’Ateneu Josep Irla. Una simple ullada a les persones que l’han merescut en edicions anteriors bastarà per a entendre que em sent molt honorat i agraït per la nominació.\nNo és de la meua nominació, però, que vull parlar ara, sinó de l’ADAC, o més ben dit, de totes les altres organitzacions que li són germanes en objectius i en il·lusions. De totes les associacions que no han gaudit de condicions favorables, subvencions generoses, visibilitat garantida o publicitat gratuïta. Ans al contrari, s’han sustentat gràcies a l’esforç voluntari i a la constància, sovint anònima, d’un grapat de gent generosa, que en condicions enormement adverses, mitjanament complicades o només difícils (però mai no en condicions obertament favorables) s’han escarrassat per a dissenyar, planificar i dur a terme activitats culturals que, al capdavall, han possibilitat el miracle que encara estiguem vius com a poble, i que encara tinguem la força que tenim, i que de tant en tant demostrem.\nQuan una d’aquestes associacions convoca un premi, ens ofereix també una oportunitat de retornar-los, amb un gest ben senzill i sense cap cost econòmic, una part de l’esforç que hi inverteixen. Esperen, legítimament, que les persones nominades contribuesquen a difondre el nom i la feina de qui convoca els premis. Entrant a la seua web i votant per qui siga, també els estem dient que el seu esforç no és balder. Que té, com a mínim, la compensació de ser reconegut per qui, com ells, s’estima el país, la cultura i la llengua que compartim.\nAixò és, senzillament, el que vull demanar, que des d’ara i fins al 23 d’abril, entreu a la web d’ADAC i voteu per qui vulgueu. Hi ha un premi per a entitats i un per a persones. I voteu qui voteu, el guanyador serà l’ADAC, seran totes les entitats que conformen el teixit de base de la nostra vida cultural; un teixit que, tot i ser dens, en no tenir el suport de cap estat, mai no ha deixat de ser precari. Que no ho siga, si més no, en l’atenció i el respecte que nosaltres, els usuaris de la cultura que ells defensen, els retornem.


Venbariarismes: Roncesvalles ( Orreaga)\nA Roncesvalles s'hi creuen tres històries: "La Chanson de Roldan", els pelegrins de Santiago de Compostela i el rei Sancho famós per la batalla de "Navas de Tolosa"(1612) i per la seva alçada, ja que els seus ossos conservats dins la tomba del claustre ens donen una mida de 2,20m.\nLa Chanson de Roldan és un poema èpic escrit a finals del s. XI. Es tracta del "cantar de gesta" més antic escrit a Europa en llengua romanç. Narra la venjança dels vascons a Carlemagne quan aquest havia destruït Pamplona el 778. En la batalla va morir el cavaller Roldan; Per això el cantar porta el seu nom.\nRepresentació de la "Chanson de Roldán"\nL'Església de sant Maria ( real col·legiata de Roncesvalles) la va fer construir Sancho VII (s.XII-XIII) acabant sent un dels millors exemples del gòtic navarrès. L'escultura també gòtica de la "Virgen de Roncesvalles", presideix l'altar i la nau central.\nCom gairebé sempre, la cripta és el lloc més antic. Baixar a una cripta sempre em produeix una sensació plaent. Deu de ser el gust de retrobar-se i la necessitat de solitud.\nEl claustre ha estat reconstruït a causa d'una nevada terrible que va enfonsar el primitiu. En la capella lateral de st. Agustin hi ha la tomba del rei Sancho VII abans esmentada. Els vitralls de la capella ofereixen una representació de la batalla de "las Navas de Tolosa" i a la capçalera de la capella una reixa conserva i mostra les cadenes que envoltaven la tenda vençuda de Miramolin.\nL'església de Santiago és un petit temple gòtic edificat el s.XIII. És de forma rectangular i sincerament més bonic per fora que per dins. Al seu costat s'hi troba el lloc més antic i més misteriós de Roncesvalles: la capella de l'Esperit Sant, o "Silo de Carlomagno".\n"El silo de Carlomagno "És d'estil romànic, és una planta quadrada amb volta de creueria. Segons la tradició aixopluga els ossos dels combatents morts de Carlemagne en la batalla de Roncesvalles. Ens expliquen que les excavacions i els estudis arqueològics donen fe d'estrats profunds que contenen restes humanes antiquíssimes.\nEl que sí és veritat és que en l'estrat superior són visibles les restes òssies conservades de pelegrins que no arribaven a Santiago i que morien en aquelles contrades.I el que també és veritat és que encara avui en dia fa la funció de cementiri local i dels canonges de la Col·legiata.\nA la sala superior hi han posat una làmpada preciosa al més pur estil carolingi.\nesglésia de Santiago i "Silo de Carlomagno\nrestes òssies de pelegrins\nRoncesvalles sempre ha estat lloc de pas, primer pels Celtes i més tard pels que utilitzaven la via romana Burdeos-Astorga. De manera que no és d'estranyar que sigui des dels inicis lloc d'entrada a la península pels pelegrins d'arreu que fan el "Camí de Santiago" . Aquí comença una de les rutes jacobees més conegudes i populars. De fet ens expliquen que mentre que la població té una trentena d'habitants, en canvi pot acollir milers de pelegrins en la seva hostatgeria.\nBurguete és una deliciosa població a tocar de Roncesvalles, és el primer regal que es troben els pelegrins . Tot i que ha estat refeta el s.XVIII i XIX a causa de varis desastres i incendis, paga la pena aturar-s'hi una mica i gaudir de les seves cases i del seu carrer principal amb els rierols a banda i banda.\nAvui no hem fet muntanya, bé muntanya sí perquè no l'hem deixada, però vull dir que no ha calgut motxilla ni botes, ni bastons ni capelina ni cantimplores d'aigua ni entrepà... un dia diferent però molt interessant i digne de veure, sobretot quan ensopegues amb un guia que en sap un tros llarg.\nAl vespre a la nostra temporal Hualdeenea d'Ibilzieta , tot pensant amb el terrorisme mortal i enverinat , amb les víctimes i també amb els autors dels atemptats que fan sagnar el món, em consola i em provoca una pau difícil d'explicar, la paraula dels laudes del matí: " no jutgeu , deixeu que vingui el Senyor".\nPostdata: hem fet 10m " del Camino"\n24 d'agost del 2017\nPublicat per glòria a 14:34


▷ ⭐Definició de sipió⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de sipió\nDefinició de sipió\nA continuació pots descobrir La definició i diversos exemples de com utilitzar la paraula sipió, en aquesta web de correccions ortogràfiques pots trobar com es pot utilitzar en un context real aquesta paraula i utilitzar un dels sinònims que et proposem de la llista completa que trobaràs aquí a més veuràs la seva Definició perquè et sigui moltíssim més simple comprendre què significa sipió.\n¿Cóm es diu sipió en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice sipió en catalán?\nSi vols aprendre com es diu en castellà sipió has de entendre que la seva traducció és sipió pots descobrir en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar sipió\nEl Comitè va adoptar una decisió […] semblant en el cas Nº 1423/2005 (Sipin c. Estònia).\nEl nom de la […] província de Saskatchewan es deriva del nom en idioma creu del riu Saskatchewan, Sipi Kisiskatchewani.\nLes FARC són responsables d’aproximadament el 56 per […] cent del reclutament de nens, que és comú a Nariño, Antioquia, […] Meta i xocar (Sipi, Novita, Medi […] Sant Joan, Bagadó).\nRafael Crespo, investigador del Centre d’Estudis Africans; Aliou Diao, president del Grup de Recerca i Actuació amb Minories Culturals; Elvira Dyangani, conservadora del Centre Atlàntic d’Art Modern de Las Palmas; Salwa El Gharbi, investigadora del Centre UNESCO de Catalunya; Albert Farré, investigador de l’CEA-ISCTE de Lisboa; Adriana Kaplan, Universitat Autònoma de Barcelona; Keita Karounga, Universitat Autònoma de Barcelona; Albert Roca, […] professor titular d’Antropologia, Universitat […] de Lleida; Remei Sipi, presidenta, Associació […] de dones Bubis E’Waiso Ipola; Papa Sow, investigador, GERÀFRICA.\n124. Segons el SIPI, Sistema d’Informació […] del INAU, l’abril de 2009 l’Institut atenia un total de 68.439 nens, nenes […] i adolescents, en centres oficials (7.886) o per convenis (60.553 ).\nInforme de la Policia Nacional de l’Equador, Direcció Nacional de la Policia Judicial i Investigacions, Subjefatura de la Policia Judicial de Manta, relativa al cas en […] presumpció de transit d’éssers humans en contra de […] Jeffrey Roberth SIPI i Martha Isabel […] Cañarte Delgado, agost de 2005.\nLa base monetària de SIPI és la corona noruega […] mentre que les inversions a l’Amèrica Llatina es realitzen en dòlars de […] els Estats Units i les inversions a l’Índia es veuen exposades a la rupia.\nPer exemple, un informe de 2002 sobre els criteris de selecció adoptats pels règims SIME Sistema d’Incentius à Modernização Empresarial […] (Sistema d’Incentius per a la Modernització […] Empresarial) i SIPIE – Sistema d'[.. .] incentius às Petites Iniciatives Empresariais […] (Sistema d’incentius per a les Petites Iniciatives Empresarials) va fer propostes per modificar i redissenyar aquests règims d’incentius.\nDenominació: […] RØgimen d’ajudes a pequeæas iniciatives empresarials (SIPIE)\nUn dels plans es refereix al sistema de […] informació per se, i en aquest sentit formulem el Sistema d’Informació dels Pobles […] Indígenes d’Amèrica (sípia).\nEn la contesa senatorial a nivell estatal per al recentment creat districte prop de Kissimere, Florida, Anthony Suárez, 1 porto-riqueny original de la ciutat de Nova York, va optar per un pla de […] acció diferent i canviar la seva afiliació política a republicà al renyit […] trobada amb Gary Sipin, un afro-nord-americà.\nEl Sistema s’emmarca en el projecte «Sistema d’informació per pobles indígenes – (SIPI)» del Fons, el qual sorgeix per contribuir a l’accés i qualitat dels recursos d’informació per i sobre els pobles indígenes.\nEn aquest últim procés va intervenir el Ministeri d’Inclusió Econòmica i Social a través de la Direcció […] d’Atenció Integral de la Infància i Adolescència (DAINA), actualitzant el seu Sistema d’Informació […] per a la Infància (SIPI) .\nL’intent de les FARC de recuperar territori abans controlat pels blocs […] Calima i Pacífic de les AUC a les […] voltants dels rius Sipi, Sant Joan i Paparres […] en els departaments de Va xocar i Vall […] podria instar-les a buscar suport de l’ELN.\nSi bé l’activitat de motosierrismo ha disminuït considerablement des de l’entrada en vigència de la nova llei forestal i la conformació de l’equip de protecció, la pressió d’extracció de la fusta segueix alta a la zona […] d’influència i certs sectors del [. ..] ANMI (en particular Sipia, a la regió d’Apol·lo) […] i constitueix segons la direcció del […] àrea una de les majors amenaces al parc, pel que es discuteix a la secció rellevant més a sota.\nLes recomanacions […] segons Mugiyanto Sipin, el president […] de l’Associació Indonèsia de Familiars de Detinguts Desapareguts […] (Ikohi), es poden resumir com segueix\n12. L’Institut […] Salvadorenc per al Desenvolupament Integral de la Infància i la Adolescent (ISNA) 4 ha desenvolupat un Sistema d’Informació per a la Infància (SIPI).\nSipin va guanyar l’escó en una contesa […] molt renyida.\n(3) L’obertura del tram Apol·lo-Azariamas ja va resultar en el moviment massiu d’una comunitat cap a la zona de Sipia i l’expansió de la comunitat de Azariamas cap a la riba est del riu Tuichi.


El succés s'ha produit al voltant de les 09:30 del matí\ndimecres, 23 de maig 2018 - 16:36h | Actualitzat a 23/05/2018 17:21h\nImatge de l'Abaixador d'Agullent | Cedida\nUna jove de 29 anys ha mort atropellada este matí per un tren a l'Abaixador d'Agullent. El succés s'ha produit minuts abans de les 09.30 en el tren que feia el seu trajecte des d'Alcoi fins a Xàtiva.\nSegons ha informat Renfe la jove ha invadit les vies i ha sigut arrollada pel tren. La Guàrdia Civil investiga els fets per a aclarir el motiu de la seua mort però segons ha pogut saber València Diari tot apunta a un suïcidi.\nLa línea d'Alcoi-Xàtiva ha estat sense servei més d'un hora i els usuaris del tren han estat col·locats en autobus per a poder arribar a Xàtiva. El servei de tren ha estat restablert passades les 11 hores després que el jutge donarà constància.\nUn nou atropellament en esta zona\nAquest atropellament a la línia Alcoi-Xàtiva no és una excepció, ja que el passat maig de 2017, una altra persona també va patir un accident similar. En concret, en aquell cas l'atropellament va ser al municipi d'Albaida on un jove de 19 anys va perdre la vida per causes molt paregudes.\n"URGENT: Nou accident laboral a la Comunitat Valenciana" "ÚLTIMA HORA: Accident i retenció a la V-30 a València"


La gerent de l’Hospital Comarcal d’Inca destaca la important reducció de les llistes d’espera del centre en el marc de la Comissió de Participació Ciutadana\n19 desembre 2016| <9ªL> Conselleria de Salut\nLa gerent de l’Hospital Comarcal d’Inca destaca la important reducció de les llistes d’espera del centre en el marc de la Comissió de Participació Ciutadana NNota Informativa\nEl centre ha reduït un 73,5 % el nombre de pacients pendents d’una consulta amb l’especialista en el darrer any\nTambé s’ha presentat el projecte KRONOS, centrat en l’abordatge de l’atenció del pacient crònic complex\nL’equip directiu de l’Hospital Comarcal d’Inca —encapçalat per la gerent, Soledad Gallardo— s’ha reunit avui dematí amb batles i regidors dels municipis de l’àrea d’influència del centre en el marc de la Comissió de Participació Ciutadana. L’objectiu d’aquesta trobada, que té lloc un cop l’any, és fer balanç de l’activitat assistencial i presentar els projectes. Hi han assistit representants dels ajuntaments de Búger, Lloret, Lloseta, Llubí, Mancor, Maria de la Salut, Muro, sa Pobla, Pollença i Sineu. No han pogut ser-hi presents els representants d’Inca, Costitx, Alcúdia. Campanet i Escorca.\nDurant la intervenció, la gerent de l’Hospital ha destacat la importància d’aquest òrgan de participació, ja que “permet escoltar les necessitats dels pobles per tal de millorar l’atenció als ciutadans, mitjançant el diàleg i la participació”.\nLa gerent ha fet una menció especial a la important reducció de les llistes d’espera de l’Hospital registrades en el darrer any. Aquesta reducció “ha estat possible gràcies a l’esforç i a la implicació de tots els professionals del centre”. Pel que fa a la llista d’espera de consultes amb l’especialista, en el darrer any ha davallat un 73,5 %, ja que ha passat de les 9.045 de 2015 a les 2.394 de final d’enguany. I el temps d’espera també s’ha reduït considerablement, ja que ha passat dels 121 dies de 2015 als 21 dies actuals. És a dir, la demora ha davallat 100 dies en només un any.\nPel que fa a la llista d’espera quirúrgica, l’Hospital ha aconseguit que cap pacient esperi més de 180 dies per operar-se. El temps d’espera per operar-se també s’ha reduït, ja que ha passat dels 85 dies de final de l’any passat als 59,4 dies actuals.\nAquesta davallada de les llistes d’espera ha estat possible gràcies a l’increment de l’activitat assistencial del centre, ja ha augmentat un 16,4 % el nombre de consultes externes i un 9,3 % el d’intervencions quirúrgiques.\nA banda de retre comptes sobre l’activitat assistencial del centre durant el darrer any, la gerent de l’Hospital ha presentat els projectes del centre: continuar treballant de valent per reduir les llistes d’espera, impulsar el projecte KRONOS per a l’abordatge del pacient crònic complex —emmarcat en l’Estratègia de la cronicitat impulsada pel Servei de Salut— i reforçar la col·laboració amb els centres d’atenció primària.\nL’Hospital Comarcal d’Inca té assignades 122.000 targetes sanitàries individuals, disposa de 165 llits d’hospitalització, 50 consultes, 6 sales d’operacions i 4 llits de crítics.


TASCA 27 Trenta d'abril de dos mil vint\nAvui és el dia de la reunió per videotrucada.\nRecorda que has d'estar atent/a . A les 10 rebràs un correu electrònic amb un enllaç que hauràs de clicar. Si el teu ordinador, tauleta o portàtil no té càmera o micròfon (activat) no et podrem veure ni escoltar... No passa res si avui no et pots connectar perquè cada setmana farem una reunió com a mínim.\nHas de tenir preparat el llibre "El geperut".\nLlegirem "Una cova al bosc" i després, de manera individual, quan ja s'hagi acabat la reunió, hauràs de fer la primera fitxa (la que està després de la portada).\nLa resposta a l'enigma d'ahir és que el pastís més alt de la història mesurava 45 metres. Havies de multiplicar 15, què és el nombre de capes, per 3, que són els metres que tenia cada capa. Quina bestiesa, no?\nEl següent enigma (número 89) tracta dels dies de sol.\nPista: Van tenir 109 setmanes i 5 dies de sol seguits.\nFes la sessió corresponent d'Smartick: https://www.smartick.es/login.html i recorda que demà divendres, el dissabte, el diumenge i el dilluns també hauràs d'entrar a fer les sessions.\nTambé has de fer les pàgines 28 i 29 de matscom 4.2 . El dimarts t'enviaré les respostes per a què t'ho puguis autocorregir ja que demà i dilluns són festius i no us enviaré cap correu electrònic.\nEn la carpeta de color rosa hi ha una fotocòpia d'una papallona. Has de pintar-la amb retoladors o pintures de fusta. El més important és que miris les imatges que envie i ho facis el més semblant possible. Fixa't quina és la teva papallona i endavant!\nQuan ho tinguis, envia'm una foto de la teva papallona.\nTASCA 46 Vint-i-nou de maig de dos mil vint\nTASCA 45 Vint-i-vuit de maig de dos mil vint\nTASCA 44 Vint-i-set de maig de dos mil vint\nTASCA 43 Vint-i-sis de maig de dos mil vint\nTASCA 42 Vint-i-cinc de maig de 2020\nTASCA 41 Vint-i-dos de maig de dos mil vint\nTASCA 40 Vint-i-u de maig de dos mil vint\nTASCA 39 Vint de maig de dos mil vint\nTASCA 38 Dinou de maig de dos mil vint\nTASCA 37 Divuit de maig de dos mil vint\nTASCA 36 Quinze de maig de dos mil vint\nTASCA 35 Catorze de maig de dos mil vint\nTASCA 34 Tretze de maig de dos mil vint\nTASCA 33 Dotze de maig de dos mil vint\nTASCA 32 Onze de maig de dos mil vint\nTASCA 31 Vuit de maig de dos mil vint\nTASCA 30 Set de maig de dos mil vint\nTASCA 29 Sis de maig de dos mil vint\nTASCA 28 Cinc de maig de dos mil vint\nTASCA 26 Vint-i-nou d'abril de dos mil vint\nTASCA 25 Vint-i-vuit d'abril de dos mil vint\nTASCA 24 Vint-i-set d'abril de dos mil vint\nTASCA 23 Vint-i-quatre d'abril de dos mil vint\nTASCA 22 Vint-i-tres d'abril de dos mil vint\nTASCA 21 Vint-i-dos d'abril de dos mil vint\nTASCA 20 Vint-i-u d'abril de dos mil vint


Els alumnes de Sabadell Talent Jove s'aproximen al teixit productiu i social\nSabadell Talent Jove, el projecte de formació i orientació professional adreçat a menors de 30 anys, va realitzar durant el passat mes de juliol diferents accions d'aproximació al teixit productiu del sector de la restauració.\nLes visites van tenir l'objectiu que els joves coneguessin el funcionament i els perfils que treballen en les empreses del sector.\nEl dia 10 de juliol es va fer una visita a l’hotel Verdi de Sabadell amb diferents joves participants de les especialitats de sala, fleca, cuina, auxiliar en restauració i tècnic en gastronomia. La visita a l’hotel va tenir dues parts: en la primera, dirigida pel cap de sala, se'ls van ensenyar les diferents cambres de l’hotel i se'ls van explicar les diferents activitats que s’hi realitzen. També va explicar-los els perfils professionals que treballen a l'hotel i quines són les seves tasques diàries. En la segona part, el responsable de l’àrea comercial els va explicar els diferents esdeveniments que realitzen a l’hotel i com s’organitzen en funció de la seva tipologia.\nEl dia 24 de juliol 21 joves del programa van visitar l’empresa Serhs Food, situada a Mataró. L’objectiu de la visita era que els joves poguessin conèixer el funcionament d’una cuina de col·lectivitats i les seves instal·lacions, així com conèixer quins són els perfils que contracten i quins requisits sol·liciten.\nDurant quatre dijous de juliol joves voluntaris de Sabadell Talent Jove van col·laborar amb el programa sensellarisme de Creu Roja preparant l'esmorzar, el dinar i el sopar als voluntaris del programa de sensellarisme. El 25 de juliol va finalitzar la col·laboració entre voluntaris de Creu Roja i de Sabadell Talent Jove.


Eudald Domènech assenyala la fibra òptica com a clau per a l'equilibri territorial | NacióRipollès\nEudald Domènech assenyala la fibra òptica com a clau per a l'equilibri territorial\nper NacióRipollès, 22 de novembre de 2008 a les 17:38 |\nAquesta informació es va publicar originalment el 22 de novembre de 2008 i, per tant, la informació que hi apareix fa referència a la data especificada.\nEudald Domènech es va iniciar el món del que avui es coneix com a internet l'any 1993. Com a responsable d'una agència de publicitat va regalar mòdems als seus clients de Barcelona 'per estalviar-se viatges a la ciutat'. A partir d'aquí, aquest ripollès que es defineix com a emprenedor, innovador i empresari (per aquest ordre) va desenvolupar la primera empresa d'internet de l'Estat espanyol, Servicom. Actualment és conseller delegat de TechFoundries i considera que 'no tracta de veure el futur, sinó de crear-lo'.\nDomènech ha exposat 'l'internet que ens cal' per tal d'esdevenir una vila 2.0. En aquest sentit ha assenyalat que no és concebible que els habitants de la comarca tinguin menys oportunitats no només respecte a Barcelona sinó respecte altres societats com la sud-coreana. Allà recentment el fet que tothom disposi d'una connexió de 100 megues de banda ha suposat eliminar els DVD. Per l'emprenedor d'origen ripollès la fibra òptica permet gaudir del 'dret' de disposar d'una connexió que permeti tant la informació, com l'entreteniment o serveis de teleassistència.\nJosuè Sallent ha explicat els projectes de present i futur del govern català per impulsar la Societat de la Informació en el camp de la formació, l’empresa i les infraestructures i ha destacat que l’orografia del Ripollès dificulta el desplegament de 'la banda ampla que també es dóna perquè per als operador no els és rendible'. Així mateix ha assenyalat la importància de la xarxa de punts TIC\ncom el de la Fundació Televall que permeten l'impuls de les noves tecnologies al territori.\nExperiències al Ripollès\nLa jornada organitzada pel Grup Nació Digital també ha permès presentar diverses experiències relacionades amb les TIC a la comarca. Un dels casos és el del portal de recaptació dels consells comarcals del Ripollès i la Garrotxa, que tal com ha explicat el conseller de Noves Tecnologies, Roger Peñarroya, ha estat recentment guardonat. Per altra banda Albert Pujol, director de la Fundació Televall, ha mostrat les dues línies de treball paral·leles de l'entitat: dotar d'infraestructures de la comunicació la comarca i oferir formació per a la capacitació digital.\nL'alcaldessa de Ripoll, Teresa Jordà, ha anunciat un nou web municipal 'clar, dinàmic i funcional' pels propers mesos i basat en tres grans apartats: el consistori, la vila i els serveis turístics. Jordà també ha recordat que aviat es complirà el primer aniversari de l'arribada de la xarxa guifi.net al municipi. Des de la Unió de Botiguers, la seva dinamitzadora, Roser Rigola, i el creatiu de Quimera Solucions Visuals, Albert Soler, han mostrat el portal web de l'associació, com una nova manera de donar a conèixer un sector que 'necessita innovar constantment'. Finalment, Arnau Urgell, redactor d'ElRipollès.info ha desgranat alguns de les fortaleses i les debilitats dels mitjans digitals comarcals.


L'any 2030, 2.000 milions de persones viuran a les perifèries de les grans ciutats del món\nEl Dr. David Castells Quintana, professor d'Economia de l'Autònoma, autor d'un estudi que analitza la sostenibilitat ambiental i socioeconòmica -els equilibris, les desigualtats- de viure a les grans ciutats, perquè segons les Nacions Unides, l'any 2030 hi haurà 2.000 milions de persones vivint a les perifèries urbanes. I quin impacte té això en la vida de les persones?\n"A vegades la formació mèdica s'allunya tant de les persones, que te n'oblides"\nUn grup d'estudiants dels graus de Medicina i d'Infermeria de la Universitat Internacional de Catalunya sortiran aquest estiu cap a Byblos, al Líban, per ajudar nens refugiats de Síria i de l'Iraq. El Projecte Líban va engegar fa mig any de la mà de la UIC i de l'Associació Cultural Gausac per la Dona. Un grup de 20 voluntàries van anar a Chabrough, on l'Orde de Malta hi té un campament per a dones amb discapacitat.\n"El lloc d'un nen no és un orfenat; el lloc d'un nen és en una família"\nParlem amb l'advocada Felicité Kiese Kingtolo, experta en adopcions internacionals i fundadora de la llar de SECAM, un orfenat on hi viuen una vuitantena de nens i nenes. Es calcula que més de 18.000 menors viuen abandonats als carrers de Kinshasa, la capital del Congo. La pobresa i l'absentisme escolar porten moltes noies a ser mares massa aviat. La desinformació fa que no es vulguin fer càrrec dels seus fills i que els abandonin a l'hospital o al mateix carrer. Cal que el Congo tingui un bon sistema d'adopcions internacionals perquè aquests nens puguin tenir una família.\nLes persones que viuen al carrer a la ciutat de Barcelona hi passen una mitjana de 3 anys i 4 mesos\nAquest any, el recompte de persones sense sostre de la ciutat de Barcelona revela que hi ha unes 3.000 persones sense llar a la ciutat. 2.000 tenen sostre en alguna de les entitats i albergs de la ciutat i 1.026 dormen al carrer. Ara s'ha fet un cens que explica i dona dades d'aquestes xifres. Parlem amb el director de la Fundació Arrels, Ferran Busquets.\nÒscar Camps preveu que aquest any el nombre de rescats a la Mediterrània superarà els 200.000\n20 de juny: Dia Mundial de les Persones Refugiades. Òscar Camps, el director de Proactiva Open Arms, preveu que aquest any superarem la xifra de 200.000 persones rescatades a la Mediterrània.\nSabeu què és l'aporofòbia?\nNo és el mateix parlar d'un "moro", que d'un xeic àrab. No és el mateix parlar d'un "sudaca", que d'un empresari equatorià. D'aquest rebuig en diem moltes vegades xenofòbia o racisme. Però en realitat és aporofòbia, rebuig a les persones pobres que han vingut a casa nostra buscant una vida millor. Parlem amb la catedràtica de Filosofia de la Universitat de València Adela Cortina, que els anys 80 va crear aquest terme per definir la por a la pobresa.\nLa fam oculta a Catalunya\nUn estudi impulsat per les ECAs -entitats catalanes d'acció social- revela que a Catalunya durant la crisi ha crescut el nombre de casos de fam oculta, que és la malnutrició que afecta les persones que, si bé no passen gana, no tenen accés a una alimentació de qualitat perquè pertanyen a col·lectius en risc d'exclusió o de pobresa severa. Ens ho explica el Dr. Lluís Serra Majem, professor de Salut Pública a la Universitat de Las Palmas, a Gran Canària.\nEuropa envelleix, però la gent gran no és un grup uniforme i d'idees conservadores\nMites de fer-se gran en un país desenvolupat: que gastes més en sanitat pública i serveis socials, que et tornes dependent de les ajudes del teu govern, ideològicament et fas més conservador i creus que no pots retornar res interessant a la teva comunitat. Jordi Vaquer, director a Europa de les Open Society Fundations, ens parla d'un estudi que desmunta la imatge de la gent gran a Europa: ni tan conservadors políticament, ni tan iguals entre ells.\nEl militarisme no serveix per protegir el món de les amenaces contemporànies\nComentem les últimes xifres sobre la despesa militar al món, amb Jordi Calvo, investigador del Centre Delàs d'Estudis per la Pau. I entrevistem l'històric activista Colin Archer, exsecretari general del Buró Internacional de Pau.\nMares que demanen respostes\nMadina Magomàdova és presidenta i fundadora de l'Associació de Mares de Desapareguts de Txetxènia, organització que va néixer l'any 1995, després de la primera guerra de Txetxènia, amb l'objectiu de trobar els seus familiars desapareguts durant el conflicte. Des de llavors, es considera que han desaparegut unes 18.000 persones. No n'han trobat encara cap de viva i només de 1997 a 1999 van poder recuperar fins a 147 cossos, però des de llavors, cap més. Oficialment, el conflicte de Txetxènia no s'ha considerat mai una guerra, sinó un conflicte intern de la Federació Russa, i per això Mares de Txetxènia es troba en un moment molt complicat perquè la comunitat internacional intervingui en la seva crida.\nMigra Studium denuncia que al CIE de Barcelona hi ha menors\nLa Fundació Migra Studium ha presentat l'informe 2016 en el qual detalla el seguiment que va fer l'any passat a 146 persones internes al CIE de la Zona Franca de Barcelona. S'hi han detectat persones menors i asseguren que més de la meitat de les persones que hi entren acaben sent posades en llibertat sense expulsió i sense resoldre la seva situació administrativa irregular. Per aquest motiu asseguren que els CIE són ineficaços i reclamen una reforma integral de la llei d'estrangeria, perquè abans que la reclusió i l'expulsió hi hagi altres mecanismes més segurs que garanteixin els drets humans a tothom.\nCatalunya Ràdio acull els periodistes Down\nEls alumnes del curs d'auxiliars de ràdio de la Fundació Catalana de Síndrome de Down conjuntament amb la Universitat Pompeu Fabra, ens han obsequiat amb un reportatge. Aprofitem el fet per parlar amb Sònia Fabra, responsable jurídica de Dincat, que treballa per a la plena inclusió a Catalunya dels discapacitats, i que ara reivindica la modificació de la llei d'admissió a un espai públic de les persones amb síndrome de Down.\nA la recerca d'un nou model de cooperació\nEl Consell Català de Cooperació al Desenvolupament estrena president. Lluís Puigdemont s'ha proposat millorar tant com es pugui el model actual de cooperació des d'aquest organisme que fa de pont entre la Generalitat i les ONGs del país.\n1 de cada 10 escolars, víctimes del "bullying"\nDesprés del Simposi Contra el Bullying organitzat pel Col·lectiu Fu i la Fundació FC Barcelona, Lolita Bosch ens parla de la situació actual d'aquest tipus d'assetjament, així com de les seves noves modalitats, com el ciberassetjament.\nCatalunya Ràdio a l'Oxfam Trailwalker: 100 km i una causa\nEl cap de setmana que ve és la Trailwalker. La caminada solidària d'Oxfam Intermón, 100 kilòmetres entre Olot i Sant Feliu de Guíxols per ajudar els projectes de desenvolupament d'aquesta ONG relacionats amb l'accés a l'aigua. La Trailwalker va començar fa gairebé trenta anys, es fa a onze països i, a Catalunya, des del 2011, ha arribat a recaptar més de cinc milions d'euros. Ens hem colat a l'entrenament d'un dels dos equips que integren companys d'aquesta casa, algunes veus que sentiu sovint i altres col·legues fora de micro: són la Montse Poblet, la Mireia Pacareu, en Jaume Grau i en Joan Jordi Rossell.


La Diada de Catalunya Nord serà telemàtica per les restriccions contra la covid\nHi haurà una programació especial a Ràdio Arrels i es difondrà un vídeo 'especial'\nActualització: 05.11.2020 - 11:24\nLa Diada de Catalunya Nord enguany serà telemàtica per les restriccions per la covid. S’han suspès els actes presencials previstos, com l’exposició fotogràfica ‘Els moviments d’extrema dreta arreu d’Europa’ de Jordi Borràs, la manifestació, els parlaments, la cantada d’himnes al Castellet de Perpinyà i els concerts de la Casa Musical; però la Diada es mantindrà viva a la ràdio i a Internet. En aquest sentit, Ràdio Arrels oferirà una programació especial el 7 de novembre a partir de les quatre de la tarda amb la lectura del manifest i amb les intervencions de diverses personalitats.\nD’altra banda, a través de la xarxa, es difondrà un vídeo especial de la Diada i es convida a tothom a ‘inundar’ les xarxes socials amb vídeos, fotos i publicacions sobre la reivindicació i Catalunya Nord amb l’etiqueta #semcatalunyanord.\nAl manifest d’enguany, s’alerta de l’arribada de l’extrema dreta a l’Ajuntament de Perpinyà pel triomf a la batllia de Louis Aliot i que les primeres mesures preses ‘indiquen que es vol fer de Perpinyà un aparador del Reagrupament Nacional’. Davant d’això ‘encoratgen la societat civil dels Països Catalans, i la societat civil nord-catalana en particular, a no fer ni un pas enrere en la lluita contra l’extrema dreta’.\nEl manifest també torna a reclamar un estatut particular per a Catalunya Nord, la ratificació per part de l’estat francès de la Carta Europa de les Llengües Regionals o Minoritàries i es continuen denunciant ‘les traves’ que l’estat posa en l’ensenyament del català al territori.\nA més, es denuncien les restriccions de confinament dictades per l’estat francès, que ‘limiten el dret a la llibertat de manifestació i plantegen una contradicció rellevant’. ‘L’estat prohibeix el dret a sortir al carrer a manifestar-se i a reunir-se en acte polític, però, per exemple, permet que les grans superfícies comercials obrin amb gran afluència de gent’, afegeixen.


Funcionaris de Justícia afirmen que Ortega ens ha humiliat - Notícies Política - Notícies Política - e-notícies\nPolítica · 4 de Setembre de 2013. 15:32h.\nDenuncien que la Generalitat els deu més de tres mesos: "això s'enfonsa"\nFuncionaris de Justícia han iniciat una vaga indefinida amb un 65% de seguiment i han dut a terme una manifestació que ha transcorregut des de la Conselleria fins al departament de Governació, on no els ha rebut cap representant de l'administració. La protesta ha aplegat unes cinc-centes persones, segons els sindicats.\nVicente Navarro, dels sindicat (FATJ) ha carregat contra Joana Ortega, a qui acusen d'impedir l'acord amb Justícia. "Ens ha humiliat", ha denunciat, a més de criticar que "cada cop tenim més feina, més treball, menys mitjans materials". "Això s'enfonsa", ha sentenciat.\nPer la seva banda, Vanesa González, de la Associació Treballadors de Torn d'Ofici de Catalunya, ha manifestat denunciat que "la Generalitat no paga", i ha explicat que han cobrat un 35% del mes de maig, però encara els deuen els mesos de juny, juliol i agost sencers. També ha criticat al Col·legi d'Advocats per "no vol enfrontar-se a la Generalitat ni al Ministre de Justícia”.\nImatge de la mani\n#11 felix the cat, bcn, 05/09/2013 - 08:53\nJo els conec aquests de jutjats molt bé, i llevat d'honroses excepcions, la majoria són espanyols rancis trasferits que no entenen ni la paraula "adéu". Votants en potència del PP. En una de les concentracions del juliol un dia els vaig sentir cridar "Mas al paredón".\n#10 Jordi, Teià, 04/09/2013 - 18:07\nAquests Vicentes i aquestes "Vaneses" només se'n recorden del govern de la Generalitat a l'hora de queixar-se. Entenc la seva queixa i la comparteixo. És per això que els espero el proper dia 11 reclamant la sol.lució al seu problema, que passa exclusivament per assolir un estat propi!\n#10.1 Jordi, Manresa, 05/09/2013 - 14:48\nDoncs miri, jo em dic Jordi, i soc un funcionari Català, al qual m'han retallat el sou un 7% més que els espanyols.\nI darrerament no tinc del tot clar si això és una postura ideològica o de si realment la culpa és tota de Madrid.\nEn un estat independent governat per ciu, continuarien les retallades\n#9 pere, BCN, 04/09/2013 - 17:52\nFuncionaris, no us cap en el vostre caparró que la Generlalitat no té diners perquè Madrid els reté?\nNo llegiu les notícies? no us informeu? No heu vist que la única solució és la que disposem dels nostres diners? I això només es pot aconseguir amb la independència?\ncom es pot ser tan ruc!\n#9.1 E. Colell, Barcelona, 04/09/2013 - 21:37\nLa Generalitat no té diners diu el neci aquest... I si la meva àvia és sorda la culpa la té Madrid i si no trempo també, la culpa és de Madrid. I diu que si no llegim les notícies. I tu on les veus les notícies, estòlid? Un cas d'abducció mental de grau sever.\n#9.2 Maria, barcelona, 05/09/2013 - 10:51\nPere, canvia de diari, aquest està "tomado" per xarneguilàndia\n#9.3 Jordi, Manresa, 05/09/2013 - 14:54\nHome, no hi ha diners per segons què. Per subvencionar la vanguardia, rac1, o escoles privades i concertades cristianes, n'hi ha prou de diners. Que no t'hi cal al teu caparró?\nTot és qüestió de prioritats.\n#8 Xavier Culleré, Lleida, 04/09/2013 - 17:44\nLa Ortega i aquest Govern ja fa molt temps que ens humilia:\n-s'inventa dades del seu currículum per inflar-lo\n- privatitzen ATLL i després fan el rídicul costant-nos a tots més diners\n- menteixen dia sí i dia també amb els mossos d'esquadra\n- I encara neguen el cas del 4% de comissió del Palau.\n#7 joan, manresa, 04/09/2013 - 17:38\ntinu.)feina----que de fet no en volen pas gaire,només cal donar-se una volta per els jutjats per puta necesitat----,i veure el seu ambient de treball.No fotem...,i a sobre carreguen contra la Consellería...,potser fora millor protestar contre el govern ex-panyol..,pro no,axó no.Son dels NOSTRES..


Els empresaris gironins denuncien traves en la formació professional dual - Diari de Girona\nEls empresaris gironins denuncien traves en la formació professional dual\nLa llei de prevenció de riscos laborals posa moltes limitacions a les activitats dels joves entre 16 i 18 anys a les empreses\nUna vintena d´empresaris gironins es van reunir ahir per analitzar la situació de la formació dual. diari de girona\nLa patronal gironia FOEG reclama que l'administració estatal no posi tants obstacles per mitjà de la llei de riscos laborals als empresaris que contracten joves en el marc de la formació dual. En aquest sentit, una vintena d'empresaris van expressar ahir les limitacions que es produeixen a l'hora de contractar joves d'entre 16 i fins a 18 anys, en el context d'unes trobades organitzades per la patronal, l'hotel AC Palau Bellavista de Girona i La Caixa.\nLa reunió va comptar amb la presència del diputat al Congrés Carles Campuzano, portaveu de la Comissió d'Ocupació i Seguretat Social, i del director general de Relacions Laborals i Qualitat en el treball de la Generalitat, Jordi Miró.\n«Entre els 16 i 18 anys és l'època lògica per fer formació i degut a la llei de prevenció de riscos laborals, que és del 1957 i que estableix moltíssimes limitacions, és molt complicat poder tenir a les empreses joves d'aquesta edat», van destacar els empresaris.\nEl juny passat es va aprovar a Catalunya la Llei de formació i qualificació professional de Catalunya, i un dels objectius que contempla és potenciar la formació professional dual. La previsió que es fa és que la formació dual creixi dels 3.718 alumnes que actualment la cursen a Catalunya, als 45.000 alumnes el curs 2025-2026.\n«La formació professional dual que busca incrementar la col·laboració entre els centres de formació professional i les empreses en el procés formatiu dels alumnes és molt positiva, però es troba amb molts entrebancs amb relació als alumnes d'entre 16 i fins a 18 anys i això fa que la formació dual, que és molt important per reduir l'atur juvenil, estigui encallada», va remarcar el president de la FOEG, Ernest Plana.\nDes de la patronal gironina es considera que cal impulsar una iniciativa per poder superar aquests obstacles i aconseguir un tracte d'excepcionalitat per aquests alumnes, ja que la implantació d'aquesta modalitat de formació pot comportar molts beneficis per als joves, perquè fomenta l'aprenentatge i crea ocupació.\nEl diputat Carles Campuzano va recollir els suggeriments que li han fet arribar els empresaris i va informar dels tràmits que s'estan seguint per demanar una reforma de la llei estatal, per tal que la formació dual es pugui estendre a les empreses i es pugui generar ocupació i riquesa social. Segons va explicar, s'ha presentat una esmena a la llei de riscos laborals, que es considera «obsoleta», però ha estat rebutjada pel Govern espanyol.\nLa intenció es tornar a presentar aquesta esmena al Senat i també s'ha demanat una reunió amb el secretari de Treball. «Hi ha moltes solucions que es podrien aplicar però la decisió depèn del Govern de Madrid», va remarcar Campuzano, que va assegurar que farà tot el possible per intentar aconseguir que s'apliquin solucions, que haurien de passar per un debat previ i un consens amb el sector empresarial, segons va indicar.


M2 Lux - Monestir benedictí de Sant Pere de Casserres.\nabr. 05 Sense comentaris\nAl nord-est de la ciutat de Vic, sobre una roca allargada banyada per tres costats per les aigües del riu Ter, s’alça amb orgull l’antic monestir benedictí de Sant Pere de Casserres, miraculosament conservat fins als nostres dies. Excel·lent lloc per a una caminada dominical: a més del monestir en si, podeu gaudir de magnífiques vistes pintoresques del riu, arrossegant lentament les seves aigües entre les altes costes rocoses, així com admirar l’embassament de Panta de Sau i l’agulla de l’església del segle XI que sobresurt de l’aigua al poble de Sant Romà, inundat durant la construcció de l’embassament.\nSegons una bella llegenda, un nen inusual va néixer a la família d’un vescomte local. Els va dir als seus pares sorpresos que en 30 dies moriria; caldrà posar el seu cos en un cofre, carregar aquest cofre al ruc, el qual ha de ser alliberat perquè deambuli per on li plagui. Al lloc on el ruc s’aturarà a descansar, caldrà construir un monestir i donar-li el nom de Sant Pere.\nLes cròniques històriques diuen que la primera església en aquest lloc va ser construïda el 972, i una mica més tard es va fundar aquí un monestir benedictí, que va florir durant els tres segles següents. Van seguir temps foscos de decadència i destrucció. Durant un temps, el monestir va ser utilitzat pels jesuïtes de Barcelona com una granja ordinària. Això va continuar fins al 1767, quan el rei Carles III va expulsar els jesuïtes d’Espanya. Poc temps després, la Tresoreria Real va vendre els edificis i terrenys del monestir a particulars. Tot i que el monestir va ser declarat monument històric el 1931, només als anys 90 del segle XX van començar els treballs seriosos per a la seva restauració, i des del 1998 tenim una excel·lent oportunitat per visitar el monestir i gaudir de magnífiques vistes de la natura circumdant.\nSi comencem a parlar de les vistes, hi anem directe!\nVista d’ocell del monestir.\nI aquesta és una vista del monestir des del sender que passa sobre l’escarpada riba del riu Ter. Els becs nevats dels Pirineus es poden veure lluny a l’horitzó.\nA l’estiu, és clar, tot sembla molt més pintoresc.\nEl camí al monestir passa per un estret istme rocós.\nLa foto clarament manca de diverses figures de monjos amb túniques fosques.\nL´entrada al´edifici del monestir. L’escala porta al primer pis, a la cambra de l’abat i al campanar.\nLa cambra de l’abat.\nEl claustre és el centre de la vida social del monestir, un pati rectangular.\nVista des del claustre fins al campanar del monestir.\nL’església és impressionant per la seva mida i alçada de sostre. La decoració interior i la pintura del sostre i les parets, lamentablement, no han sobreviscut fins als nostres dies.\nUn cop hi va haver aquí una fleca del monestir, i a l’edifici del fons hi va haver un hospital, un atribut obligatori de qualsevol monestir benedictí.\nUnes quantes vistes de ocell més del monestir de Sant Pere de Casserres.\nI un breu vídeo de com els ocells veuen el monestir en volada.\nI aquesta és una vista de l’església que es va inundar durant la construcció de l’embassament de Panta de Sau. Per veure’l cal aturar-se al mirador davant del Parador de Vic-Sau, una mica abans d’arribar al monestir.\nPodeu trobar una història més detallada amb més fotos seguint l’enllaç.


Harry Potter en català -> Fanfictions -> Lily Potter i el centaure platejat - Massa coses en poc temps\nLily Potter i el centaure platejat - Massa coses en poc temps\nEnviat el dia 18/01/2015 a les 11:56:35\nÚltima modificació 18/01/2015 a les 11:56:35\nMassa coses en poc temps\nBé, després de molts dies, per fi he pogut acabar el capítol XD\nPotser és una mica curt, però passen moltes coses ^^\nDoncs i a llegir, que he fet esperar!!\nQuan van acabar de sopar, els quatre, ja que l'Hugo es va voler quedar amb en Kevin, que era l'altre company d'habitació dels nois, van decidir pujar fins a la sala comuna de Gryffindor per pair el sopar.\nDesprés de passar pel forat del retrat de la dona Grassa, es van asseure al voltant de la taula que hi havia més arraconada a la paret de tota la sala. En Peter va pujar al seu dormitori i en va baixar amb un petit pergamí arrugat que estava tot escrit.\n-És la història que em va explicar la meva mare.\nEls altres tres es van apropar per poder llegir el paper, i després d'una bona estona es van apartar.\nCap dels quatre deia res. La Lily pensava que aquella història podia ser veritat, però no podia donar sentit a la nota que havien trobat.\nAl pergamí estava escrit això amb la peculiar lletra d'en Peter:\n“Durant molt de temps, els egipcis van socialitzar molt amb els centaures, però no amb centaures normals, sinó amb una espècie de centaures dels quals ara mateix no se'n sap gaire cosa: els centaures platejats.\nLes dues cultures es van ensenyar moltes coses, però un dia, el faraó egipci es va enfadar amb els centaures per qui sap què i va manar que els matessin a tots, que no en quedés cap de viu.\nAixí es va fer, però molta gent diu que en van sobreviure uns quants, alguns que van poder escapar d'alguna manera.\nAquells centaures saben fer molts més màgia que tots els egipcis junts i són molt més forts que els centaures normals, per això es diu que segueixen vius, però no se sap.”\n-Per què Tenebrae busca un ésser que no existeix? -va deixar anar en William.\nEl vent de tardor xocava a les finestres intentant traspassar-les, els silenci que hi havia en aquella taula era sepulcral, cada un pensava en un teoria per poder fer encaixar les peces d'aquell puzle tan difícil de resoldre.\n-Podríem dir-li al teu pare -va suggerir en Peter mirant a la Lily.\n-No, ell té massa feina -va contestar ella de mala gana.\n-Si no li vols dir ens ho dius, però et recordo que la feina que té ara mateix és buscar al teu agressor -va respondre en William aixecant-se de la cadira.\nLa Lily no li volia dir al seu pare per una sola i, per ella, bona raó: li havia mentit. Quan li havia explicat tota la història, s'havia deixat parts molt importants, segur no sabia quines, però unes quantes segur. El que passava era que no ho volia dir als seus amics.\n-No, no li vull dir -va dir la Lily aixecant-se de la cadira dirigint-se al dormitori de les noies.\nVa obrir la porta i es va trobar a la Mery i a l'Elisabeth assegudes al llit de la Mery, parlant d'alguna cosa. A la Mery se li havia enfosquit una mica el cabell ros que tenia, i l'Elisabeth s'havia fet metxes rosses damunt del cabell castany que tenia.\n-Hola Lily -li van dir juntament dirigint-li un somriure.\nLa Lily els hi va respondre amb un somriure i es va acostar al seu bagul per posar-se el pijama.\nPoc després va entrar la Kat, que va dir alguna cosa a la Mery i a l'Elisabeth i es va apropar a la Lily.\n-No hauries d'haver marxat així, ells ho han dit per tu.\nLa Lily no li va contestar i va treure un petit mirall de mà que havia entaforat la bagul abans de marxar. Es va mirar la cara i va veure un miracle, tenia la cicatriu tancada. Tenia una marca, però la ferida la tenia tancada.\nVa guardar el mirall al bagul una altra vegada i es va estirar al llit. Només feia que donar voltes pel llit, pensant en tot de coses que no tenien res a veure amb ella, fins que al final va començar a tancar els ulls i es va adormir.\nTot estava fosc, no es veia res, només sentia l'eco d'una veu que cridava des de molt lluny:\nLa Lily corria com un llamp per llocs plens de pedres i arbres, sense saber cap a on anava ni d'on venia. Aquella veu només feia que cridar-la i ella intentava trobar-la, estava buscant a la veu que la cridava des de l'horitzó.\nLa veu començava a ser melodiosa i d'un to melós.\nDe cop, sense saber com, tot va desaparèixer i va aparèixer un paisatge diferent.\nTot d'ocells volaven en cercles al voltant d'un cos que estava estirat al terra d'un bosc. La Lily es va apropar al cos per poder veure millor qui era, però quan hi va ser prou aprop la por li va glaçar el cos. El cos que hi havia estès al terra era el seu.\nAquella veu seguia cridant o xiuxiuejant, ja no sabia que estava fent.\nLa Lily va obrir els ulls i es va trobar a les seves tres companyes d'habitació mirant-la, amb cara de preocupació i amb ulls de dormides.\nEs va tocar la cara i va notar que estava suant i que tenia els ulls plens de llàgrimes que li regalimaven cara avall. Es va aixecar del llit i es va quedar mirant a les seves amigues.\n-Estic bé, només ha sigut un malson.\nLes altres tres se la miraven amb cara de preocupació. La Kat va arreglar-li el llit i la Mery i l'Elisabeth es van tornar a estirar al seu llit.\nAl cap de poc, la Lily es va tornar a estirar al seu llit, mirant al sostre, sense acabar d'entendre el que li acabava de passar. Només ha sigut un malson; es repetia sense parar.\nInconscientment es va passar la mà per la cicatriu i va notar que la tenia freda.\nVa girar el cap per veure si podia dormir, però va veure una cosa que li ca cridar més l'atenció: la Brownie acabava d'entrar a l'habitació. Eren més de les dues de la matinada, d'on devia venir? I pensant en aquesta tonteria, es va adormir.\nJa era el primer dia curs, cap de les seves companyes estava desperta. Va mirar el rellotge que hi havia damunt de la tauleta del costat del llit de l'Elisabeth i va veure que encara eren dos quarts de vuit del matí. Va decidir vestir-se i anar cap al Gran Saló.\nQuan hi va arribar només hi havia alumnes de setè ja preparant-se per anar a classe i quatre o cinc alumnes de primer que segurament no havien pogut dormir.\nVa asseure's a la punta de la taula de Gryffindor i es va posar una torrada amb melmelada al plat. Se la va quedar mirant un estona, fins que una veu aguda va cridar darrere seu:\nLa Lily es va girar amb dificultat i va veure a l'Stella, amb els ulls oberts com taronges i els llargs cabells lligats amb un monyo.\n-Bon dia Stella -va contestar-li amb veu cansada.\nL'Stella es va asseure al seu costat i es va agafar dues torrades i en va fer dues mossegades.\n-Fas cara de cansada -va dir mentre agafava una mica de sucre per tirar-se'l al damunt de les torrades-. Que no has dormit bé?\n-No, no he dormit gaire bé -va contestar-li la Lily després de fer una mossegada a la torrada que tenia al plat.\nL'Stella només feia que menjar, semblava un pou sense fons, i la Lily se la mirava estupefacta, com si no fos real el que estava passant.\nQuan ja devien ser les vuit quan el Gran Saló es va començar a animar. Van arribar les seves tres companyes d'habitació, totes amb cara d'haver dormit com angelets.\n-T'has llevat molt d'hora, Lily -li va dir la Kat mentre s'asseia al seu costat i agafava la copa plena de suc.\nLa Mery i l'Elisabeth es van asseure davant seu i van agafar-se un bol de farinetes cada una.\n-Stella, preparada pel primer dia de classe? -li va preguntar la Kat.\nL'Stella se la va mirar amb cara de terror i va assentir, però després va seguir menjant com si fes anys que no menjava res.\n-Es troba bé? -va preguntar l'Elisabeth mirant com l'Stella menjava i menjava sense parar ni per respirar.\n-Deuen ser els nervis -va contestar-li la Lily.\nPoca estona després va passar el professor Longbottom per allà a la vora per repartir els horaris i se'n va endur a l'Stella al lavabo perquè es tranquil·litzés i no li agafés un mal de panxa que trigaria ben bé un mes en passar-li.\nLa Lily va apartar la mitja torrada que li quedava al plat i es va posar a mirar l'horari: de nou a deu Encanteris amb els de Hufflepuff, de dos quarts d'onze a dos quarts de dotze Transfiguració amb els de Ravenclaw i de una a tres Història de la Màgia amb els d'Slytherin.\nDues hores d'Història de la Màgia amb els Slytherins, no ho suportaré, pensava la Lily llegint-se dues o tres vegades més l'horari d'avui.\n-Anem? -li va dir la Kat mentre s'aixecava d'un bot.\nLa classe d'Encanteris es va fer ben curta, ja que més de mitja classe el professor Flitwick els hi va estar explicant què farien durant aquell segon curs.\nQuan va tocar el timbre tots es van posar a recollir les coses ràpidament, però quan la Lily i la Kat anaven a camí cap a Transfiguració, un nen que devia ser de primer es va acostar corrents a la Lily i li va dir:\n-El seu germà està a la infermeria -va dir aquell nen amb una veu d'espinguet.\nLa Lily i la Kat es van mirar espantades.\n-Quin dels dos? -va preguntar-li la Lily a aquell nen.\nLes dues noies es van posar a córrer fins a la infermeria. L'Albus? No s'ho hagués imaginat mai. Era el primer dia de curs i el seu germà (el que no acostuma a posar-se en embolics) estava a la infermeria qui sap per què.\nQuan van arribar a la infermeria, Madame Pomfrey estava en un racó de la sala embenant alguna cosa.\n-Albus! -va cridar la Lily anant fins aquell racó.\nLa veritat és que la primera visió del seu germà no va ser gaire agradable, ja que tenia un ull blau i li estaven embenant el braç esquerre, que a saber què li havia passat.\nAmb l'Albus hi era l'Oliver, que tenia el llavi d'abaix obert i el puny dret embenat.\n-Què ha passat? -va dir la Kat quan va veure als dos nois.\nMadame Pomfrey els hi va tirar una mala mirada a tots quatre i va marxar, deixant passar en James, qui acabava d'entrar a la infermeria corrents.\n-Es pot saber què ha passat? -va preguntar amb cara de preocupat i enfadat alhora.\nL'Albus i l'Oliver es van mirar, per veure per on començaven a explicar el que els hi havia passat. I l'Oliver va començar a explicar:\n-Estàvem anant cap a classe de Defensa contra les Forces del Mal corrents, perquè ens havíem adormit i cap dels de la nostra habitació ens havia despertat.\n-Però abans d'arribar a l'aula ens hem trobat a l'Scorpius amb els seus amics tirant una mena de pols pestilent que feia que aquells nens acabessin marejats i tirats al terra -va seguir explicant l'Albus-. Així que...\n-Que us heu fotut al mig i us heu acabat barallant -va acabar la frase la Lily.\nEls dos nois van assentir i en James li va donar una cleca a l'Albus.\n-T'ho mereixes -li va dir en James-. A quin cap entra fer això?, després sóc jo l'immadur saps...\nPerò l'Oliver i l'Albus feien cara d'estar amagant alguna cosa més, i al final l'Oliver no va poder aguantar més i va dir:\n-Però és que nosaltres al final no els hem fet fugir corrents.\nCap dels altres tres entenia res del que acabava de dir.\n-Perdona? -va dir la Kat pensant que tanta baralla els hi havia afectat al cap i ja no hi tocaven.\n-Que algú a fet un encanteri i els Slytherins han marxat, si no encara ens estaríem pegant -va aclarir l'Albus.\nHa estat bé? Què us ha semblat?\nLa veritat és que sé que m'ha quedat curt, però no hepogut fer més, la setmana que ve intentaré que sigui més llarg.\nAgatha Black Moderador/a 1192 comentaris 18/01/2015 a les 15:30:50\n#25433 Tinc 8 fanfictions i un total de 193 capítols\nHola! Ui, quantes coses! M'ha agaradat molt!\nVa, anem per ordre. Primer, això del centaure platejat. Okay, la història comença a tenir sentit! Vale, llavors són una raça especial de cntaures. Guai! (Els centaures m'encanten! Són dels animals màgics meus preferits, suposo que perquè sóc Sagitari i és el símbol de zodíac! ^^)\nMés! No he acabat d'entendre això de la cicatriu de la Lily, que veu pel mirall que està tancada, la ferida. No havia cicatritzar, fins ara? Jo ja me l'havia imaginada així, amb la cicatriu una mica marcada, però ja tancadeta i tal. Llavors és que s li ha acaat de tancar o que de vegades passa alguna cosa que fa que canvii? Perquè el que passa després és sospitós, això del somni! Que xungo, veure el teu cos allà mort... i les veus aquestes recorden una mica a la del basilisc. del Harry... mal rotllo! I el mussol evia estar fent alguna cosa, tambñe! Hm!\nLa Stella, que mona, tota preocupada! Menjant a sacoooo, jo també ho faig! M'ha fet gàcia que he vist que has adaptat els horaris de CdH! (No les assignature però les hores i tal! Hahahaha! Mola, que a totes les fanfics ens posem més o menys d'acord, dóna sensació de saber el que estem fent! XD)\nI jo em poso de costat de l'Albus! Així m'agrada, a plantar cara els Slys! Sincerament, pensava que el James li faria un copets a l'espatlla i li diria "Benvingut al club" o alguna cosa així! Però vaja, la resposta en plan germà protector també li qieda bé!\nI qui ha degut ser que ha espantat els Slys!\nMoltes coses, moltes coses! Set perdon que el capi sigui curt perquè té molta acció!\nhermione potter 237 comentaris 19/01/2015 a les 18:21:31\n#25434 Tinc 8 fanfictions i un total de 69 capítols\nSí, són uns centaures molt poderosos, més endavant ja anirem aprenent més coses sobre ells, són molt guais, a mi també m'encanten.\nAixò de la cicatriu... Sí, no sabia ben bé si havia quedat del tot clar si estava una mica oberta, tancada del tot.. era per informar que està tancada del tot, que només té la marca, és que em vaig llegir els altres i no ho vaig veure gaire clar.\nSí, això del somni és molt isteriós, però és resoldrà i crec que és guai com ho tinc pensat.\nÉs molt mona, de moment em cau molt bé, i les coses que tinc pensades que faci són Luna total, ja veuràs. Siiiii, els he adaptat, així no em faig embolics i tinc classes preparades, em va perfecte hahahah\nJa, en aquest capítol he fet en James com més germà protector, ja que crec que sempre li diuen que els vigili i tal. Aquest cas de qui els ha espantat encara no el tinc resolt, ni jo sé qui els ha fet fora XD\nSort que em perdones :) el de la setmana que ve (si puc ecriure'l) serà més llarg, promés.\nUnoi Anònim 25/08/2015 a les 10:47:02\n#26047 Encara no he escrit cap fanfiction\nQuantes coses! Per començar, crec que està molt més ben escrit que la resta de capítols fins ara. Felicitats!\nPer començar, la història que han llegit. Ara ja veig que els centaures platejats dubtosament es deixaran domesticar pel profe de pocions.\nEm pregunto si el somni que ha tingut és una mena de premonició de la seva mort... potser el centaure platejat no és la mascota del profe de pocions sinó un assassí en sèrie! :)\nI la baralla de l'Albus amb els de Slytherin... visca! Ja s'ho mereixen (els d'Slytherin). Però molt misteriós aquest encanteri...


Borrell assegura que utilitzaran el Brexit per aconseguir “les coses més positives” per a Gibraltar - À Punt\nBorrell assegura que utilitzaran el Brexit per aconseguir “les coses més positives” per a Gibraltar\nL'eixida del Regne Unit de la UE s’abordarà en la reunió de caps d'Estat en el Consell Europeu a l’octubre.\nBorrell va afirmar que Espanya no utilitzarà les negociacions per a reclamar la sobirania del penyal\n17 de setembre 2018 - 19:25\nEspanya utilitzarà la negociació del Brexit i el futur estatus de Gibraltar per a obtindre "les coses més positives possibles" per als espanyols de la zona i els que treballen en el penyal. Així ho ha assegurat el ministre d’Afers Estrangers, Josep Borrell, després de la reunió amb el negociador de la Unió Europea per al Brexit, Michel Barnier, i el president del govern espanyol, Pedro Sánchez.\n"Utilitzarem la negociació per a obtindre les coses més positives possibles per a la nostra gent, per a Espanya i per als espanyols que treballen a Gibraltar", ha assegurat Borrell.\nEl Brexit serà un dels principals assumptes en la reunió de caps d'Estat i de Govern de la UE en el Consell Europeu previst per a octubre i en la reunió informal que tots ells mantindran els pròxims 19 i 20 de setembre a Salzburg.\nLa situació en la qual quede Gibraltar després de l'eixida del Regne Unit de la UE és un dels punts "importants" que queden oberts en la negociació i que el mateix Michel Barnier va explicar que han de quedar resolts abans d'octubre, quan Brussel·les pretén finalitzar la negociació sobre l'acord de retirada del Regne Unit.\nEn la seua compareixença del passat dia 13 de setembre en la Comissió d'Afers Estrangers del Congrés, Borrell va afirmar que Espanya no utilitzarà les negociacions per a reclamar la sobirania del penyal, ja que la prioritat és millorar la situació de la zona del Camp de Gibraltar.\nAquesta postura no suposa "cap renúncia" sobre la reivindicació històrica d'Espanya de recuperar el control del penyal, però el diàleg sobre el Brexit no és el marc adequat, va explicar llavors el ministre.\nSegons Borrell, Gibraltar no pot ser "l'últim obstacle en el camí cap a l'acord del Brexit", i l'objectiu hauria de ser que fora "el primer pas" per a aconseguir aquest pacte.


Petit Terrassa | Política de privacitat\nEssabedé Comunicació SCP, com a Responsable del Tractament, l’informa que, segons el que es disposa en el Reglament (UE) 2016/679, de 27 d’abril, (RGPD) i a la L.O. 3/2018, de 5 de desembre, de protecció de dades i garantia dels drets digitals (LOPDGDD), tractarem la seva dades tal i com reflectim en la present Política de Privacitat.\nEn aquesta Política de Privacitat descrivim com recollim les teves dades personals i per a què els recollim, què en fem, amb qui les compartim, com les protegim i les teves opcions pel que fa al tractament de les teves dades personals.\nDenominació social: Essabedé Comunicació SCP\nNom comercial: Petit Terrassa\nDomicili: c. Canonge Joncar 63, 08208 Sabadell\nAdreça electrònica: info@essabede.cat\nSempre hem estat compromesos amb prestar els nostres serveis amb el més alt grau de qualitat, la qual cosa inclou tractar les teves dades amb seguretat i transparència. Els nostres principis són:\nLegalitat: Només recopilarem les teves dades personals per a objectius específics, explícits i legítims.\nMinimització de dades: Limitem la recollida de dades de caràcter personal al que és estrictament rellevant i necessari per als objectius per als quals es recopilen.\nPrecisió: Mantindrem les teves dades personals exactes i actualitzats.\nSeguretat: Apliquem les mesures tècniques i organitzatives adequades i proporcionals als riscos per garantir que les teves dades no sofreixin danys, com ara divulgació o accés no autoritzat, la destrucció accidental o il·lícita o la seva pèrdua accidental o alteració i qualsevol altra forma de tractament il·lícit.\nConservació: Conservem les teves dades personals de manera legal i apropiada i només mentre és necessari per als fins per als quals s’han recopilat.\nLes transferències internacionals: quan es doni el cas que les teves dades vagin a ser transferits fora de la UE/*EEE es protegiran adequadament.\nEns hagi donat el seu consentiment a l’efecte del tractament. Per descomptat podrà retirar el seu consentiment en qualsevol moment.\nLes dades poden ser comunicades a empreses relacionades amb Essabedé Comunicació. per a la prestació dels diversos serveis en qualitat d’Encarregats del Tractament. L’empresa no realitzarà cap cessió, excepte per obligació legal.\nSi ha atorgat el seu consentiment per a alguna finalitat concreta, té dret a retirar el consentiment atorgat en qualsevol moment, sense que això afecti la licitud del tractament basat en el consentiment previ a la seva retirada\nPot exercir aquests drets enviant comunicació, motivada i acreditada, a info@essabede.cat\nTambé té dret a presentar una reclamació davant l’Autoritat de control competent si considera que el tractament no s’ajusta a la normativa vigent.\nAquesta Política està subjecta a revisions periòdiques i l’empresa pot modificar-la en qualsevol moment. Quan això ocorri, li avisarem de qualsevol canvi i li demanarem que torni a llegir la versió més recent de la nostra Política i que confirmi la seva acceptació.t


Aventura Trenca Corda: de març 2012\nRuta i calçotada Amics del Buscarro\nLa ruta que ha preparat els amics del Buscarro ha estat molt bonica, hem passat per les foietes, la sima el Manco, etc. Desprès han preparat una calçotada acompanyada d'una torra de carn. Estic molt content d'haver anat, ho han organitzat molt be i l'any que be si puc repetiré.\nVos deixe unes fotos i el trakc del GPS.\nPublicat per Rulo a 18:46 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Montaverner, trenca corda\nUbicació: Carrera Barri Placita de Corrals, 31A, 46750 Simat de la Valldigna, Espanya\nEl cap de setmana de Sant Josep vam estar en el naeximent de Rio Mundo amb els amics de Xeresa; s'ho vam passar de categoria, repetirem segur, vos deixe unes fotos que estan molt xules.\nLes Fotos de la Cova\nPublicat per Rulo a 19:18 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: Club trenca corda, Montaverner, Rata penada, trenca corda\nUbicació: Travesía de los Plátanos, 3, 02450 Riópar, Espanya\nCaminata de la dona contra el cancer\nUna companyera de senderisme vos informa:\nEl proper dia 1 d'Abril es celebra a València la VIII Carrera de la Mujer, en benefici del càncer de mama. Serà una carrera amb un recorregut de 6,5 km urbans (que es poden fer caminant) eixint des de el Corte Inglés de Nuevo Centro. Sols poden participar dones. Des de l'aAECC de Benigànim posare'm un autobús que ens durà fins a València. El preu de la inscripció és de 7 euros i l'autobús d'anar i tornar 3 euros.\nEspere que s'animeu a participar. Em fa moltíssima il.lusió fer aquesta volta acompanyada de totes vosaltres!!!!\nLa data limit d'inscripció és el dia 27 de Març.\nTota dona que estiga interessada en participar que es pose en contacte amb mi (Raul) al telefon 663779129 de mati i 652555707 de vesprada o amb Inés, teniu el telefon al cartell.\nEtiquetes de comentaris: Beniganim, caminata\nHola a tots aci vos deixe la ultima eixida que hem fet, la de Fontanars dels Alforins, menos mal que era facil perque si no, en la grip que portava no se si haguera acabat.\nInformació tecnica de la ruta: GPS\nPublicat per Rulo a 18:00 Cap comentari:\nHola a tots els Senderistes,\nsobre l'eixida del Penyagolosa hem fet alguns canvits: seria per al dia 22-04-12.\nPer favor, contesteu el més prompte possible per saber si es pot fer l'eixida amb autobus i en cas de fer l'eixida poder sol·licitar a l'ajuntament alguna ajuda. Ací teniu l'explicació del que volem fer:\nLa idea és anar en autobús de bon matí cap a Sant Joan del Penyagolosa, esmorzar i començar la pujada, dinar al cim i tornar cap al autobús per a tornar a casa, però tinc que saber la gent que vol vindre per cridar al autobús i començar a organitzar-ho, sempre que sigam prou de gent.\nLa ruta té un desnivell acumulat de uns 600 metres i és d'uns 12 kilòmetres de llarga, la dificultat crec que serà mitjana, al meu parèixer, de tota manera anant a un ritme sense presa arribarem bé.\nEspere les respostes per poder començar a preparar cosetes, envieu al email que teniu més avall. La data limit serà el 8 d'Abril i les places son limitades.\nDubtes: 663779129( pel mati)\nPublicat per Rulo a 9:24 Cap comentari:\nHola a tots aci vos deixe la ultima eixida que hem...