UMH - El clarobscur en el dibuix\nVisitants: El clarobscur en el dibuix\nEstudi de la llum en la representació de la realitat, en la configuració de l'espai i de la forma. Valoració i modelat. La taca\nLògica de la llum. El clarobscur en la representació de la realitat\nLa taca com a forma i element plàstic\nEscales de grisos del blanc al negre amb 10 tons. Tècniques: una escala amb tintes planes de llapis de grafit i una altra amb trama de retoladors de punta fina o bolígraf. (Format A3, activitat autònoma) Esbossos previs\nEstructura lumínica: Dibuixos molt ràpids d'estructura (sintetitzant-ne al màxim les formes), utilitzant sobretot la taca (o taca combinada amb línia), amb un únic valor de gris per a les ombres i el color del paper per a les llums. Es poden fer servir grisos per arrossegament longitudinal. Tècniques: carbonet i cretes (blau marí, sèpia o sanguina) sobre paper clar o fosc (format 50x70 a l'aula) (format A3 en activitat autònoma; mínim 8 dibuixos, amb una carpeta d¿esbossos previs)\nOmbres bloquejades: dibuixos utilitzant quatre valors de gris, delimitant les ombres com tintes planes. (Exemple: Equip Crònica i Andy Warhol). Tècniques: carbonet, llapis compostos i cretes (blau marí, sèpia o sanguina). (Format 100 x 70 a l'aula) (Format A3 en activitat autònoma. Mínim 3 dibuixos, amb una carpeta d'esbossos previs)\nTrames: dibuixos amb trama (detalls). Direcció del traç. Trames: paral.lela, creuada i aleatòria. Tècniques: llapis de grafit o compostos, bolígraf o retolador. (Format màxim 50 x70 a l'aula) (Format A3 en activitat autònoma. Mínim 3 dibuixos, amb una carpeta d'esbossos previs)


Agost | 2016 | una mica de tot arreu\nAquelarre 2016. Aparadors (1)\nAgost 31, 2016 per unamicadetotarreu\nHi ha establiments que cada any s’esmercen en decorar els seus aparadors amb temes vinculats amb l’Aquelarre. A la Perruqueria Lakerss sempre ens trobem amb bonics muntatges. Per Nadal, el pessebre és una preciositat, i per l’Aquelarre, unes simpàtiques bruixetes ens miren des d’aquest aparador. Aquest any, les encantadores bruixetes suspeses d’una teranyina, lluuïen amb el seus diminuts vestits i els seus alegres complements. Els aparadors de Bernaus Herbes sempre són encisadors. Enguany també ho eren. Uns bonics treballs els […]\nCategories: Aquelarre, Cervera, Festes\nUn tastet de fotografies de la Sagrada Família (1)\nAgost 29, 2016 per unamicadetotarreu\nRecordeu que el dia 15 de setembre a les 7 de la tarda s’inaugura l’exposició de les fotografies del Col·legi de la Sagrada Família. Hi haurà noves aportacions, una ambientació feta amb mobiliari i altres objectes procedents del Col·legi, una explicació del més rellevant de l’exposició i un berenar amb coca i xocolata. Tota aquesta informació la podreu veure en els cartells que es repartiran en el seu moment. Totes les fotografies, un cop acabada aquesta mostra, les podreu veure […]\nCategories: Cervera, Persones\nBretanya. Esglésies, calvaris i més. (8)\nAgost 27, 2016 per unamicadetotarreu\nAmb aquest post dono per acabada tota la informació sobre Bretanya. No cal dir que hi ha molt més que tot això que us he mostrat però, per tenir una idea del que visitareu si aneu per aquelles contrades, ja en teniu prou. A mi em va sorprendre trobar tants pobles i ciutats molt bonics, esglésies amb molt per mostrar, coses especials i indrets amb molta màgia. Una cosa que em va sorprende i que no havia vist en cap […]\nCategories: Arquitectura, Ciutats, Edificis, Esglésies


El Dinamo Sàsser i el Turk Telekom, líders del grup del Manresa - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Dinamo Sàsser i el Turk Telekom, líders del grup del Manresa\nL'Iberostar remunta 18 punts a la segona part amb un triple decisiu de l'exmanresà Lundberg\nagències 19.11.2019 | 23:36\nLundberg en el partit d'ahir FIBA EUROPE\nLundberg en el partit d'ahir\nEn un partit igualat fins al dar-rer minut, el Dinamo Sàsser va aconseguir la cinquena victòria, a la pista de l'Unet Holon (92-94), que permet al Baxi desempatar a punts amb els israelians i avançar-se en la classificació del grup A. El millor jugador del Dinamo Sàsser va ser Dyshawn Pierre, amb 23 punts i 31 de valoració.\nD'altra banda, el Turk Telekom va obtenir una nova contundent victòria a domicili contra el Torun polonès (73-95) gràcies al lideratge dels visitants Moustapha Fall (11 punts i 10 rebots) i R.J. Hunter (13 punts i 8 assistències).\nL'Iberostar Tenerife va patir a Letònia davant el Riga però finalment es va endur la victòria (64-68) amb l'exmanresà Gabriel Lundberg com un dels líders de l'equip canari, amb 15 punts i el triple final després de remuntar 18 punts per seguir invictes. Els de Txus Vidorreta encara no han perdut ni un sol partit a la Lliga de Campions i són líders en solitari del grup C, on hi ha equips com el Brose Bamberg, que no ha començat gaire bé en el campionat.\nL'institut escola Sant Jordi de Navàs rep els primers alumnes del nou projecte d'Erasmus.\nEl 76% dels europeus creu que la UE s'ha d'implicar en el conflicte Catalunya-Espanya.


Subvencions per a l'execució d'actuacions de protecció davant avingudes que beneficiïn una zona urbana | ACM\nInici › Jurídic › Subvencions › Subvencions per a l'execució d'ac...\nSubvencions per a l'execució d'actuacions de protecció davant avingudes que beneficiïn una zona urbana\nConvocatòria per a la concessió de subvencions, en règim de concurrència competitiva, adreçades als municipis de la part catalana de les conques compartides per a l'execució d'actuacions de protecció davant avingudes que beneficiïn una zona urbana.\nS’ha publicat al DOGC el dia 23/06/2020 RESOLUCIÓ TES/1437/2020, de 15 de juny, de convocatòria per a la concessió de subvencions, en règim de concurrència competitiva, adreçades als municipis de la part catalana de les conques compartides per a l'execució d'actuacions de protecció davant avingudes que beneficiïn una zona urbana (ref. BDNS 511215).\nObrir la convocatòria per a la concessió de subvencions, en règim de concurrència competitiva, adreçada als municipis de la part catalana de les conques compartides del Xúquer i de l'Ebre per a l'execució d'actuacions de protecció davant avingudes que beneficiïn una zona urbana.\nPoden optar a les subvencions els ens locals o agrupacions d'ens locals amb o sense personalitat jurídica pròpia inclosos a l'àmbit territorial dels municipis de la part catalana de les conques compartides de l'Ebre i del Xúquer que realitzin inversions per a l'execució de les actuacions objecte de subvenció, sempre que es comprometin a cofinançar les actuacions previstes i a dur-ne a terme el manteniment.\nLa dotació màxima de les subvencions previstes en aquesta convocatòria és de 2.000.000 d'euros.\nEl termini de presentació de sol·licituds s'inicia l'1 de setembre de 2020 i és de dos mesos.


El president Mas viatja dilluns a Brussel·le... - Govern.cat\nquery_builder 26 setembre 2013 18:29\nEl president Mas viatja dilluns a Brussel·les, on es reunirà amb els vicepresidents de la CE Olli Rehn i Maros Sefcovic\n· El cap de l’Executiu també s’entrevistarà amb el comissari d’Ocupació, Afers Socials i Inclusió\n· Artur Mas oferirà una roda de premsa a les 11 hores, a la Delegació de la Generalitat a la capital comunitària\nEl president de la Generalitat, Artur Mas, viatjarà dilluns vinent, 30 de setembre, a Brussel·les, on té previst un intens programa de reunions amb autoritats comunitàries, que inclou entrevistes amb els vicepresidents Olli Rehn i Maros Sefcovic, així com amb el comissari d’Ocupació, Afers Socials i Inclusió, Lázsló Andor.\nAquest serà el setè viatge oficial del cap de l’Executiu a Brussel·les. L’acompanyaran el conseller d’Economia i Coneixement, Andreu Mas-Colell; el secretari d’Afers Exteriors i de la Unió Europea, Roger Albinyana, i el delegat del Govern de Catalunya davant la UE, Pere Puig.\nEl programa del president Mas s’iniciarà a les 9.30 hores, amb la reunió amb el comissari d’Ocupació, Afers Socials i Inclusió, Lázsló Andor, a la seu de la Comissió Europea. L’entrevista serà a porta tancada, però es podran prendre imatges a l’inici.\nA les 11 hores, el president de la Generalitat farà una compareixença informativa, a la seu de la Delegació del Govern davant la UE, per informar sobre la seva visita a la capital comunitària.\nA continuació, Artur Mas es desplaçarà de nou a la seu de la Comissió Europea per reunir-se amb el vicepresident Olli Rehn, comissari responsable d’Afers Econòmics i Monetaris, en el decurs d’un dinar de treball, que tindrà lloc a les 13 hores. La reunió serà a porta tancada, però prèviament es podran prendre imatges al despatx del vicepresident.\nTot seguit, a la mateixa seu de la CE, el president Mas s’entrevistarà amb el vicepresident Maros Sefkovic, comissari responsable de Relacions Interinstitucionals i Administració. La trobada serà a porta tancada, però es podran prendre imatges a l’inici.\nEn acabat, el cap de l’Executiu es traslladarà a la seu de la Delegació del Govern davant la UE, on, a les 15.45 hores, mantindrà una trobada amb membres catalans del Parlament Europeu, i, a les 16.15 hores, es reunirà amb catalans que treballen a les institucions europees.\nEl president Mas va de viatge oficial a Brussel·les\nEl president de la Generalitat, Artur Mas, viatjarà a Brussel·les, on té previst un intens programa de reunions amb autoritats comunitàries. L’acompanyaran el conseller d’Economia i Coneixement, Andreu Mas-Colell; el secretari d’Afers Exteriors i de la Unió Europea, Roger Albinyana, i el delegat del Govern de Catalunya davant la UE, Pere Puig.\n09:30|Reunió amb el comissari d'Ocupació, Afers Socials i Inclusió.Comissió Europea - Edifici Berlaymont (rue de la Loi/wetstraat, 200)|Brussel·les (Bèlgica)\nEl cap del Govern es reunirà amb el comissari d’Ocupació, Afers Socials i Inclusió, Lázsló Andor. Es podran prendre imatges a l'inici de la trobada.\n11:00|Roda de premsa.Delegació del Govern de la Generalitat davant la UE (Rue de la Loi/wetstraat, 227)|Brussel·les (Bèlgica)\nEl president de la Generalitat farà una compareixença informativa, a la seu de la Delegació del Govern davant la UE, per informar sobre la seva visita a la capital comunitària.\n13:00|Dinar de treball amb el vicepresident Olli Rehn.Comissió Europea - Edifici Berlaymont (rue de la Loi/wetstraat, 200).|Brussel·les (Bèlgica)\n14:45|Reunió amb el vicepresident Maros Sefkovic.Comissió Europea - Edifici Berlaymont (rue de la Loi/wetstraat, 200).|Brussel·les (Bèlgica)\nEl president Mas s’entrevistarà amb el vicepresident Maros Sefcovic, comissari responsable de Relacions Interinstitucionals i Administració. La trobada serà a porta tancada, però es podran prendre imatges a l’inici.\n15:45|Trobada amb els membres catalans del Parlament Europeu.Delegació del Govern de la Generalitat davant la UE (Rue de la Loi/wetstraat, 227)|Brussel·les (Bèlgica)\nEl cap de l’Executiu mantindrà una trobada amb membres catalans del Parlament Europeu. Tot seguit, a les 16.15 hores, es reunirà amb catalans que treballen a les institucions europees.


Portal Avaluació de la recerca - UOC\nCal canviar el sistema actual d'avaluació de la recerca, centrat en el factor d'impacte. Aquest és el precepte de la Declaració de San Francisco sobre l'Avaluació de la Recerca (DORA), un moviment internacional que promou una valoració de la recerca basada en la seva qualitat i no pas en la notorietat de les revistes en les quals es publica. La UOC, compromesa amb el coneixement obert, s'ha adherit a aquesta iniciativa amb l'objectiu d'aplicar-la tant en l'àmbit de la recerca com en l'institucional.\nAmb la signatura del manifest, la Universitat es compromet a promoure una valoració qualitativa de la recerca en funció de l'impacte social dels resultats, més enllà de les mètriques de la seva publicació.\nLa signatura de la DORA ha estat fruit del treball d'un equip interdisciplinari en què ha participat personal docent i investigador dels Estudis de Ciències de la Informació i de la Comunicació i de l'Internet Interdisciplinary Institute (IN3) i també personal de gestió de Biblioteca i Recursos d'Aprenentatge, del Gabinet de Planificació Estratègica, de l'Àrea de Globalització i Cooperació i de l'Àrea de Recerca i Innovació.\nAmb l'objectiu de determinar quines implicacions tindria per a la UOC l'aplicació dels compromisos de la DORA, el grup va elaborar el document «Implicacions de la signatura de la DORA», que la Comissió de Recerca i Innovació va aprovar a finals del 2018. A més, l'equip treballa actualment en l'anàlisi de possibles canvis institucionals que facilitin que la Universitat apliqui els principis de la declaració.\nDocument preparat pel grup de treball DORA i aprovat per la Comissió de Recerca i Innovació\nLa UOC i l'EUA organitzen el taller avaluació de la recerca en la transició a la Ciència Oberta\nL'Agència per a la Qualitat del Sistema Universitari de Catalunya (AQU Catalunya) s'adhereix a la Declaració de San Francisco


Notícia 431 - Participació de l'ICGC en l'SmartCityLive 2020. Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya\nNotícia 431 - Participació de l'ICGC en l'SmartCityLive 2020\nL'ICGC va participar en la sessió "2030 Agenda and Urban Agenda for Catalonia: from Strategy into Practice" de l'SmartCityLives 2020 (17-18 de novembre) amb una presentació sobre la seva aportació als objectius de desenvolupament sostenible (ODS) de les Nacions Unides, concretament a l'ODS 11: Ciutats sostenibles i les seves interaccions.\nAquesta Agenda, adoptada per tots els estats membres de les Nacions Unides el 2015, ofereix un model compartit de pau i prosperitat per a les persones i el planeta. El seu nucli central compta amb 17 objectius de desenvolupament sostenible (ODS), essent cada un d'ells una crida urgent a l'acció de tots els països.\nBona part d'aquests objectius fa evident la rellevància de la geoinformació per analitzar la distribució espacial d'indicadors socials, econòmics i mediambientals per al seu seguiment i avaluació.\nEn aquest context, l'Institut ha partit dels seus actius i de les seves competències en observació de la Terra i ha generat eines de visualització i anàlisi de la geoinformació. A més, per generar un conjunt d'indicadors urbans (anomenat Atles de sostenibilitat urbana) ha usat dades addicionals (bases de dades cadastrals i models digitals de superfície). Els productes resultants han estat visors d'ecosistemes urbans com ara: el verd urbà, el potencial solar, la contaminació lumínica, materials superficials de les cobertes o comportament tèrmic (efecte illa de calor urbana).\nL'ICGC, com a agència de cartografia ha donat, dins les seves competències, prioritat rellevant a un enfocament cartogràfic dels ecosistemes urbans per proporcionar indicadors i eines de visualització i anàlisi que avaluïn la seva sostenibilitat i facilitin el disseny i la implementació de polítiques i accions derivades.\nLa sessió "2030 Agenda and Urban Agenda for Catalonia: from Strategy into Practice" va ser organitzada pel Departament de Territori i Sostenibilitat i va comptar amb la participació de membres d'aquest Departament.


El Cercle de les Arts i de les Lletres va celebrar ahir la cerimònia d’entrega dels premis de la XXVI edició del Cartell Arts Andorra. En aquesta entrega, després de l’aturada de l’any passat per la Covid-19, els artistes Ernest Descals i Nerea Aixàs van rebre el Premi Crèdit Andorrà de Pintura i l’accèssit del Premi Crèdit Andorrà d’Escultura, respectivament.\nEl premi de pintura, dotat amb 2.500 euros per part Crèdit Andorrà,va ser per Descals amb l’obra Noia amb telèfon i ordinador. Concretament, es tracta d’una obra inspirada en l’interior d’una cafeteria que representa la vida quotidiana i contemporània, en línia amb altres treballs del mateix autor. L’artista defensa el fet de pintar «coses que has viscut o que vius, escenes de personatges pròxims, que ens envolten», ja que ressalta que la pintura «és un recordatori a amors passats». L’obra es troba pintada amb oli sobre tela, i en ella, Descals va buscar destacar sobretot l’expressió del personatge central de la peça, que es troba envoltat de diversos elements que tenen com a principal objectiu donar-li una atmosfera precisa. En aquest premi, també es van concedir dues mencions honorífiques, una a Josep Plajà per l’obra Avui ens quedem a casa, i una altra a Samantha Bosque per Behind the windows VI.\nEn el cas de l’escultura, el premi dotat amb 2.500 euros va quedar desert, tot i que es va entregar un accèssit de 1.000 euros a Aixàs per l’escultura Deconstrucció, una de les seves primeres peces amb ferro colat. De fet, tot i la llarga trajectòria de l’artista treballant amb metall, va decidir presentar al certamen una peça inèdita d’una sèrie d’obres que tenen la forma geomètrica del cub com a element central amb la tècnica de la fosa com a novetat. Aixàs va explicar que l’obra juga amb els espais i va afegir que quan treballa la peça sempre se la imagina en un format molt gran.\nEn l’acte d’entrega dels guardons, també es van donar els premis de disseny gràfic dotats pel ministeri de Cultura, Joventut i Esports, els quals van ser classificats en sis categories. Totes les modalitats estaven dotades amb 350 euros, a excepció de la del llibre que ho va ser amb 500 per a Núria Publicitat. Quant a la resta, en la modalitat de cartells ha guanyat Toni Colom; en la de fullets, pàgina web i publicitat, el millor ha estat Josep Maria Baró; i finalment, Núria Publicitat també ha estat guardonada en la modalitat de revistes.\nPer altra banda, en els premis de fotografia Joan Burgés, Alèxia Navarro amb la col·lecció Arquitectura minimalista, Javier Yárnoz amb Recuerdos de un pasado i José Lara amb Paisajes Interiores, van ser els guanyadors amb uns premis de 300, 200 i 100 euros respectivament. Finalment, els guardons de dibuix que va dotar illa Carlemany mitjançant una targeta regal de 1.000 euros pel primer i de 500 euros pel segon, van ser per Josep Plajà amb la peça de Sortirem a pescar i Oxitocina de Natàlia Crespo va quedar segona en la categoria. Els premis es van entregar al Centre cultural i de congressos lauredià. A més, en el mateix acte en què es va inaugurar l’exposició de les obres seleccionades, que es podran veure fins al 31 d’octubre a la mateixa sala.


Cap Vermell - Guanyem Capdepera s'afegeix a Ara en Comú\nGuanyem Capdepera s'afegeix a Ara en Comú\nARA en COMÚ cap a la conformació d'una candidatura unitària d'esquerres\nAmb data 13 de setembre, des de la presidència federal d'IU se'ns va enviar una notificació on es reflecteix l'entusiasme i el suport de la formació política al procés i crida de Ara en comú per a la conformació d'una candidatura unitària, amb un programa polític rupturista.\nI van expressar amb il·lusió que la iniciativa Ara en comú convoqui primàries territorials a la Presidència del Govern a fi de seguir aglutinant a les forces rupturistes en un mateix espai electoral.\nDavant d'això, i després de realitzar diverses reunions amb EU Balears (02/102015) i amb Guanyem Mallorca (2015.10.05), en què les dues organitzacions s'incorporen al projecte d'Ara en Comú, i després de realitzar una valoració positiva per part de Guanyem Capdepera, hem optat per incorporar-nos i treballar en el projecte Ara en Comú de Balears per a les pròximes eleccions nacionals.\nLes inscripcions són personalitzades, individualitzades, és a dir, cada membre es pot inscriure per si mateix, però si alguna persona tingués dificultats d'accés a internet i desitja inscriure's, es pot adreçar a la coordinadora-regidora de Guanyem Capdepera (Lucía Gutiérrez; 629.907.615), la qual realitzaria la inscripció.\nPer a totes aquelles persones interessades a promoure, donar suport i participar en Ara en Comú, s'han d'inscriure a la pàgina web d'Ara en Comú de les Illes Balears. Alli trobareu un imprès a emplenar, i poc després rebreu instruccions de com participar i col·laborar en aquest nou projecte d'unitat popular.\nInstal·lades 4 compactadores de llaunes al municipi


Mor un veí de Vilanova mentre treballava, envestit per una excavadora - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nL'accident va tenir lloc a l'empresa Unión Industrial Papelera de la Pobla de Claramunt, ahir a primera hora del matí\nredacció/la pobla de claramunt 20.11.2019 | 04:45\nUn home de 52 anys de Vilanova del Camí va morir ahir a Capellades en un accident laboral ocorregut en una empresa de la Pobla de Claramunt. L'accident va tenir lloc a les instal·lacions de l'empresa Unión Industrial Papelera, ubicada al polígon industrial la Rata. La víctima de l'accident és José Antonio Gámez, veí de Vilanova del Camí, de 52 anys.\nL'accident va passar quan un treballador, que acabava de carregar un camió, va quedar atrapat per una excavadora que també estava fent maniobres de descàrrega, a la zona de matèries primeres de l'empresa. L'home treballava per a una empresa de transport externa a la paperera.\nEls professionals del Sistema d'Emergències Mèdiques es van a desplaçar al lloc de l'accident, però les ferides que tenia José Gámez van fer inviable la seva recuperació. Els Mossos d'Esquadra de la comissaria de d'Igualada van rebre l'avís de l'incident quan passaven pocs minuts de 2/4 de 10 del matí. Agents de la policia catalana i els Bombers de la Generalitat van completar el desplegament del dispositiu d'emergències.\nEls fets es van posar en coneixement del jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia d'Igualada i del departament de Treball, Afers Socials i Famílies, perquè se segueixi el cas de la mort per accident del veí de Vilanova, tant per la via judicial com per la de seguretat laboral en el treball.\nEls serveis de medicina forense han de practicar l'autòpsia i posteriorment el cos de José Gámez serà traslladat al tanatori de la Funerària Anoia. Ahir en el moment de tancar aquesta edició encara no se sabia l'hora del funeral pel finat, que possiblement serà demà, dijous.\nLa població de la Conca d'Òdena viu amb intranquil·litat el brot igualadí.


Jornada de la Biodiversitat al Comapedrosa - FÒRUM.ad\nJornada de la Biodiversitat al Comapedrosa\nOn: 14/05/14 14:44\nAmb motiu de la celebració del Dia Internacional de la Biodiversitat, el Parc Natural Comunal de les Valls del Comapedrosa, el Parc Natural de la Vall de Sorteny, el Centre Andorra Sostenible i el Centre d’Estudis de la Neu i la Muntanya d’Andorra (CENMA), organitzen la IV Jornada de la Biodiversitat d’Andorra, que tindrà lloc el 17 de maig de 2014.\nDiferents especialistes donaran pistes als assistents per descobrir les meravelles biològiques del nostre país, amb l’objectiu que ells mateixos es converteixin en investigadors. Es faran un total de quatre tallers arreu del territori per conèixer un grup biològic diferent o un determinat ambient. En el cas del taller organitzat pel Parc Natural Comunal de les Valls del Comapedrosa, aquest versarà sobre ocells. El recorregut anirà per les parts baixes del corriol i la pista del Pla de l’Estany, accés principal del parc, amb l’objectiu d’identificar, ja sigui visualment o auditiva, el màxim nombre d’espècies d’aquest grup biològic. La sortida, doncs, permetrà descobrir els ocells característics dels estatges montà i subalpí d’aquest emblemàtic espai protegit on, en total, hi nidifiquen unes 70 espècies diferents.\nL’objectiu final és fer un catàleg de les espècies que trobem en aquest dia. Aquest catàleg s’enviarà posteriorment a totes les persones que hi hagin col·laborat. Per assegurar el bon funcionament dels tallers es fixa un màxim 15‐20 persones per cada taller, així que cal apuntar‐se amb antelació. Per apuntar‐se cal trucar al CENMA (+376 742 630) o enviar un correu electrònic a cenma@iea.ad Aquesta adreça electrònica s’està protegint contra robots de correu brossa. Els tallers s’iniciaran a les 9.30h i, en el cas del taller del Comapedrosa, aquest començarà a l’equipament per a l’atenció dels visitants del parc.\nPrevious Post: Jaime Rosales abandera la migrada delegació espanyola a Cannes’2014\nNext Post: Els formatges de la Cooperativa Cadí, protagonistes d’una nova sessió de “Parlem de formatge”


José Antonio Avilés destapa el fosc passat entre Rocío Flores i Rocío Carrasco\nFi del secret: José Antonio Avilés destapa el fosc passat entre Rocío Flores i Rocío Carrasco\nFins ara han estat molt pocs els que s'han atrevit a parlar del tema\nper Manel Ferrer dilluns, 20 d’abril 2020 - 12:12h\nRocío Flors segueix sense parlar-se amb la seva mare | Telecinco\nLes amistats de José Antonio Avilés duren menys que un paquet de xiclets en una classe de secundària. La seva última víctima ha estat la fins ara intocable, Rocío Flores. Abans, ja va arrasar amb la seva amistat amb Albert Barranco i ara, pocs dies després, decideix posar entre les cordes a Rocío, traient a la llum un fet el passat que fins ara no havia estat tractat en el concurs.\nAvilés sempre presumeix de tenir informacions de tots els seus companys, guanyant-se l'afecte d'aquests perquè no reveli tot el que sap, però ara sembla que ni fer-li la pilota serveix perquè no t'acabi venent. La proximitat de Rocío Flores amb Albert Barranco ha molestat molt a periodista, que no ha dubtat a treure una situació molt tèrbola durant l'últim debat de 'Supervivientes'.\nEls dos es trobaven discutint sobre les relacions que mantenen amb els seus companys i quan Avilés ha vist que ja ningú ho aguantava dins de l'illa ha volgut disparar contra qui fins ara era la seva amiga i li ha recordat que ell coneixia tot el que havia ocorregut en el passat amb la seva mare, Rocío Carrasco, i que si no ho havia explicat era per què el tema estava sota secret judicial.\n¡Avilés treu el tema de Sumari Rocío! De quin costat estàs?\nRocío Avilés https://t.co/0FBgMJbayp# ConexiónHonduras9pic.twitter.com/X1MPGZP18P - Supervivents (@Supervivientes) April 19, 2020\nJosé Antonio Avilés presumeix de tenir dades confidencials sobre Rocío Flores\nEl periodista ha dit que tenen molta informació però que no la pot explicar per què això podria comportar una demanda judicial. Segons sembla i per dades publicades en altres mitjans com Telemadrid, Avilés es refereix a una forta discussió que va tenir lloc quan Flores era menor i vivia amb la seva mare. Aquesta picabaralla va arribar a majors i segons sembla, va ser el detonant perquè mare i filla no s'hagin tornat a parlar.\n«Estic fart, no puc més». Bertín Osborne es pronuncia sobre els rumors d'acomiadament


Cas típic 1797: noi li agrada noia, noi li agraden unes arracades | Pons's blog\n2013-12-24 a les 9:32\nM’agrada. Com gairebé tots els teus contes.\nBon Nadal, sigues feliç. :-)\n2013-12-24 a les 10:21\nM’agrada. Com gairebé tots els teus comentaris.\n2013-12-24 a les 9:52\nNo sé que pensarà en Sergi,\nperò a mi m’has tret un somriure.\nBones Festes, Pons!! :)\n2013-12-24 a les 10:13\nEstà molt ben trobat. No sé si servirà per la finalitat concreta, però és graciós. I quants casos de coses inexplicables hi deu haver així?\n2013-12-24 a les 10:23\nEn el fons ha sigut per rescabalar la baixa qualitat del rel·lat conjunt que he fet aquest mes\n2013-12-24 a les 10:38\nÉs l’explicació perfecte de l’inexplicable, amb un toc Pons inconfundible. El Sergi segur ho apreciarà encara més!\n2013-12-24 a les 11:05\nCom a jurat d’un concurs que està en marxa, no puc fer comentaris sobre si aquest relat m’ha agradat o no. Però sí que et dono les gràcies per donar difusió del concurs.\nDe tota manera, recorda que per participar cal que els relats estiguin als comentaris del post d’Àtoms i Lletres que parla del concurs (el que tu enllaces en aquest post).\nPD: M’ha arribat un comentari una mica impertinent de l’Ahse. Em penso que si agafa el costum de prodigar-se gaire tornaré a posar el captcha als comentaris.\n2013-12-24 a les 14:08\nNo soc el tutor legal de l’ahse. Arregla-ho amb ella. Però si, ja veig, es una mica desagradable, tens raó en queixar-te.\n2013-12-24 a les 20:31\nNomés vaig fer un comentari _molt_ pertinent a un post una mica… No posaré l’adjectiu per no perjudicar-li al Pons amb els captcha que per certs ressentiments podries tornar a activar.\nSi de debó t’interessa l’història d’un símbol hi ha un munt de llocs web on et pots documentar. Si creus que no val el temps documentar-se millor deixa-ho estar, el món ja està ple de cutrades i n’hi ha massa ingenus que s’ho podrien prendre seriosament. Es fan moltes merdes per diners, sí! I molt més grans. I això no mola.\nNo m’interessa el teu bloc. Tampoc no tinc plans per tornar-hi.\n2013-12-24 a les 14:35\nOstres, ja és mala sort que s’hagi endut la solució a la tomba amb la falta que ens faria ara… Bones festes Pons\n2013-12-24 a les 20:20\nla solució a la tomba, molt típic dels egipcis :P\n2013-12-24 a les 15:40\nX això, cal que inventin la màquina del temps….\nestà inventada, el què passa es que no es pot divulgar entre la població civil\n2013-12-24 a les 16:47\nHome, no, que les arracades em quedaraien millor a mi que a tu :p\n2013-12-24 a les 20:21\nno n’estiguis tan segura ;)


IOTSWC es converteix en l'esdeveniment global sobre solucions tecnològiques clau que canviaran el joc per a totes les indústries - Impulsa, la plataforma que connecta fabricants i administració local\nIOTSWC es converteix en l'esdeveniment global sobre solucions tecnològiques clau que canviaran el joc per a totes les indústries\n L’ IOT Solutions World Congress (IOTSWC), l'esdeveniment líder mundial d'Internet de les coses aplicat a la indústria, organitzat per Fira de Barcelona i l'Industrial Internet Consortium (IIC), anirà més enllà de l'Internet de les coses (IOT) a partir de 2021 per convertir-se en una plataforma global que proporcioni a les empreses solucions transformadores per a tots els sectors basades en una combinació de tecnologies disruptives. Sota el tema Connect with the Game Changers, IOTSWC celebrarà la seva pròxima edició al recinte Gran Via de Fira de l'5 a el 7 d'octubre i mostrarà aplicacions que aprofiten Iot, Intel·ligència Artificial (AI), Computació Quàntica, Blockchain i Digital Twins (DT), entre d'altres tecnologies.\nIOTWSC combinarà un congrés i una exposició presencial exclusiva dirigida a executius de nivell C, que van des de l'administració fins a les operacions i TI, i també comptarà amb contingut digital addicional per a una audiència més àmplia. L'objectiu és reunir als principals actors involucrats en la transformació digital de les empreses de totes les verticals i promoure un diàleg entre ells amb l'usuari final en el centre mateix de la discussió. Diverses empreses ja han confirmat la seva participació en IOTSWC entre les que es troben Siemens, Deloitte, Kaspersky, Orange, Nutanix, SAS Institute i Relayr.\nEl programa del Congrés abordarà els reptes a què s'enfronten les empreses per innovar amb èxit a través de cinc eixos: seguretat, connectivitat, optimització empresarial, intel·ligència i experiència de client.\nEl director de IOTSWC, Roger Bou, diu que "aquest nou enfocament proporcionarà a les empreses una finestreta única perquè els estrategs corporatius, així com els gerents d'operacions i tecnologia, descobreixin solucions d'avantguarda que brindaran un avantatge competitiu per als seus negocis. Negocis a través d'un enfocament integral per a l'usuari final que no només oferirà resultats i idees, sinó també experiències detallades d'altres indústries i professionals sobre com implementar amb èxit aquestes solucions ".\nEn aquest sentit, el director executiu de l'Industrial Internet Consortium, Richard Soley, explica que "aquest any ens enfoquem en els que canvien el joc de IOT, persones que han estat allà abans i poden compartir les seves experiències per fer un IoTSWC millor que mai" .\nEl sorgiment d'aquest nou enfocament tecnològic per a la transformació d'empreses coincideix amb el sorgiment de nous hubs tecnològics a tot el món, entre els quals es troba la ciutat de Chicago (EE. UU.). Per reflectir aquesta nova realitat, IOTSWC comptarà amb una gran delegació d'Illinois, composta per representants de l'Ajuntament de Chicago, el Govern d'Illinois, la iniciativa P33 Tech i altres comunitats tecnològiques. Chicago es va convertir recentment en el setè centre d'innovació de l'món, segons l'informe anual d'innovació tecnològica global de KPMG, només darrere de Sant Francesc, Xangai, Nova York, Tòquio, Beijing i Londres.\nIOTSWC se celebrarà de manera conjunta amb el Barcelona CYBERSECURITY Congress, un esdeveniment anual coorganitzat amb la Generalitat de Catalunya, que reuneix els principals actors de l'àmbit de la ciberseguretat. L'esdeveniment té com a objectiu analitzar els desafiaments actuals en matèria de seguretat digital i trobar solucions reals. El programa abordarà temes com Privadesa i protecció de dades, Cloud Computing, 5G, Blockchain i Threat Intelligence, entre d'altres.


Viu el Besòs tanca el curs amb la participació de gairebé 5.000 estudiants - AraVallès\nDimecres, 21 de febrer de 2018 20:10 h\nViu el Besòs tanca el curs amb la participació de gairebé 5.000 estudiants\nVida d’un riu es consolida com l’activitat més sol·licitada, amb més de 2.000 alumnes\nDilluns, 3.7.2017. 18:05 h\nUn total de 4.973 estudiants, procedents de 88 escoles de 24 municipis de la conca del Besòs, han participat durant el curs escolar 2016-2017 en el programa educatiu del Consorci Besòs Tordera Viu el Besòs.\ndepuradora, educació, medi ambient, Viu el Besòs,\nDe les 9 activitats que ofereix aquest programa, Vida d’un riu ha estat novament la més sol·licitada, amb 2.028 alumnes. Es tracta d’un itinerari d’un dia durant el qual es visiten els tres punts d’un riu (curs alt, curs mitjà i curs baix). La resta d’activitats segons nombre d’assistents han estat Coneguem la depuradora (750 alumnes), El riu a l’escola (675), Joc de l’aiguòmetre (475), Bèsties i bestioles (405), De la depuradora al riu’ (375), Rius de conte (175), Com tenir cura dels rius (75) i L’estat ecològic dels rius (15).\nViu el Besòs va néixer el curs 1995-1996. Des d’aleshores, han passat per aquest projecte més de 100.000 alumnes de diferents municipis de la conca del Besòs.


Xavier Fornos: «El Most harmonitza cinema, vi i territori» | NacióDigital\nMost Festival: entrevista\nEl director del Festival Internacional de Cinema de Vi destaca la voluntat del certamen de promocionar dues regions vitivinícoles com el Penedès i el Priorat\nper Arnau Urgell i Vidal , 8 de novembre de 2018 a les 11:11 |\nXavier Fornos (dreta), en una imatge del Most 2017 | Most Festival\nXavier Fornos és director del Vinseum, el Museu de les Cultures del Vi de Catalunya. Des d'aquesta institució amb seu a Vilafranca del Penedès, és un dels impulsors del Most, un festival que marida amb èxit el vi i el cinema. El certamen, que enguany arriba a la vuitena edició plenament consolidat, se celebra amb dues rondes: del 8 a l'11 de novembre al Penedès i del 28 de novembre al 2 de desembre al Priorat.\n- El vi i el cinema mariden bé?\n- Més enllà del maridatge temàtic, el vi és l'excusa perfecte per poder parlar d'una pel·lícula. Genera l'atmosfera idònia per continuar l'experiència cinematogràfica.\n- Catalunya està vivint un autèntic boom de festivals de cinemes i documentals. Amb una agenda tan plena de propostes, per què val la pena venir al Most?\n- El valor afegit del Most, en aquest mapa tan ple de festivals, és que més enllà de ser un esdeveniment cultural té una vessant de promoció del territori. És una oportunitat per descobrir una de les regions vitivinícoles amb major tradició del país. I, especialment, fer-ho assistint a les projeccions als mateixos cellers on es poden degustar els vins que produeixen després de cada sessió. En definitiva, el Most harmonitza cinema, vi i territori.\n"El Most és una oportunitat per descobrir una de les regions vitivinícoles amb major tradició del país"\n- Precisament un dels valors diferencials és el Most als Cellers...\n- Sí. Hi participen vuit cellers que són els grans noms del Penedès i que tenen molt pes específic. De fet, des de l'organització frenem perquè no en siguin més. Ens hem autoimposat aquest topall màxim per no morir d'èxit. És una complexitat afegida respecte l'organització de qualsevol festival similar però per nosaltres és estratègic perquè els cellers no vegin el Most només com una iniciativa cultural interessant sinó com una autèntica oportunitat.\n- És una manera de fer partícip el territori més enllà de Vilafranca i Sant Sadurní...\n- El Most és un festival que sempre ha volgut ser descentralitzat. En aquest sentit no ens hem volgut recloure als cinemes sinó arribar a tot el territori, a partir dels cellers però també amb el Most als Municipis que porta el festival a altres poblacions més petites com Olèrdola, Avinyonet i Torrelavit.\n- El festival va néixer al Penedès però des del 2016 també tenen una segona pota al Priorat. Està consolidat aquest model amb doble seu?\n- El Penedès i el Priorat per nosaltres són dues places estratègiques on hi volem continuar arrelant. Són les dues grans zones vitivinícoles de Catalunya on més enllà de l'activitat productiva, el paisatge i la tradició hi tenen un pes específic molt gran. Estem contents de tenir garantides i consolidades aquestes dues potes però no renunciem a ampliar el nostre radi d'acció i, de fet, hem aprofitat altres esdeveniments per ser presents en altres punts com Alella i Tarragona.\n"El Penedès i el Priorat per nosaltres són dues places estratègiques on hi volem continuar arrelant"\n- Enguany han apostat per Suïssa i el Valais com a país convidat. Aparentment, no és la típica regió vitivinícola...\n- Cert. I l'any passat vam tenir Uruguai com a país convidat i tampoc ho és. Però precisament el Most pretén ser una finestra oberta al món del vi que permeti descobrir realitats no molt conegudes. El Valais, encara que aquí no es conegui massa, té molta tradició i des de Suïssa també tenen ganes de reivindicar-ho malgrat que els tòpic siguin uns altres. A més, ho podrem degustar tots plegats en una raclette popular en un lloc cèntric de Vilafranca com l'any passat vam fer amb un asado uruguaià.\nTerritorials, Les entrevistes de NacióDigital, Cultura i Mitjans, gastronomia, vins, Most Festival, vi, Most Festival 2018, Priorat, Penedès, Xavier Fornos


La 4a edició de la Ponent FEST citarà a més de 30 expositors a la Universitat de Cervera | Ràdio Tàrrega\nLa IV Ponent FEST se celebrarà el proper dissabte 28 de maig al pati principal de la Universitat de Cervera amb més de 30 expositors, xerrades i actuacions musicals.\nL’Auditori de Cervera ha acollit aquest dijous la roda de premsa de presentació de la quarta edició de la Ponent FEST, la Fira d’Economia Social i Transformadora de Ponent, que se celebrarà el proper 28 de maig a la Universitat de Cervera. La presentació ha comptat amb les intervencions del Paer en cap de Cervera, Joan Santacana; cap del Servei de Relacions Laborals a Lleida, Lluïsa Prat; i del coordinador de l’Ateneu Cooperatiu Ponent Coopera, Marcel Vidal.\nEn aquesta quarta edició de la Ponent FEST es recupera la normalitat i torna la mostra de projectes i entitats de l’Economia Social. La Universitat de Cervera acollirà més d’una trentena de projectes, entre cooperatives, fundacions i entitats que treballen en l’àmbit de l’economia social i el cooperativisme, entre elles algunes noves cooperatives que han nascut l’últim any al territori amb l’assessorament de l'ateneu cooperatiu Ponent Coopera.\nEl paer en cap, Joan Santacana, ha agraït a Ponent Coopera la confiança en la ciutat de Cervera per celebrar una fira d’aquest tipus, «des de la Paeria hi ha una aposta ferma per l’Economia Social i Solidària i estem segurs que serà un punt de referència per nous projectes» ha afirmat Santacana. En aquest sentit, Lluïsa Prat també ha afegit que «l’ateneu cooperatiu està treballant molt dur per visibilitzar l’economia social i solidària a Ponent i estem segurs que la Fira serà novament tot un èxit».\nEls organitzadors defensen la celebració d'aquest esdeveniment com una manera de promocionar totes aquestes iniciatives de Ponent i donar a conèixer els seus productes i serveis a la ciutadania. També es vol fomentar el coneixement i la col·laboració entre les empreses i entitats que treballen amb criteris ètics i solidaris. Entre els més de 30 expositors, hi haurà projectes d’habitatge, alimentació, oci, educació, comunicació, tecnologia, serveis a persones i empreses, finances i assegurances ètiques i formació i educació; amb la voluntat de visibilitzar a través de l’Economia Social i Solidària els productes i serveis necessaris per cobrir les necessitats de la nostra vida quotidiana.


Conferències i activitats en motiu del Dia Internacionals de la Llum — Escola Superior d’Enginyeries Industrial, Aeroespacial i Audiovisual de Terrassa. ESEIAAT — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nConferències i activitats en motiu del Dia Internacionals de la Llum\nDimecres 12 de maig començaran les primeres activitats de l'Acte Central del Dia Internacional de la Llum a Espanya.\nInaugurarem l'exposició virtual Guia de Lectura sobre llibres d'Òptica i Visió, preparada per la Biblioteca del Campus de Terrassa de la UPC.\nEnllaços: català / castellano / english\nPel matí, de 12 a 14h, tindrem la Tertúlia Enlluernats!, amb quatre professors i investigadors del Campus de Terrassa de la UPC que tractaran temes d'actualitat en el seu camp de treball, relacionats amb la llum:\nMiquel Sureda, amb Una llum cap a nous mons\nMontserrat Corbalán, amb La llum de les imatges\nÀlvaro Luna, amb l'Energia de la llum\nCrina Cojocaru, amb Investigar amb llum\nDebat moderat per Núria Salan, professora de la UPC i presidenta de la Societat Catalana de Tecnologia.\nActivitat en format híbrid (presencial + telemàtic).\nPer assistir-hi presencialment, és necessari registrar-se aquí.\nEs publicarà l'enllaç per a l'assistència telemàtica a diadelaluz.es i a foot.upc.edu\nPer la tarda, de 17 a 18:30h, tindrà lloc la conferència Les tecnologies de la llum en els bitllets, on experts especialistes del Banc d'Espanya parlaran del paper protagonista de les tecnologies de la llum en el desenvolupament i producció dels bitllets, així com en les tècniques d'identificació i validació dels seus components de seguretat.\nConferència a càrrec de Fernando León i José María Sánchez. Amb introducció de Concha Jiménez, Directora General de Efectivo y Sucursales del Banc d'Espanya.\nPer a participar en aquesta conferència i poder intervenir en el torn de preguntes, és necessari registrar-se abans del dia 9 de maig a les 24h en aquest enllaç.\nEs publicarà l'enllaç per a seguir telemàticament aquesta conferència a diadelaluz.es i a foot.upc.edu


Dòlars de Hong Kong a Dalasis gambians - Gràfic de 30 dies - Taxes de canvi\nEl gràfic de sota mostra les taxes de canvi històriques entre el Dalasi gambià (GMD) i el Dòlar de Hong Kong (HKD) entre 2/11/2020 i 1/12/2020.\nVeure mitjana mensual de taxes de canvi històriques del Dalasi gambià en comparació amb el Dòlar de Hong Kong.\nVeure taxes de canvi històriques del Dalasi gambià en comparació amb el Dòlar de Hong Kong en forma de taula.\nmínim = 6,6727 (4 de novembre) mitjana = 6,6779 màxim = 6,6832 (30 de novembre)\nEl gràfic anterior mostra les taxes de canvi històriques entre el Dalasi gambià i el Dòlar de Hong Kong. Si vols veure les taxes de canvi històriques entre el Dòlar de Hong Kong i una altra divisa, si us plau, selecciona una divisa de la llista a continuació:


Publicat per home fosc a 0:56\nUn retorn sonat per un home que no ha gaudit mai de gaire comprensió ^_^\nBon secret de confessió.\nPer cert, Jesús i Déu (Messi) per fi junts al Camp Nou, uouh!\nzel diumenge, 06 de març, 2011\nPotse millor, potser millor que els secrets es guardin...\nUnknown dimecres, 09 de març, 2011\nun relat inquietant i misteriós\nque l'hi deuria empenya a saltar precisament del campanar?\nseria la seva confessió o la resposta del mossèn?\nper cert, la foto de l'Empar és impressionant!\nVicent Llémena i Jambet divendres, 11 de març, 2011\nLa veritat és que hi ha secrets que ens poden costar la vida, tant físicament com espiritual, i és que el fet de saber ens canvia d'alguna manera, i això sempre.\nUna forta abraçada i salutacions de Vicent des de València.


EN EL MEU LLOC: Ser o no ser\nAssegut a la terrassa cara la mar, veig desfilar multitud d'estiuejants carregats amb els estris propis per a l'ocasió. No els envege. Ni la mar blava ni la fina sorra són objecte de la meua diversió. Preferisc romandre a l’ombra i notar com la fresca brisa acarona el meu cos fent-me sentir tot el seu plaer refrescant.\nAmb un llibre de Jaume Subirana a les mans -que, tot i romandre en una espècie de sopor, no pel llibre, si no per la situació favorable de l'ambient en què m’hi trobe- llig una frase reproduïda d’Antonio Muñoz Molina quan era director de l’Instituto Cervantes a la ciutat de Nova York: “No toda la cultura que se hace en España es en español, y no toda la cultura que se hace en español se hace en España. Somos parte de un todo muy grande que hay que interrelacionar.”\nFins ací, tot sembla normal. Tanmateix, si rasques una mica la frase, dins de la obvietat de la mateixa, aparereix alguna connotació que podem interpretar de diferents maneres, tot depenent del color del cristall amb què s’hi mire.\nM’explique: No tota la cultura que es fa a Espanya és en espanyol. És veritat això? El que jo estic fent ara -escriure en català-, vol dir Muñoz Molina que no és espanyol? A mi em dóna igual que siga o no siga espanyol. El que si que vull dir és que, des de “Madrid” (quan dic Madrid, vull dir des de les mentalitats centralistes) s’aclarisquen. Si el que jo faig en la meua llengua nativa no és espanyol, vol dir que eixa mateixa llengua no és espanyola, i, jo, conseqüentment, tompoc dec de ser espanyol. Per tant, si manifeste la meua indiferencia o desafecció cap Espanya, espere no ser-hi reprovat. Ara bé, si jo em considere espanyol i sóc rebujat per escriure en la meua llengua, em puc considerar ofés perquè no se’m considere com a tal, ja que el mitjà en què escric o parle és tan espanyol com l’oficial.\nTot plegat, vull pensar que Muñoz Molina, al concepte d’espanyol, ha volgut donar-li el significat de castellà. No ho puc entendre d’altra manera venint com ve d’aquest personatge al que no considere de mentalitat gens ultramontana.\nQuin concepte més complicat allò de l’espanyolitat!... Si més no, quan no hi ha unitat de criteris, o quan la irracionalitat s’imposa a la raó, sorgeixen conflictes inútils i velles passions, sobre tot en aquest tema.\nMúsiques que fan vibrar\nQuan la pluja cau fora de lloc


Podemos es menja el gripau de Cs per pactar els pressupostos i gira l'esquena a ERC La República\nPodemos es menja el gripau de Cs per pactar els pressupostos i gira l’esquena a ERC\nLa formació lila ja no veta el partit d’ultradreta si abans el Gobierno pacta els comptes públics\nPablo Iglesias, vicepresident del gobierno de l'Estat\nL’entorn dels comuns i Podemos han convertit el “on va dir blanc ara diu negre” en el seu modus operandi polític. Si ara fa uns dies, Pablo Iglesias advertia als seus socis del PSOE que no pactarien els pressupostos generals de l’Estat amb Ciudadanos, ara ja ha matisat les seves paraules i els de la formació lila estarien disposats a menjar-se el gripau taronja.\nSi això acaba passant, significa que la formació que s’autoanomena “d’esquerres i progressista” estaria girant l’esquena a ERC per pactar amb un partit d’ultradreta. Només ha posat de condició a Pedro Sánchez, pactar dins el Gobierno les línies bàsiques dels comptes per després buscar les majories parlamentàries.\nel motiu del gir de Podemos és que, segons explica El Mundo, creuen que els socialistes estan ja negociant els pressupostos amb Cs sense comptar amb ells, per això l’exigència d’un esborrany previ pactat dins l’executiu espanyol. Això significa, doncs, que es menystingui la majoria parlamentària dels vots de la investidura, que va ser possible gràcies a l’abstenció d’ERC.


Març | 2005 | Muntanya.net\nAl suplement de Cultura de l’Avui d’avui (31-3-2005) en Joan Solà es queixa del desconeixement del mot Ganyips entre el ram de la gent de xiruca (quan la xiruca ja fa anys que ha desaparegut!). Atribueix correctament el seu ús al … Continua llegint →\nJoan Coromines i l’excursionisme\nPublicat el 30 Març 2005 per muntanya\nFa dies que volia parlar d’en Joan Coromines, aquest homenot irrepetible, ara que es celebra el centenari del seu naixement. Sento per la seva obra una admiració il·limitada. Crec que ha fet una tasca irrepetible, quasi sobrehumana, amb una tenacitat, … Continua llegint →\nComentaris tancats a Joan Coromines i l’excursionisme\nBach i muntanya\nPublicat el 17 Març 2005 per muntanya\nDilluns al vespre vaig poder escoltar la interpretació al Palau de la Música Catalana de la Passió segons Sant Mateu de J.S.Bach. És la sisena vegada que l’escolto en directe, a banda de tots els cops que l’he sentida en … Continua llegint →\nComentaris tancats a Bach i muntanya\nPublicat el 16 Març 2005 per muntanya\nAhir va saltar la noticia que el passat dilluns 14 de març ha mor en Georges Véron als 72 anys. Potser no us soni el nom, però en Véron ha estat un important pirineista, autor de moltes i moltes guies … Continua llegint →\nComentaris tancats a Georges Véron\nRehabilitació de cabanes de pagès\nPublicat el 15 Març 2005 per muntanya\nLlegeixo en el Full Informatiu del Cercle d’Amics dels Parcs Naturals la noticia d’una iniciativa endegada per l’Ajuntament de la Vall d’en Bas que pretén treballar per la rehabilitació de cabanes de pagès de la zona. La idea és modificar … Continua llegint →\nComentaris tancats a Rehabilitació de cabanes de pagès\nPublicat el 13 Març 2005 per muntanya\nUn dia de pas havia albirat l’ermita de Sant Ramon i em va quedar el desig de visitar-la. Ahir va ser possible. Des de cal Menudet, en poc menys d’un quart m’hi vaig plantar. És una petita ermita rural, simple, … Continua llegint →\nComentaris tancats a Tossal Llissol\nUn museu per l’excursionisme?\nPublicat el 11 Març 2005 per muntanya\nLlegeixo a la revista de l’Associació Nepalesa d’Alpinisme la recent inauguració d’un important museu de la història de l’Himalaisme a Pokhara. És una iniciativa en clau cultural, però bàsicament turística, ja que pretén atraure visitants. Penso en la inexistència d’un … Continua llegint →\nComentaris tancats a Un museu per l’excursionisme?\nEl pronòstic meteorològic al Pirineu era incert. Necessitava sortir i una trucada inesperada d’un amic va canviar els plans. Vam quedar a Santa Cecilia per estirar les cames. El diumenge em vaig llevar d’hora i, com tenia temps, vaig deixar … Continua llegint →\nPublicat el 7 Març 2005 per muntanya\nEl passat dissabte a la tarda es va celebrar a Olesa la festa de la Feec, aquesta celebració que serveix per donar les medalles i copes als guanyadors de les diferents competicions que es celebren dins dels esports de muntanya. … Continua llegint →\nComentaris tancats a La festa de la Feec\nPublicat el 4 Març 2005 per muntanya\nUn fet que sempre m’ha admirat del poble anglès ha estat la seva tradicional passió polar, és a dir, passió per la història de la conquesta i exploracions dels Pols. Anglaterra va ser-ne protagonista, amb unes històries de supervivència impressionants. … Continua llegint →\nComentaris tancats a Passió Polar


Eduardo Inda canvia la direcció de Marca per la de Veo 7 - comunicació21\nEduardo Inda canvia la direcció de Marca per la de Veo 7\nRedacció|2011-03-21T07:07:34+01:0021 març 2011|Comunicació21\nLa direcció d’Unidad Editorial ha decidit prescindir d’Ernesto Sáenz de Buruaga i nomenarà Eduardo Inda com a nou director de Veo 7. El periodista va entrar a El Mundo a 1994, i del 2002 a 2007 va ser director d’El Día de Baleares fins que el juny del 2007 va ser nomenat director de Marca.\nCal recordar que la seva etapa a les Illes no va passar desapercebuda, entre d’altres, gràcies a l’apassionada defensa que va fer de la legalitat d’una piscina construïda en terreny públic pel seu cap, Pedro J. Ramírez, i també pels seus constants atacs a l’ús del català a les Balears. No menys polèmica ha estat la seva etapa al capdavant del diari esportiu, liderant nombroses campanyes mediàtiques contra el FC Barcelona.\nLa sortida de Buruaga de Veo 7 feia setmanes que es remorejava per la baixada d’audiència des de la seva arribada fa sis mesos (va arribar amb un 0,8% de share i ara ja rondava el 0,7). De fet, fa uns deu dies alguns mitjans ja van anunciar el seu cessament, tot i que Unidad Editorial ho va negar dimecres passat.\nFinalment, Buruaga continuarà com a assessor al conseller delegat d’Unidad Editorial en matèria audiovisual i com a director i conductor del programa La vuelta al mundo de los lunes, de Veo 7. La seva mà dreta, Rafel Ortega, continuarà com a subdirector de la cadena.\nPer substituir el director de Marca, Unidad Editorial s’ha fixat en Óscar Campillo, fins ara director de Radio y Televisión de Castilla y León, càrrec als que va accedir fa dos anys provinent de la direcció d’El Mundo en aquella comunitat autònoma.\nEls nomenaments d’Inda i Campillo s’aprovaran en la reunió del proper consell d’administració d’Unidad Editorial, i seran efectius en les properes setmanes, segons va anunciar el grup de comunicació aquest cap de setmana.


Dockers Sustainable Alpha Spread Collar Beix, Dressinn\nCompra aquest producte i guanya 61 CoINNs / $ 0.73\nDescripció Dockers Sustainable Alpha Spread Collar\nVés a la camisa de la jornada laboral per aconseguir-ho entre el 9 i el 5\nCreat amb Supreme Flex ™ per obtenir un estirament premium, màxima recuperació i transpirabilitat\nRentar i assecar per dins amb colors semblants\nNeteja en sec possible\nCaldeu-los de ferro si cal\nEstàs pensant comprar Dockers Sustainable Alpha Spread Collar? Aquest és un dels productes estrella de dressinn, la botiga online de moda . El preu és de 71.99 $ per un temps limitat! A dressinn et podràs beneficiar de grans avantatges i comprar productes de Dockers amb el millor preu. Tots els productes de moda que veuràs al catàleg tenen la total garantia del fabricant.\nCaracterístiques Dockers Sustainable Alpha Spread Collar\nSostenibilitat Dockers Sustainable Alpha Spread Collar


La tradicional cercavila de penyes i un concert solidari, protagonistes de hui a la Fira d'Onda\nLa tradicional cercavila de penyes i un concert solidari, protagonistes de hui a la Fira d’Onda\nEs presenta el concert solidari amb Luz Casal en el seu gira "Que corra el aire", a benefici de les dues associacions contra el càncer d'Onda.\nLa ciutat d’Onda celebra el seu primer dissabte de Fira amb la tradicional cercavila de penyes, molta música i un cartell taurí d’excepció.\nA les 13 hores ha començat la Cercavila de les penyes, en les quals més de dues-centes penyes i més de 40 xarangues han recorregut el centre de la ciutat, acompanyades de la Banda de la Unió Musical Santa Cecília, i amb la presència de la Reina i Dama i la Reina infantil, acompanyant i Cort d’Honor infantil, la Junta de Festes i la Corporació municipal. Durant la cercavila, ells han estat en l’ofrena de flors als patrons de la ciutat: l’Esperança, Sant Roc i el Santíssim Salvador.\nEn finalitzar l’ofrena, els onders han cantat l’Himne d’El Salvador. Després de l’ofrena, les penyes han recorregut els carrers demanant als veïns que els tiren aigua, cantant i ballant al ritme de les xarangues.\nLa tinent d’alcalde de l’Àrea de Cultura i Festes, María Prades, ha destacat: “La cercavila és un dels actes més arrelats i esperats de la nostra Fira”.\nAl llarg de la vesprada, la música s’ha convertit en la protagonista i les penyes organitzen les seues festes obertes al públic celebrant aniversaris amb xarangues i orquestres en diferents del municipi.\nEl primer dissabte de Fira a les 23 hores en el Recinte de Festes va actuar Luz Casal amb la seua gira “Que corra el aire”, qui va oferir un concert solidari amb motiu de la investigació contra el càncer.


Ríos Running s\_’ inaugura el 14 de gener Ja hi ha data d\_’ obertura per la nova botiga d\_’ esports del president del G.A. Lluïsos Mataró José Ríos: el 14 de gener. I per celebrar-ho hi haurà un pica-pica a partir de les 18:00. La botiga estarà centrada sobretot en la pràctica de l\_’ atletisme, running, curses de muntanya i trainning. La ubicació no podia ser millor: al carrer Miquel Biada 75 de Mataró, just davant d\_’ on ha d\_’ obrir el Corte Inglés. L\_’ horari serà de 10:00 a 13:30 i de 17:00 a 20:30 de dilluns a dissabte. A la tarda serà el mateix José Ríos qui atengui als clients a la botiga, mentre que al matí serà la també atleta Núria Puig (4\_’27\_” en 1500) qui ho faci. Com a fet destacable, cal dir que tindrà calçat esportiu per a nens, que de vegades costa trobar-ne. Tot això no vol dir que en Jose abandoni altres facetes de la seva vida esportiva: continuarà de moment com atleta d\_’ elit, president del G.A. Lluïsos Mataró, entrenador i directiu de la Federació Catalana.| Properament s\_’ inaugurarà la web oficial de la botiga, www.riosrunning.com, pàgina que encara està en construcció.


Damià Olivella va néixer el 29 de desembre de 1978. La seva passió per la música comença ben d'hora, i és als 11 anys quan aconsegueix comprar la seva primera guitarra amb la qual comença a interpretar les cançons d'artistes com Stevie Wonder, Otis Redding, Sam Cooke, Michael Jackson, entre d’altres, que formarien la seva més notable influència. De formació absolutament autodidacta, aviat compon les seves primeres cançons i comença a impartir classes de guitarra i cant. Amb 16 anys decideix deixar-ho tot per la música i dedicar-se a la composició i gravació de les primeres cançons, que posteriorment formarien part del seu primer CD. Instrumental i bàsicament experimental, compost i produït per ell i amb la guitarra com a principal protagonista, i la seva música comença a formar part en anuncis, sintonies de programes.\nEs succeeixen projectes amb diverses bandes, concerts i enregistraments col•laborant amb rellevants artistes fins que decideix carregar la seva guitarra a l'esquena i aventurar-se en altres cultures, altres països on presentar les seves cançons i sobretot conèixer i aprendre diferents sons. Donant lloc al seu segon disc, no one else but me, i cantat íntegrament en anglès. Però 2 anys més tard, Damià Olivella decideix publicar el seu primer disc en la seva llengua materna, Ara. Un treball que irromp amb força en l'escena musical catalana de tal manera que el porta a les millors sales del país, i fer-se un lloc amb èxits com Gratitud o Més enllà...\nTres anys després del seu anterior llarg Ara (2009), cantat íntegrament en català, el manresà ens presenta un nou àlbum, més personal i ric en sonoritats, amb deu cançons que suposen un viatge per deu estats d’ànim diferents, però amb una única essència i direcció: parlar-nos del “nou sentit” que està prenent el món, d'aquesta transformació -dura, però alhora esperançadora- que estem vivint. Un nou sentit és un treball eclèctic amb noves sonoritats i diverses influències que passen des de la música hindú al folk passant per la música africana, però en el qual el soul és la màxima referència... no en va podrem intuir els seus referents musicals, com ara Otis Redding, Stevie Wonder, Tracy Chapman o Ben Harper, entre d’altres. El CD està produït pel propi Olivella i compta amb la participació de la mateixa banda que en l’anterior disc, i amb col•laboracions especials de Natxo Tarrés (Gossos) i Alba Marbà.


Ajuntament d'Arenys de Mar - El Museu d'Arenys compleix 30 anys!\nEl Museu d'Arenys compleix 30 anys!\nEl 13 de març del 1983, un antic hospital del segle XVII, situat al carrer de l'Església núm. 43, obria les seves portes reconvertit en el Museu Marès de la Punta. Us convidem a recordar aquell moment històric.\n"Qui comenci a llegir aquesta salutació, que fins a acabar-la se senti designat d'una manera singular i amistosa: aquest el desig conjunt d'un home, Frederic Marés, i de la vila d'Arenys de Mar. En trobar-se, lliure i serè, en aquest hospitalari lloc, el visitant es veurà voltat d'una delicada bellesa. Generacions de sensibles dits femenins d'aquesta població i de fora – altres nacions incloses- la varen crear. Un mantingut i noble esforç, després de salvar-la llarg dels anys, l'ha volguda reunir aquí. I l'ofereix per sempre, amb la viva col·laboració de tota la vila d´Arenys de Mar, sense oblidar ni per un moment, però, la presència d´Arenys de Munt, d'on procedim, al lent plaer contemplatiu d'un amables ulls encuriosits."\nAmb aquestes paraules, el poeta Salvador Espriu convida al visitant a gaudir del Museu Marès de la Punta, un espai on es pot gaudir d'un art que singularitza a tota Europa, des de Rússia fins Portugal i de Xipre fins Regne Unit es fan puntes al llarg dels segles.\nLa història del Museu Marès comença un 13 de març d'ara fa 30 anys quan Frederic Marès i Deulevol i els principals representants polítics de la nostra vila i el nostre país inauguraven el Museu en un antic hospital del segle XVII que es trobava al carrer de l'Església, 43. Però aquesta història havia començar anys abans. En Josep M. Pons i Guri ens explicava com Frederic Marès i Deulevol, escultor i col·leccionista, va fer proposta a l'Ajuntament d'Arenys de Mar d'una col·lecció de puntes i diversos treballs d'agulla que havia anat col·leccionat des de 1914, quan visità una exposició organitzada pel Marquès de Valverde a Madrid. Amb aquestes paraules, Marès deixava ben clar perquè triava Arenys de Mar per acollir la seva col·lecció: "Vull que quedi ben clar que si, per la meva part, com a creador del Museu, vaig suggerir-ne la ubicació a la vila d'Arenys de Mar, no fou pas res arbitrari, sinó ben conscient, per estimar i entendre que a dita vila, d'una manera singular, hom li deu la divulgació, el coneixement i la valoració de la punta al coixí".\nDes dels inicis del Museu, Jordi Palomer al capdavant com a director i Lola Simarro com a la seva col·laboradora van aconseguir que el Museu s'hagi convertit, avui, en un referent en la recuperació i conservació d'un patrimoni que tant ens caracteritza com a població i com a país. Al Museu s'han anat incorporant col·leccions importants com el Fons Castells d'Arenys de Mar (un conjunt de projectes, fotografies, peces i patrons d'una de les cases de punta artesana més important del primer quart del segle XX), la col·lecció Balmes-Viñas amb peces de la Casa Hijos R. Vives de Barcelona, o la col·lecció Carmen Tórtola Valencia, propietat del Col·legi de l'Art Major de la Seda.\nRecentment el Museu ha incorporat el conjunt de peces de punta de la col·lecció Francesca Bonnemaison i la cessió de les estovalles, l'alba i el roquet per a la Capella de Sant Jordi del Palau de la Generalitat, realitzades per la Casa Castells entre els anys 1927-1929. El Museu és, a més, un espai actiu amb la celebració d'exposicions com la que podeu visitar en l'actualitat (Colors del Mediterrani), l'organització de diverses activitats (tallers, concerts, conferències, cursos de ret fi...), i la relació amb altres museus i entitats d'arreu d'Europa dedicades a la promoció i difusió de l'art de la punta artesana.\nEn aquests 30 anys han col·laborat i col·laboren amb el Museu d'Arenys moltes persones, institucions i entitats, però sobretot tots els arenyencs i arenyenques que li donen el seu suport i als quals volem agrair la seva confiança i poder celebrar molts anys més.


[EN DIRECTE] Catalunya consolida la sortida de la cinquena onada amb gairebé tots els indicadors sota control\t[EN DIRECTE] Catalunya consolida la sortida de la cinquena onada amb gairebé tots els indicadors sota control\nLa tensió entre els locals lleure nocturn i Salut augmenta mentre el departament no aclareix la reobertura\tLa tensió entre els locals lleure nocturn i Salut augmenta mentre el departament no aclareix la reobertura\nArretxe era fins ara directora de l’àrea de literatura i pensament del Llull · Haurà d'encarar envits decisius durant aquesta legislatura\nMisteri revelat. Izaskun Arretxe (1969) serà la nova directora de la Institució de les Lletres Catalanes i substituirà Oriol Ponsatí-Murlà en el càrrec. El govern ho ha aprovat en el consell executiu i ahir ja se’n va informar el consell assessor de l’entitat. Això és el punt final a l’elecció d’un dels càrrecs que ha costat més de nomenar de l’actual executiu –han passat ja prou més de cent dies d’ençà de la investidura de Pere Aragonès– i el nomenament arriba tot just quan comença un nou curs amb molts envits i quan tenim a tocar la Setmana del Llibre en Català, que s’inaugura divendres.\nEn aquests moments Izaskun Arretxe ocupava el càrrec de directora de l’àrea de Literatura i Pensament de l’Institut Ramon Llull, i per tant també hi haurà canvis en aquest organisme dedicat a la projecció internacional de la llengua i la cultura catalanes.\nLa consellera de Cultura, Natàlia Garriga, va comunicar ahir el nom d’Arretxe al consell assessor, on hi havia preocupació i expectació per saber qui ocuparia el càrrec de director, perquè a començament d’estiu Oriol Ponsatí va comunicar que no continuaria al capdavant de la Institució. Arretxe és una figura de consens i molt respectada en el món editorial i s’ha imposat a més noms que havien sonat per al càrrec, que se sabia segur que seria ocupat per una dona.\nIzaskun Arretxe és llicenciada en filologia catalana per la Universitat de Barcelona i té un Master of Arts de la Universitat La Trobe de Melbourne per la tesi La teoria de l’amor a l’obra poètica d’Ausiàs March. Va ser lectora de català a la mateixa universitat del 1993 al 1995. En principi tot feia pensar que seria una excel·lent medievalista però el 1997 es va incorporar a Quaderns Crema i des de llavors ha estat vinculada a la indústria editorial fins al seu salt al Llull. Va passar per Anagrama entre el 1998 i el 2003; fou directora general de Critèria entre el 2003 i el 2007; i el 2008 es va incorporar a Ara Llibres i en va ser la directora literària fins el 2016. A més, va ser vice-presidenta de l’Associació d’Editors en Llengua Catalana entre el 2014 i el 2016.\nD’ençà del 2016 la seva tasca ha estat promoure la literatura catalana arreu del món mitjançant les traduccions i la presència en fires i festivals internacionals, vetllant perquè no solament es tradueixin les novetats i els llibres més venuts sinó també la nostra literatura patrimonial i escriptors menys coneguts.\nArretxe ha sostingut sempre a les entrevistes que és fàcil defensar la nostra literatura a fora perquè és de primer nivell. “Si no tinguéssim ni autors ni obres, o si fossin de qualitat més dubtable, seria més complicat. Com més recursos tinguem i millor els administrem, més lluny arribarem”, diu. Ara, també és conscient que el mercat editorial en català encara és prou fràgil.\nAixí doncs, Arretxe passarà de promocionar la nostra literatura a l’exterior a impulsar-la a l’interior del país. Haurà de tenir en compte que la Institució és una entitat de Països Catalans –hi ha membres de ple dret, com l’Associació d’Escriptors en Llengua Catalana o el PEN Català, que tenen un àmbit d’actuació de tot el domini lingüístic– i s’haurà de centrar en aspectes com l’ajuda als creadors, la seva promoció a tot el país i el manteniment de la presència en centres escolars de primària i secundària, biblioteques i ajuntaments gràcies als programes vigents. Haurà de treballar per establir un sistema de pagaments eficaç que resolgui el desgavell d’aquests darrers mesos, originat sobretot per la burocràcia interna del Departament d’Ensenyament.\nAixí mateix, haurà de continuar donant suport a festivals, fires i activitats literàries diverses i en creixement constant –cada vegada es fan més fires literàries arreu del país que necessitaran complicitats institucionals per a mantenir-se i que són un magnífic aparador per als escriptors. L’objectiu principal serà, ara, augmentar el coneixement de la nostra literatura interiorment i prestigiar-la i per a això la programació dels festivals i fires és fonamental. No és pas una feina exclusiva de la Institució, però n’haurà d’encapçalar l’impuls. El creixement cap a l’exterior és molt important, però augmentar els lectors en català a casa nostra i garantir més oportunitats de supervivència per als creadors encara ho és molt més.\nArretxe coneix molt bé el sector editorial català, malgrat que faci cinc anys que no hi treballa directament. En aquest camp, haurà de vetllar per mantenir les línies d’ajudes actuals i augmentar-les tant com sigui possible. De fet, el gran objectiu de tot el Departament de Cultura és assolir el 2% del pressupost de la Generalitat, considerat el mínim exigible per a poder desenvolupar-se amb garanties. Aquest objectiu, ara com ara, és molt lluny.\nAra, sens dubte, el gran desafiament de la Institució –i hauria de ser de tot el govern perquè hi ha en joc una bona part del futur del país– és el desenvolupament del pla lector. Per parlar-ne, no s’ha fet sinó una reunió. Cal posar fil a l’agulla per capgirar totes les diagnosis negatives detectades i desenvolupar totes les estratègies apuntades. Veurem fins a quin punt aquest govern hi creurà.\nDe moment, a la nova directora se li gira feina.


Tsipras, contra les cordes YANNIS KOLESIDIS / EFE\nBarcelonaManifestacions de pensionistes, carreteres tallades pels tractors dels agricultors, vaixells bloquejats als ports en vaga, pescadors en peu de guerra... el vot de confiança que els grecs van donar a Alexis Tsipras, tot just fa un any, sembla esgotat. “Si els polítics d’aquest país ens continuen empenyent a l’abisme, si volen deshumanitzar-nos més, anirem a Atenes i ho cremarem tot”, declarava a la televisió Dimitris Vergos, un productor de blat de moro del nord del país. La setmana passada la policia va llançar gasos lacrimògens contra els manifestants que bloquejaven el ministre d’Agricultura, Evangelos Apostolou, en un edifici de la ciutat de Komotini. Tsipras afronta un dels hiverns més calents viscuts per Grècia en aquests turbulents anys de la seva història i per això diumenge prometia dialogar amb els agricultors i altres col·lectius sobre la imminent reforma de les pensions, en el discurs del seu primer any al càrrec.\nEl primer ministre grec, Alexis Tsipras, al discurs de balanç d'un any de govern. ANGELOS TZORTZINIS / AFP\nTot i el contundent no -62%- al referèndum del juliol sobre les condicions del tercer rescat, Tsipras va acabar cedint a les pressions dels socis europeus i es va comprometre amb unes retallades encara pitjors que les que havien imposat els seus predecessors, els conservadors de Nova Democràcia. Encara no coneixem tots els detalls del tour de force que va mantenir Atenes amb els seus socis europeus: el seu polèmic ministre de Finances, Iannis Varufakis, va revelar en una entrevista la setmana passada que el govern havia elaborat un pla secret per garantir el subministrament d’aliments, medecines i combustible si el país acabava declarant la fallida. Però la batalla es va acabar amb una rendició en tota regla: Tsipras va acceptar el tercer rescat, que implica més retallades i una estreta tutela dels creditors, i va obtenir l’aval de les urnes a les eleccions del setembre, que li van permetre desfer-se de l’ala esquerra del seu partit, que defensa la sortida de l’euro com a únic camí per redreçar l’economia.\nProtesta dels agricultors, al nord del país. SAKIS MITROLIDIS / AFP\nManifestació de l'esquerra alternativa en defensa dels immigrants. SAKIS MITROLIDIS / AFP\nGrècia Alexis Tsipras austeritat Syriza crisi econòmica crisi del deute Crisi de l'euro FMI Unió Europea


Amics arbres · Arbres amics: Palmeres vestides\nWashingtònies sense "plomar"\nA ses Jonqueres Veres, Sa Pobla.\nRafel Mas, Búger 26 d'octubre MMVIII\nPosat per Rafel Mas a les 22:03\nEfectivament, les washingtònies es guarden les fulles posades sempre i, a part que no passa res, vull dir que no ens complicaran els problemes amb hisenda, ni els polítics dimitiran quan els enxampin amb la ma al calaix, ni les cuques del pi tornaran més al.lèrgiques, resulta que a mi m'agraden i surt de barato, bono, una cosa grossa.\nBon dia a tots. Estic ben satisfet dels comentaris de'n Pere Llofriu, amb el que coincidesc completament. Afegir que, així com les fulles seques d'un faser arriben a caure i són un perill, amb les washingtònies mai passa això. Des dels Setmanaris de Sóller hem rebut qualque crítica per tenir les nostres washingtònies brutes i abandonades, i jo intent explicar que essent això un Jardí Botànic de Conservació hem d'intentar esser\nel mes congruents possibles amb la natura. Convit a en Pere a que escrigui un article sobre el tema, molts li agrairem.\nPep Lluis Gradaille\nL'únic que pot passar amb les Washingtonies,especialment la robusta, es que la palmera es despren de les fulles amollant-les totes de cop, amb lo que això suposa si et trobes davall.\nVaig estar al jardí de "la Marina" a Lisboa, ara fa uns anys, allà hi ha unes washintonies d'uns dos cents anys que mai no han estat refaldades, i algunes conserven tota la fulla antiga, altres n'han perdut part o seccions de manera natural. A mi particularment m'agrada que tinguin el penjoll de fulles, però el problema que hi veig en llocs públics és que a algun brètol li doni per calar-hi foc. Una altra cosa és que els rosegadors hi fan cau.\nDels dos comentaris anteriors es desprèn que les fulles cauen de cop cada 200 anys. Cal reconèixer que, morir-se d'això, ja és tenir una mala sort espantosa.\nClar, no ens hauriem de morir mai, sempre malalts. Passa que ni és baratu ni maco.\nAmb un corbellot tot fulla no anirem gaire lluny...\nI per apamar el Richter no va massa bé.\nÉs molt maco lo que comenta el señor Pep Lluis Gradaille, però coneixent el poc interés que el sollerics demostren pels arbres... i la gran quantitat de descerebrats que circulen per allà, sobretot si estan a la via pública, no seria extrany que aquestes palmeres acabin com mistos.\nEsclats de boix grèvol\nEl camí de l'establia El camí de l'establia no el sabríem oblidar. Atzavares el voregen i espurneig de gallerans. Ara deixa l...\n“- Cíclop, ¿em preguntes l’il·lustre nom? Vaig a dir-te’l. Tú, però, fes-me el present que tanmateix, com a hoste, m’has promès. Doncs em ...\nJornades Formatives per a la Defensa Jurídica del Medi Ambient Estàs interessat en la defensa jurídica del medi ambient? Aprend...


alcaldes.eu | “Partim d’una Constitució de 1978 que vol que la gent no participi”\nL'Ismael Peña-López és professor dels Estudis de Dret i de Ciència Política de la Universitat Oberta de Catalunya, així com investigador a l’Internet Interdisciplinari Institute i l’eLearn Center de la mateixa entitat. També ha dirigit el projecte d’Innovació Oberta de la Fundació Jaume Bofill. Doctor per la UOC el 2009, els seus interessos de recerca són l’impacte de les TIC a la societat (e-Readiness, divisòria digital), especialment en el Desenvolupament (e-Inclusió, ICT4D) i les institucions educatives (e-Learing, competència digital) i polítiques (e-participació, e-democràcia). Ismael Peña-López apareix regularment en diversos mitjans de comunicació (com ara Rac1, TVC o BTV) i ha participat en l’elaboració de més de 400 obres, entre articles de recerca, llibres, articles de divulgació, seminaris, white papers, tesis i tesines.\nEl que passi a la plaça del poble i el que passi a Facebook seran coses que seguiran convivint, i per molts anys. Hi ha dues coses que s’enriquiran mútuament. Una és la sincronització entre el món virtual i el món presencial: no és que passin coses distintes a diferents nivells, sinó que passa el mateix en dos nivells diferents. Això farà que els governants puguin escoltar millor la societat, a partir d’una major capacitat tècnica i metodològica. L’altra cosa és que podrem pensar millor el que vol dir “participar”. No es tracta de considerar la participació com el dret a escridassar l’alcalde en el ple municipal o decidir si la platja serà de sorra o de pedretes... Sinó de considerar-la com un procés que comença per informar la ciutadania i acaba per la rendició de comptes. I dins d’aquest procés, les xarxes ens han d’ajudar a enriquir la informació i la comunicació entre uns i altres. El que hem d’entendre és que la participació és un continu. No és quelcom que passi de tant en tant, durant una legislatura.


Montserrat: Cremallera & Funiculars\nDes de Barcelona fins al centre de Montserrat en 1h30'\nCremallera, funiculars, museu, espai audiovisual, santuari, excursions...\nMés del que t’imagines\nA tan sols 1 hora de Barcelona\nTot Montserrat en 3 productes\nEl mitjà per accedir al centre de Montserrat\nDes del Funicular de Sant Joan\nOpcions per a tothom!\nTRANS MONTSERRAT - 3 en 1: tren + cremallera + funicular\nMONTSERRAT EXPRES- Transports & audioguiatge\nTOT MONTSERRAT - Experimenta el 100% de Montserrat\nHORARIS & PREUS CREMALLERA\nHORARIS & PREUS FUNICULARS\nSi vols unes vistes impressionants, ets del Cremallera de Montserrat\nAtenció al client: 93 252 14 80\nInformació i consultes del cremallera: 93 252 14 80\n27/08/19 - Blog\nUbicat en un entorn natural únic, i a només 50 km de Barcelona, el Monestir de Montserrat és un paratge únic i és el més visitat de Catalunya i, probablement, també dEspanya. Per alguna cosa ho serà!\n07/09/19 - Notícies\nEls donants tindran accés gratuït a l’aparcament, podran pujar de franc al cremallera, visitar el Museu i l’Espai Audiovisual, i fer una visita guiada a la Sagristia de la Basílica.\n20/08/19 - Blog\nLa Mare de Déu de Montserrat, coneguda popularment com La Moreneta, és la patrona de Catalunya. Situada al monestir de Montserrat, és lloada cada dia per creients i també per turistes, i és un dels símbols més emblemàtics de Catalunya.\n30/07/19 - Blog\n[QUIZ] Quant saps sobre la muntanya de Montserrat?\nCompleta el questionari per posar a prova els teus coneixements sobre el cremallera, els funiculars, la muntanya, la Mare de Déu de Montserrat i molt més! Pots repetir-lo les vegades que vulguis.\n15/07/19 - Blog\nNoves experiències a Montserrat amb la Realitat Augmentada\nMontserrat és tota una font de sorpreses i ara es poden descobrir gràcies a la Realitat Augmentada, aplicació que arriba carregada de premis.\n30/05/19 - Blog\nSi combinem la natura, la cultura i lespiritualitat en un mateix lloc, el resultat és la muntanya de Montserrat. Una de les rutes que us permetran gaudir de tot això i dels increïbles paisatges que rodegen la muntanya, és la ruta dels Degotalls.\n24/04/19 - Blog\nAmb larribada de la primavera i del bon temps, una de les coses que ve més de gust fer és sortir i realitzar tota mena dactivitats a laire lliure. Una proposta que us portem és la de fer senderisme i alhora gaudir de lentorn natural descobrint les antigues ermites de Montserrat. Us animeu?\n26/04/19 - Notícies\nHoraris del Cremallera per acudir a la Vetlla de Santa Maria\nPer a totes aquelles persones que desitgin assistir a la Vetlla de Santa Maria de Montserrat, ho podran fer, com cada any, amb el tren cremallera.


Què és la teràpia genètica?\nmedicina · 05 de desembre, 2021\nEls avenços de la medicina cada dia donen més sorpreses a la batalla per combatre malalties sense cura, d'alt risc o de manera preventiva. Ens referim a la teràpia genètica, la qual s'ha anat desenvolupant per canviar la vida de les persones.\nTambé coneguda com a teràpia gènica o genoteràpia, aquesta ha canviat la manera d'abordar les malalties genètiques, és a dir, les transmeses a través dels gens de pares a fills, de manera que des del naixement moltes persones pateixen de problemes de salut.\nAquesta branca de la medicina ataca directament l'arrel de les malalties, modificant o reparant els gens dels pacients. És per això que actualment és considerada una de les millors alternatives contra problemes de salut relacionats amb la genètica.\nQuè són els gens? Gens i cèl·lules\nPer parlar dels gens primer cal saber què són les cèl·lules. Aquestes no són més que els components bàsics de tot ésser vivent; formen els organismes vius i tots els teixits del cos. El cos humà està compost per bilions de cèl·lules.\nDins de cada cèl·lula hi ha milers de gens que formen el material genètic de cada individu; aquests s'encarreguen de la producció de proteïnes i enzims. D'aquesta manera és possible la formació de músculs, ossos i sang, a més de permetre processos bàsics del cos.\nPer herència, poden existir gens parcialment incomplets o defectuosos que, des del naixement o durant el desenvolupament de la vida adulta, poden mutar. La conseqüència d'aquests gens pot afectar el desenvolupament normal de l'organisme i provocar malalties.\nA això se'l coneix com a trastorns genètics, que, en general, no compten amb una cura, més aviat amb un tractament dels símptomes. En aquest aspecte és on la teràpia genètica sorgeix per millorar la qualitat de vida de les persones afectades.\nCom funciona la teràpia genètica?\nLa teràpia gènica engloba les diferents tècniques de transferència de gens o material genètic que ajuden a prevenir o guarir malalties d'aquesta índole. En línies generals, són processos complexos que involucren diferents maneres per reparar, canviar o inhibir els gens danyats.\nActualment hi ha diferents estratègies aplicades a la genoteràpia, on la dificultat rau en el fet que el material genètic sigui dirigit a les cèl·lules específiques. Es poden fer dins o fora del cos del pacient, depenent de l'estratègia.\nEstratègia Ex vivo\nA l'estratègia ex vivo les cèl·lules que contenen els gens danyats són extretes, per després ser reparades en un laboratori i seguidament tornar a ser reimplantades. Això pot ser mitjançant una mostra de sang, medul·la òssia o un teixit del pacient.\nPer això, els metges especialistes utilitzen “vectors” que són introduïts en aquestes cèl·lules per després multiplicar-se i ser injectades novament al pacient. Dins del mateix, aquestes es continuen multiplicant i amb el temps generen l'efecte desitjat.\nEstratègia In vivo\nD'altra banda, l'estratègia In vivo proporciona directament el gen corregit al pacient de manera que en modifiqui el material genètic. Això es fa mitjançant “vectors” que són injectats al pacient directament.\nAquesta estratègia consisteix en la producció de vectors al laboratori per després ser injectats al pacient i amb el pas del temps obtenir els resultats esperats.\nEstratègia In situ\nD'igual manera, l'estratègia in situ consisteixen en introduir un gen que repari els gens defectuosos; això es fa injectant vectors directament a l'òrgan defectuós del pacient.\nUna de les tècniques utilitzades en l'estratègia in situ és el “bombardeig de partícules” o “vectors virals”; aquests darrers són alterats genèticament per complir la seva funció\nPer entendre millor el funcionament de la teràpia genètica hem de conèixer què són els “vectors” i com influeixen en les cèl·lules.\nQuè són els vectors a la teràpia gènica?\nLa manera com els metges poden inserir els gens correctes a les cèl·lules del pacient és a través de vectors; són mitjans dissenyats genèticament per administrar el gen defectuós que causa la malaltia o problema de salut.\nEls vectors han de complir certs requisits per poder ser utilitzats a la genoteràpia; un “bon vector” deu:\nSer estable i que es pugui reproduir a l'organisme.\nNo produir una resposta immune.\nServir de mitjà de transport per a la inserció de material genètic.\nActuar sobre les cèl·lules que continguin els gens defectuosos específics.\nRegular el gen terapèutic.\nReduir al mínim els efectes secundaris.\nAixò últim és perquè els vectors poden ser virus; aquests són capaços de subministrar material genètic a les cèl·lules, per la qual cosa són utilitzats per a aquesta finalitat. No obstant això, abans de ser utilitzats són modificats per remoure o reduir la capacitat infecciosa.\nEn general, els vectors que utilitzen virus com a mitjà de transport es poden classificar en quatre grups:\nHerpesvirus: aquests posseeixen material genètic compost per ADN de doble cadena lineal, sent útils en permetre inserir al seu genoma grans quantitats d'ADN. El funcionament és de llarga durada, presentant l'inconvenient que estan associats a alteracions limfoproliferatives. No obstant això, aquests gens s'eliminen del virus per mantenir-ne només la replicació i el plasmidi viral. S'utilitzen en l'estratègia in vivo de l'herpes simple (HSV).\nRetrovirus: comprenen una cadena senzilla d'ARN que durant el seu cicle vital es transcriu en una molècula d'ADN bicatenària. Aquests només poden integrar en cèl·lules amb la capacitat de replicar-se; no obstant això, es desenvolupen en grans quantitats i la seva expressió queda plasmada a la cèl·lula allotjadora per molt de temps.\nVirus adeno-associats: posseeixen una cadena d'ADN lineal de cadena senzilla, sent petits i no autònoms. Els vectors a partir daquest tipus de virus són capaços dexpressar-se a llarg termini en cèl·lules no dividides. Així mateix, són no patògens, per la qual cosa en la majoria dels casos no produeixen respostes immunes als pacients. Tot i això, té una limitació en la mida de l'ADN recombinant per la seva naturalesa.\nAdenovirus: un conjunt de virus amb ADN lineal de cadena doble que són més complexos i grans que els retrovirus. Aquest és el seu principal avantatge a més de transferir de manera eficaç el material genètic a una gran quantitat de cèl·lules i teixits. Tot i això, l'hospedador limita la durada de l'expressió del nou gen.\nVectors no virals\nEn contrast amb els vectors esmentats a dalt, també hi ha vectors no virals, que són utilitzats mitjançant les següents tècniques:\nInjecció directa de l'ADN o l'ARN: és un mètode econòmic, no tòxic en comparació amb la utilització de virus. Tot i això, la quantitat de l'expressió genètica dura poc temps en el pacient. La seva persistència també és durant un curt període, injectant ADN o ARN pur circular i tancat covalentment.\nBombardeig de partícules: és una tècnica molt eficient i es pot aplicar a través d'estratègies tant in vitro com in vivo.Bàsicament es “bombardegen” partícules mitjançant una descàrrega elèctrica d'un instrument o per un pols de gas cap al teixit amb el gen defectuós\nReceptors de la cèl·lula diana: consisteix a introduir material genètic al costat de molècules que siguin reconegudes pels receptors de la cèl·lula diana. Això és perquè els vectors de les tècniques anteriors poden no arribar al gen objectiu, quedant disseminats per l'organisme del pacient.\nQuins són els beneficis de la genoteràpia?\nLa principal finalitat de la teràpia gènica és millorar la qualitat de vida de les persones que pateixen trastorns genètics, els quals porten a problemes de salut o malalties. Moltes d'aquestes patologies no tenen una cura.\nDit això, malalties com el càncer i la SIDA són focus de recerca que la genoteràpia busca guarir amb els nous descobriments.\nUn altre benefici que ofereix la teràpia genètica és la possibilitat d'atacar l'arrel de les malalties. Això es tradueix en la possibilitat de aconseguir una cura per a malalties en comptes de tractar els símptomes, per la qual cosa es redueixen les despeses econòmiques en tractaments i medicaments. Tot i això, la teràpia gènica també implica un alt cost.\nAixí també, poden augmentar la supervivència dels pacients, reduir la morbiditat i, en alguns casos, frenar la progressió de la malaltia.\nLa teràpia genètica segueix en desenvolupament\nLa factibilitat de la genoteràpia s'ha demostrat en malalties puntuals mitjançant l'ús de vectors retrovirals per al tractament d'immunodeficiència per dèficit d'ADA. Tot i això, també ha estat associada amb efectes adversos en pacients tractats.\nÉs per això que aquesta segueix en desenvolupament actualment, amb propostes de millores per augmentar la seva bioseguretat. Així mateix, el tractament de l'hemofília tipus B ha mostrat èxit fins al punt que es comercialitza en el cas de la hipercolesterolèmia per mutacions.\nEn l'actualitat, perquè una companyia pugui llançar al mercat un tractament de genoteràpia, ha de primer posar-ho a prova. L'Administració d'Aliments i Medicaments dels Estats Units (FDA) des del 2017 ha aprovat tres productes d'aquesta mena.\nLa FDA està compromesa amb les companyies per accelerar el desenvolupament a través de les anàlisis pertinents, pels tractaments innovadors que poden salvar vides.\nQueda temps per conèixer fins on podrà arribar la teràpia genètica, però no hi ha dubte que la seva investigació ha demostrat ser efectiva. Aquesta té el potencial de poder millorar la vida de les persones amb malalties heretades per genètica.


Miquel va ballar en diverses companyies com Béjart Ballet Lausana (Suïssa), Dominic Walsh Dance Theatre (Estats Units), Lanònima Imperial (BCN) o Tanzcompangnie Oldenburg (Alemanya) treballant amb coreògrafs com J. Kilián, M Béjart, O. Naharin, S. Cellis , S. Eyal, A. van de Broek, Guy i Roni entre d'altres.\nDes de 2010, com a director general de Habemus Corpus, va dirigir coproduccions amb altres entitats com Stadttheater Klagenfurt (AT), Staatstheater Oldenburg (DE), Intenationale Tanz-Theatre Hannover (DE), Tanzzentrale de Region Nürnberg (DE) o Festival Grec Barcelona (ES) ). Premiat amb diversos premis coreogràfics Suttugart Solo-Tanz-Theater 2015 (DE), o Jerusalem Dance Week (Israel), entre d'altres, ha estat convidat a coreografiar per companyies com ara Miami City Ballet (EUA, 2015), Jeune Ballet d'Aquitaine (FR, 2018) o Scapino Ballet Rottedam (NL, 2018) i coproduccions a grans teatres com Mercat de les Flors (juliol de 2017) o Theaterhaus Stuttgart ( Abril de 2016).\nCom a compositor, ha creat bandes sonores originals per a diverses pel·lícules i obres de teatre per a altres productors com Bakery Productions (BCN), Soul Prodcutions (BCN) o Projecte Ingenu (BCN). Però està especialitzat en composicions contemporànies per a espectacles de dansa; per tant, a part de les seves pròpies creacions com a coreògraf, ha creat la banda sonora d'altres coreògrafs com Alessandra Corti / Staatstheater Mainz, Ruochen Wang / Theater Basel, Albert Garell / Lab 314 o Dalma Doman / Scapino Ballet Rotterdam.\nTambé és convidat a diverses companyies i conservatoris d'Europa per a classes magistrals, tallers creatius o entrenaments regulars. Amb la seva extensa i versàtil experiencia com a ballarí va ser pedagog fix durant dues temporades per a l'Institut del Teatre (BCN). Més endavant, a nivell internacional ha desenvolupat els seus propis mètodes per a tècniques Floorwork, dansa Clàssica i creació, adaptant el Mètoede Witness a cada cas. Totes aquestes branques i mètodes s'han aplicat a diferents contextos: Companyies com Scapino Ballet Rottedam o De Stilte (NL), conservatoris com Codars (NL), Institut del Teatre (BCN), Studio Adage (FR) o Alienor Ballet (FR) i festivals com Internationale Tanz Festival Hannover (DE) o el Festival de Dansa de Sant Petersburg (RU).\nClica aquí per veure tota la cronologia


El comú manté el vet a l'oposició a Naturlandia seguint la línia iniciada per UL\nVila manté UL fora del consell d'administració de Camprabassa\nEl cònsol argumenta que només la junta d’accionistes de la societat pot decidir si la minoria hi pot ser present i Farré els acusa d’opacs\nL’equip de govern de Sant Julià de Lòria no ha canviat la seva posició i per ara manté els dos consellers de la minoria fora del consell d’administració de Camprabassa. La situació es va posar en evidència ahir durant la sessió de consell de comú i després que el cònsol major, Josep Miquel Vila, refusés respondre dues preguntes de la minoria en relació a la societat explotadora del parc de Naturlandia adduint que “no són competència directa del comú i per tant no tenim facultats per respondre. S’haurien de dirigir al consell d’administració”.\nLa resposta no va agradar als membres d’Unió\n#9 Diguem la veritat\nMarselo va dir..I despues todos a cenar para celebrarlo\nUL no va instaurar aquesta política de deixar a l'oposició fora de la representació a la qual tenen dret per sufragis. Això ho van imposar dos indesitjables que van trencar UL.\nQUIN FUTUR 3 va dir..Quin futur ens espera més negre. El sr. Vila que accepta la congelació de transferències, que per molt que digui, UL sempre ha estat en contra. El sr. Vila que accepta autovia laurediana fins la frontera, sense tenir en compte els veins de Francesc Cairat, La Valireta, Fontaneda, Supermercats...El sr. Vila que accepta la brutícia als carrers i deixa quasi bé sense enllumenat de Nadal. El sr. Vila que retreu al sr. Farré que el consulat anterior va signar l´acord amb el Toni Bou...que més sr. Vula, fareu algna cosa nova a la Parròquia que aporti il·lusió ?? Quin futur més negre ens espera....\nToni bou ja ho va signa el JA Farre el.2015 El sr Farre hauria d apendre i molt no te ni idea de.politica i èn lloc de criticar que treballi i a enteri una mica del que es deceideix en comissio\nI despues todos a cenar para celebrarlo\n#6 QUIN FUTUR 3\nQuin futur ens espera més negre. El sr. Vila que accepta la congelació de transferències, que per molt que digui, UL sempre ha estat en contra. El sr. Vila que accepta autovia laurediana fins la frontera, sense tenir en compte els veins de Francesc Cairat, La Valireta, Fontaneda, Supermercats...El sr. Vila que accepta la brutícia als carrers i deixa quasi bé sense enllumenat de Nadal. El sr. Vila que retreu al sr. Farré que el consulat anterior va signar l´acord amb el Toni Bou...que més sr. Vula, fareu algna cosa nova a la Parròquia que aporti il·lusió ?? Quin futur més negre ens espera....\nAmb la Llei de responsabilidade política, el deute de Naturlàndia no arribaria a un milió, No necessitario un director i la seu ajudant que cobren 12.000 € al mes i els polítics opurtunistas per guanyar eleccions, el gran perdedor és el poble modest i noble de Sant Julià de Lòria.\n#4 Desclassificar "papers" de Naturlandia\ncanya al mono va dir..Sr.Joan Albert, quina mena d'oposició esteu fent. Quan toca parlar calleu, quan parleu sembla que no esteu al corrent de com va la parròquia i per quins motius estem on estem. Feu preguntes que les respostes estan dins d'UL i vos mateix sou partícip de les mateixes. Que fèieu a l'anterior mandat d'UL, teníeu un càrrec al consell d'administració de Naturlandia i no sabíeu les actes del Comú?. Cal anar a les sessions de Comú amb els deures fets i ben fets. Els papers que encara estan es poden llegir els que s'han perdut només els podeu recordar d'haver-los vist. Sembla que a la parròquia del sud ha entrat la boira i tota l'esteu agafant vostè, cal ser més humil i fer una oposició per ajudar la parròquia, i sembla que ara això per part vostra No toca.\nLes intervencions al Consell d'Administració de Naturlandia deuen estar recollides en un llibre d'actes. Són documents considerats com a privats i no-públics? Si és el cas, caldria desclassificar-los i que algun periodista fes una presentació de les intervencions del Sr. Joan Albert Farré. Seria una aportació força útil i clarificadora de cara els tres anys que li queden al Sr. Farré com a cap de l'oposició al comú.\nSr.Joan Albert, quina mena d'oposició esteu fent. Quan toca parlar calleu, quan parleu sembla que no esteu al corrent de com va la parròquia i per quins motius estem on estem. Feu preguntes que les respostes estan dins d'UL i vos mateix sou partícip de les mateixes. Que fèieu a l'anterior mandat d'UL, teníeu un càrrec al consell d'administració de Naturlandia i no sabíeu les actes del Comú?. Cal anar a les sessions de Comú amb els deures fets i ben fets. Els papers que encara estan es poden llegir els que s'han perdut només els podeu recordar d'haver-los vist. Sembla que a la parròquia del sud ha entrat la boira i tota l'esteu agafant vostè, cal ser més humil i fer una oposició per ajudar la parròquia, i sembla que ara això per part vostra No toca.\n#2 2016: un any més servint-se del parc.\nL'atracció fatal de Naturlandia com a gran porta giratòria política segueix fent molt mal a la parròquia: Josep Pintat desitjava que Naturlandia fes d'ell el candidat irresistible a cap de govern; Josep Miquel Vila, visualitzant-se com a salvador de Naturlandia, aspiraria a poder ser reconegut com el messies de la parròquia i podria demanar qualsevol ministeri; l'amnèsia persistent del Sr. Farré [ anys al Consell d'Administració del parc] l'ajuda a creure's que pot aspirar a un lloc segur a la llista nacional de LdA a les futures eleccions nacionals. I Laurèdia en fallida, i Naturlandia necessitada d'una intervenció quirúrgica urgent.\n#1 Laurèdia surrealista.\nQuan el cònsol declara correctament que: " més aviat ens ho hauria d'explicar ell [Joan Albert Farré] a nosaltres”, el problema dels soferts lauredians és determinar dintre de quina pel·lícula del Germans Marx viu la parròquia.


No-Ficció No-Literària – Pàgina 2 – Els llibres del Senyor Dolent\nEns miren, ho tinc assumit, però no hauria de ser així si estem en suposades democràcies. Entenem que altres règims ho facin però si ho fan les democràcies què ens queda? D’això va aquest llibre d’Edward Snowden, algú de sobres conegut. Comença dient que efectivament ens controlen i ens vigilen,\nPublicada el 9 d'octubre de 2019 11 d'octubre de 2021 per Senyor Dolent\nAquest llibre no us deixarà indeferents, el més probable és que us cabregi força. M’ha recordat moltíssim al Manifiesto Redneck perquè va si fa no fa del mateix, però situat a la Gran Bretanya. Els chavs, la darrera baula de la societat, quasi sense estudis, de llars poc estructurades i\nPublicada el 26 de maig de 2019 11 d'octubre de 2021 per Senyor Dolent\nApocalypse Now és una de les meves pel·lis preferides, tot i que en DVD no aconsegueixo veure-la tota seguida d’una sentada, ho he de fer en parts. Està basada en un llibre sensacional com El cor de les tenebres de Joseph Conrad, un dels meus llibres preferits. El rodatge de\nJa sabia que aquest llibre em posaria de mala llet. Sé que sóc un pobre pringat, fins i tot un pringat pobre. Per tant un llibre on s’explica el poder, la gent que mana, els que tallen el bacallà, gent emparentada amb reialesa, burgesos de generacions… una gent que sempre