La vida de Piti Español (Barcelona, 1954) té tants paisatges, matisos i escenaris que sembla que hi hagi un guió darrere. No seria estrany perquè als guions ha dedicat gran part de la seva vida, per sèries ja nostàlgiques com El Cor de la Ciutat, PsicoExpress o Majoria Absoluta; però també per multitud de gales, pel·lícules, curtmetratges i projectes diversos. És probable que gairebé tots haguem consumit alguns dels seus textos sense saber-ho. Ara mateix s’està rodant el seu últim treball, dirigit pel seu inseparable Eduard Cortés, una pel·lícula-musical sobre desnonaments titulat Cerca de tu casa, que suposarà el debut de Sílvia Pérez Cruz com a actriu i que té actors com Lluís Homar al repartiment. L’entrevista es fa a la seva casa de La Floresta, i es pren la molèstia de portar periodista i fotògraf en cotxe des de l’estació dels Ferrocarrils fins a casa seva, espais separats per uns dos quilòmetres. La part novel·lística de la seva vida arriba quan parlem del seu passat de trapezista de circ i de les seves actuacions a Sud-Àfrica durant l’Apartheid.\nComencem per la primera setmana de rodatge de Cerca de tu casa. Com ha anat?\nN’estem molt contents, els guionistes anem poc als rodatges perquè no tenim res a fer-hi, només xafardejar i veure com es construeix allò que has fet. Només hi he anat un parell de cops, al rodatge, i el més important és l’ambient que notes. I tothom està molt content, el director (que és una persona molt tranquil·la) està tranquil, així que tot va bé. El muntatge l’estem fent alhora amb el rodatge, així l’Eduard va veient coses per corregir, i jo he vist coses d’aquest premuntatge i està quedant guai. Jo em quedo al·lucinat cada vegada que hi vaig de la quantitat de gent i recursos que calen per gravar deus segons de pla. És brutal. Si ara rodéssim aquesta entrevista vindria un tècnic a mirar si les llums fan sorolls, els reflexos, el maquillatge, la llum, les ombres... Sembla mentida, és complicadíssim.\nTu has treballat molts anys a la televisió, on no és tan titànic rodar una escena.\nClar, a la televisió sempre es roda als mateixos espais, sigui un programa o una sèrie. I sempre es roda des de la mateixa banda, tothom es coneix els espais, no cal fer gaires assajos... Jo recordo a sèries com Oliana Molls o Estació d’enllaç que tothom ja ho tenia tot molt apamat, sempre sabíem com col·locar-ho tot i era relativament senzill. L’altra dia per al Cerca de tu casa vam haver de gravar una sortida d’uns furgons de la policia, havien de passar extres, una rampa donava a un altre carrer, a més a més havia de ploure, havien de passar policies, que van ser ensenyats per moure’s com a policies... Buf! És una bogeria absoluta.\nCom vau pensar que es podia tractar el tema dels desnonaments a través de la música?\nAixò va ser l’Eduard Cortés (hem fet cinc pel·lícules junts) que va dir que volia fer una pel·lícula sobre desnonaments, i va voler ajuntar-ho amb un musical. Va pensar que una pel·lícula de desnonaments semblaria un d’aquests reportatges de La Sexta o TV3, de l’estil 30 Minuts, i per això va dir que li volia posar música. I va voler a la Sílvia Pérez Cruz, que mai havia actuat. Ella al principi es va quedar al·lucinada, va costar molt convèncer-la, però ara ja està rodant i encantada. El procés ha estat molt llarg, tot el procés de creació, estructura i escriptura ha durat dos anys. L’escriptura d’un guió és molt llarga, sempre és molt llarga, però aquest cop ho ha sigut molt. He escrit 11 versions d’aquest guió.\nEn aquestes 11 versions canvien matisos, estructures, o...?\nEl guió complet, la trama sencera, les 120 pàgines. A part, hi ha múltiples versions de cadascuna de les 11 versions. És el procés que es fa: escriure un guió, més que escriure, és retallar. I cal tenir en compte moltes coses: l’actor que agafes et canvia el personatge, canvies coses perquè els personatges s’assemblen entre ells... A mida que vas entenent el guió que tu mateix has escrit, i vas polint, polint i polint. Tenim tendència a escriure coses més enrevessades del que cal, o a tirar molt de tòpics. I tot això només es va solucionant a base de polir el text i entrar dins l’essència del guió.\nAleshores el mite de que els guionistes treballen per enginy i inspiració és mentida.\nQue jo sàpiga, sí. Un guió no és només una obra dramàtica i literària, és un manual d’instruccions que escrius perquè es pugui materialitzar aquell text d’una manera determinada. Cal tenir en compte les possibilitats econòmiques, de localització, de nombre d’actors... Cal fer-ho factible.\nEl llenguatge del guió és molt diferent si és per cinema, televisió o teatre?\nJo crec que cadascun es pensa d’una manera diferent, però sempre els pensa la mateixa persona, que utilitza uns mecanismes que ja coneix o intueix. El que passa és que s’apliquen de manera diferent a tot arreu.\nQuins són aquests mecanismes?\nN’hi ha milers. A vegades són coses intuïtives. N’hi ha de base, com començar el més tard que puguis i acabar el més aviat que puguis quan construeixes una seqüència. Altres com pensar com has de fer girar les línies dels conflictes, com cal construir els diàlegs i els personatges. Però són normes no escrites, molt intuïtives, jo faig classes d’això, eh! A la Pompeu Fabra, i ho explico, però és més de com construir una seqüència que com penso en general. Una cosa bàsica és tenir molt en compte la persona que veurà allò, cal pensar en com emocionar-lo, com lligar-lo i com anar tibant d’ell. Això cal tenir-ho molt clar. Cal traslladar humanitat i expectativa, que el drama és això, crear expectativa perquè l’espectador vulgui saber com es resoldrà un conflicte. I una altra clau és que l’espectador vulgui acompanyar els personatges a l’hora de resoldre aquesta expectativa. Jo també he escrit musicals, d’aquí un mes se’n farà un al Palau de la Música, amb música de l’Albert Guinovart. I és molt diferent a una pel·li o una obra de teatre, però sempre intentes pillar l’espectador. Cal ser respectuós amb l’espectador, no fer una modernor sinó fer una cosa que l’atrapi.\nEl material a partir del qual treballes sempre és la realitat, com al tema dels desnonaments, o de vegades parteixes de bases que no són reals?\nTot pot servir per fer un bon guió, tot depèn de la manera que ho tractis, de l’enfocament. Hi ha casos clamorosos com el d’El Crèdit, l’última obra del Jordi Galceran. Com es pot fer una obra amb un tio que va a demanar un crèdit dient que si no li donen el crèdit es follarà la dona del banquer? Com pot ser que això funcioni? I mira, precisament aquesta és la idea bona de l'obra. Clar, això es pot fer al teatre, no sé si funcionaria en un altre lloc. Però vés a saber, hi ha un tio que va fer un musical sobre els assassins dels Estats Units! Amb talent i hores de feina es pot fer gairebé tot.\nCreus que hi ha bons formats d’entreteniment actualment a la televisió?\nBé, ara el gran boom són les sèries. A mi m’agrada poc mirar la tele en directe, només miro alguns partits de futbol, resultats electorals, les curses de motos... Però hi ha molt bones sèries americanes, angleses, daneses i alemanyes. Sóc consumidor de sèries, les demano a amics o compro els DVD’s. Miro pocs programes de televisió, algun cop del Wyoming, o Salvados, però poca cosa m’atrau. Ara fa temps que no escric per televisió i tinc ganes de fer-ho, però un treballa en les coses que li encarreguen. M’agradaria escriure per alguna sèrie. Ja et dic, jo abans que posar la tele llegeixo, navego per internet, vaig a nedar... M’hi he desacostumat. Durant un temps vaig ser crític de tele de Catalunya Ràdio i havia de mirar de tot, i va ser molt angoixant perquè sempre em faltava tele per veure. De fet em van oferir ser crític d’un diari i vaig dir que no, me n’he apartat.\nTu has escrit per moltes sèries de TV3. Les actuals tenen un to molt diferent a les d’abans?\nNo ho sé gaire. La Riera repeteix el model de sempre però més modern. Però, quines sèries fan ara a TV3? La del Joel Joan ja s’ha acabat, no sé si en fan alguna més...\nI tu tampoc, així que no en deu haver-hi cap.\nTampoc posaria la mà al foc. Volia parlar dels teus anys d’acròbata i la teva etapa al circ. Com entres i com surts d’aquest món?\nJo, des de petit, sempre m’havia agradat molt el circ. El meu somni era ser trapezista, als 8 o 9 anys. Jo vaig ser gimnasta a un club, vaig quedar subcampió de Catalunya (era una època on la gimnàstica era de nivell molt baix) i vaig entrar a un grup de teatre que es deia Claca. Vam actuar per tota Europa, amb uns ninots dissenyats pel Joan Miró, i ho vam fer fins i tot al Liceu, va ser una cosa potent. Jo en aquell moment ja havia acabat la carrera. I hi havia alguna cosa que em faltava, que no m’omplia, i vaig pensar que encara estava a temps de ser trapezista i complir el meu somni de nen petit. Em vaig espavilar i una companyia sud-africana em va agafar. Als 24 anys em van ensenyar a ser trapezista.\nAls 24 anys, amb la carrera acabada i tenint feina ho deixes tot per embarcar-te al circ?\nSí, això mateix. És una bogeria de la qual n’estic molt content, però una bogeria absoluta. Primer vaig ser a Itàlia i després a Holanda, conduint camions, muntant i desmuntant el circ, fent de noi de pista. I més tard em van deixar actuar, vaig entrar del tot i em van agafar de trapezista. I vaig estar a Holanda, a França i a Sud-Àfrica dos anys, coincidint amb l’Apartheid.\nEres trapezista a Sud-Àfrica durant l’Apartheid? I teníeu públic?\nMoltíssim!. Allà hi havia pocs espectacles, el cine tancava els diumenges i crec que a nosaltres sí que ens deixaven actuar. I hi havia espectacle per negres i espectacle per blancs. O sinó amb la graderia partida: els blancs a prop de la pista, els mulatos després i finalment els negres. Era una bogeria! I després em vaig cansar del circ, vaig veure que no em guanyaria la vida amb això i quan em van oferir anar a un circ més petit de la mateixa companyia vaig acceptar. Jo feia de pallasso conductor i acrobàcia a cavall. Va tenir molt i molt èxit, em feien moltes entrevistes, va ser una mena d’espectacle modern que va anar molt bé.\nLa vida de circ respon a l’estereotip de passar-se la vida jugant?\nNo, és una vida molt i molt dura. I és una bronca, sempre vas d’un lloc a l’altre. A part, vés a mirar on estan els circs normalment a les ciutats, estan a llocs lletjos com pàrquings, zones industrials, llocs apartats... No és una vida agradable, estàs a una caravana molt petita, hi ha països on fa molt fred, o molta calor, a Holanda per exemple sempre plovia... I és una vida dura. A més a més jo no deixava de ser un pijo, havia treballat en un projecte amb el Joan Miró al Liceu, vivia a La Floresta, havia estudiat història, havia militat al comunisme de Bandera Roja contra el Franco... I no parlava anglès, el vaig aprendre allà amb aquells salvatges. I encara conservo molts amics, eh! Sóc padrí de la filla d’un dels trapezistes, i de vegades els vaig a veure a Sud-Àfrica.\nNo tornaries mai més a aquella vida oi?\nNo, no, no! Tu has vist on visc? [assenyala escandalitzat la casa que ens envolta] La meva caravana era més petita que aquest menjador, dormíem en llitera amb l’Ahmed, ell estava a sota... Un drama. Va ser una etapa que em va aportar moltíssimes coses, no et sabria dir quines exactament, però segur que me’n va aportar. Jo sempre m’he arriscat, un dels meus lemes és que l’aventura sempre paga, arriscar-te paga i sempre en treus benefici. Quan vaig marxar vaig arriscar molt, ho vaig vendre i regalar tot: la moto els llibres... Tot. I quan vaig acabar del circ (que per cert estava enrotllat amb la filla del propietari, ara som molt amics i ens veiem aquí i tal amb la meva dona) vaig decidir tornar a Espanya amb camió, anar pujant. Des de Sud-Àfrica. Van ser quatre mesos i mig, muntat per una empresa anglesa. I veus selva, el desert, puges el Kilimanjaro, travesses rius, et baralles amb gent, et disparen...\nUna vida hippy i boja que té poc a veure amb aquesta casa on vius ara.\nNo, no té res a veure! Però pensa que ara fa uns anys jo treballava molt, guanyava molts diners i ho vaig deixar tot i vam anar amb la meva dona a viure a Nova York, ens hi vam quedar dos anys.\nSí. Ara ja fa més por, hi ha una època que ets més inconscient. Quan vaig començar hi havia pocs guionistes i jo tenia experiència i carrera, em buscaven bastant, ara jo sóc professor de la Pompeu i la competència és molt gran, ho veig. Hi ha molts guionistes, molts directors, molts periodistes... Quan vaig tornar de Nova York, al cap de tres hores, em van trucar per fer Estació d’enllaç. No sabien ni quina sèrie era, però jo vaig tenir la sort de trobar feina només tornar. A la vida el més important és la sort i dedicar hores. Aquesta feina té molt a veure amb estar situat on cal al moment necessari. La sort és molt important, el Galceran parla molt de la sort, diu que és decisiva. Més que el talent. I després hi ha les hores que dediques, però vés a saber, la sort sempre ho acaba marcant tot.\nPerò no tot pot ser sort.\nTambé és una manera de ser modest. Cal dedicar moltes hores, hi ha la teoria aquesta de les 10.000 hores dels Beatles, l’Steve Jobs i el Bill Gates que diuen que cal fer 10.000 una cosa per fer-la bé. Però vaja, fer teories és fàcil, no és més que això. És una bona excusa per treure un llibre.\nCom vas fer tu. Fer teories és dir una veritat absoluta, no? Si t’agrada dir veritats absolutes fas teories o et fas tertulià.\nExacte. Però fer teories està bé perquè construeixes una ficció. Hi ha un llibre que es diu Sàpiens, d’un israelià que narra tota la història de la humanitat, i quan parla de la creació de la ficció és molt interessant. La Seat és una ficció. Existeix una fàbrica i els cotxes, però l’empresa és ficció. Igual que els diners o la religió, són ficcions. Un bitllet és un paper, res més, la gent li dóna un valor però és de mentida, és una ficció consensuada. De què té un valor? I més ficció que això de la independència d’un poble? Pintaràs una línia entre un poble i l’altre seràs català o espanyol depenent de la línia? Si la línia te l’acabes d’inventar! Molt respectable eh, però és ficció. Tot és ficció, i hi ha alguns que ho tenim molt clar i vivim d’això. Això de Verbàlia, els jocs aquests? Ja em diràs! Pura ficció. [riu]. Però a part d’això, jo recordo que fent un personatge d’Estació d’enllaç vam decidir que el cambrer del bar, que l’interpretava el Josep Maria Pou, fos alcohòlic. I recordo que mentre escrivia la seva història d’alcohòlic em vaig fotre a plorar. Parava d’escriure i parava de plorar, tornava a escriure i tornava a plorar. I vaig pensar: m’estic inventant una cosa i em fa plorar! Una cosa que me la invento jo em fa plorar, i sé que és mentida i que surt del meu cap, però te capacitat per fer-me plorar. És la hòstia.\nHas parlat de dos conceptes molt associats al joc: la sort i arriscar-se. Jugues normalment per estimular aquests factors que també existeixen a la teva feina?\nNo massa. Jugava abans molt a endevinar les pel·lícules amb gestos, o a inventar-nos definicions dels diccionari i jugar a encertar la que era de veritat. També havia jugat a boles xineses... No, boles xineses no, que és una altra cosa! A les dames xineses, uns triangles que es van empenyent. I després al Rummikub, i una variant del Bridge que es diu King, que hi jugava dues o tres vegades per setmana. Però ara ja no jugo. Però sóc molt de jocs de paraules, els acudits em tenen fascinat. Qui s’inventa els acudits? L’altre dia n’explicava un, que diu que la paraula més buscada a internet és porno. I la segona és... prono.\nAquest no té tant de mèrit perquè segur que és veritat.\nAixò també és veritat. O també n’hi ha un altre que m’encanta, que diu:\n- Nena, ¿de donde vienes?\n[entrevistat, fotògraf i entrevistador riem una bona estona]\nÉs boníssim, m’encanta aquest joc de paraules de doble sentit. És malentendre una cosa. Una vegada vaig treballar amb l’Eugenio i li vaig preguntar d’on sortien els acudits, i em va dir que de les presons. Mira que jo he conegut gent a la vida, però mai a ningú que s’hagi inventat un acudit. Mai! Tu has conegut algú que s’hagi inventat un acudit?\nVeus? I mira que n’hi ha! Molts, molts. I sempre n’hi ha, com el de “¡Por detrás no, Pepe! ¡Pues ya me diràs, Paco!” [un altre panxó de riure generalitzat] I ens fa gràcia, fuciona. Per què fa gràcia això? És la hòstia. Em té impressionat, són com poemes, molt sintètics. El de marca to’l coño és espectacular, veus la noia choni allà. Cal conèixer algú que s’inventi acudits.\nSuposo que conèixer l’Eugenio és una cosa gran per algú fanàtic dels acudits.\nEra molt llest i molt estrany, tenia un coco molt particular. Però també molt agradable, a mi em queia molt bé. Em deia que volia fer programes sobre mussols, coses molt estranyes, però jo l’entenia. Estava bé l’Eugenio, estava bé.\nSort. Sort és una bona paraula.


El govern alacantí saca avant els contractes d'Absentisme Escolar i el servici d'Atenció Ciutadana\nHome Infraestructures El govern alacantí saca avant els contractes d’Absentisme Escolar i el servici...\nEl govern alacantí saca avant els contractes d’Absentisme Escolar i el servici d’Atenció Ciutadana\nEn la Junta de Govern Local s'aprova la inversió dels projectes de renovació de l'Illot, la plaça de la Creu Roja i la muralla de la Muntanya Benacantil. L'Ajuntament d'Alacant recorre a la sentència de la descàrrega de grane'ls i demana un préstec a curt termini per al finançament de projectes\nEl portaveu adjunt, Israel Cortés, va informar en roda de premsa del que s’ha aprovat en Junta de Govern Local en el qual destaca la inversió d’1.816.286 euros per tirar endavant els contractes per al Servici de detecció, prevenció i intervenció en absentisme escolar en el municipi d’Alacant i el Servici d’Informació i Atenció a la Ciutadania a través del telèfon 010. Però aquesta inversió també implica les obres de condicionament de l’entorn de la Illeta en l’Albufereta, millores d’accessibilitat de la plaça de la Creu Rotja, la reparació del llenç oest de la muralla de la Muntanya Benacantil, així com la Convocatòria de subvencions a les associacions de la Zona Nord i de l’entorn del Vial dels Xiprers – barri del Cementeri.\nCortés ha comentat també que s’ha contractat el Servici d’Atenció Integral a la Ciutadania a través del telèfon 010 (SAIC). Aquest servici compta amb un pressupost de licitació de 596.186,90 euros i un termini d’execució de dos anys. El primer licitador classificat de les proposicions presentades al procediment obert ha sigut per a Bee Enginyeria i Solucions, S.L.\nUn altre dels servicis que també han aprovat en Junta Local, ha estat el de la contractació del Servici de detecció, prevenció i intervenció en absentisme escolar a Alacant. La mercantil EULEN SERVICIS SOCIOSANITARIS S.A, serà qui porte aquest servici que compta amb un pressupost de 340.808,60 euros i un termini d’execució de dos cursos escolars prorrogables per un curs escolar cadascuna. També s’ha aprovat la resolució de la convocatòria de subvencions a associacions de la Zona Nord i de l’entorn del Vial dels Xiprers – barri del Cementeri. La quantia d’aquestes ajudes ha ascendit a 93.842,50 euros. D’està quantia, 83.842,50 euros es reparteixen entre 29 associacions amb projectes per a la Zona Nord, i 10.000 euros per 3 associacions amb projectes per a zona del barri del Cementeri.\nLes obres de condicionament de l’entorn de la Illeta en l’Albufereta compta amb un pressupost de 493.630,66 euros amb un termini d’execució de quatre mesos. Aquest expedient té com a objectiu donar solució als problemes de la pavimentació, els itineraris per als vianants perquè tinguen més espais. Cortés ha assenyalat que a més es plantaran arbres i arbustos, millorassen les instal·lacions elèctriques i de reg, col·locaran mobiliari urbà i senyalització vertical i horitzontal. Està previst que en aquesta obra es col·loque rajoles de formigó, encintat d’una nova vorada de granit i pavimentació.\nLes obres d’accessibilitat de la plaça de la Creu Rotja, és un altre dels projectes de millores que compta amb un pressupost de 201.321,69 euros, i un termini d’execució de quatre mesos. En aquesta reforma es condicionarà els passos de vianants que donen a la plaça, la construcció d’una rampa d’accés a la zona sud-oest i condicionament dels accessos de la zona sud-est. L’arena de la plaça serà substituïda per paviment de formigó, adaptaran les escales existents a la normativa d’accessibilitat, dotant-les de baranes i passamans. El que no es construirà serà l’escenari de la plaça, malgrat les reunions veïnals amb Urbanisme, no obstant això el disseny del projecte si compta amb aquesta possibilitat per a un futur.\nLa reparació del llenç oest de la muralla de la Muntanya Benacantil que ja es va signar el 29 de desembre de 2017, amb un pressupost de 80.498,44 euros, té com a termini d’execució de dos mesos. El propòsit d’aquest projecte és la reparació del llenç oest d’aquesta muralla, així com la seua pavimentació i les zones deteriorades.\nPréstec a llarg termini\nLa junta també ha aprovat per urgència el Plec de condicions per a la contractació d’un préstec a llarg termini per un import de 8.099.863,89 euros, destinat al finançament de 16 projectes d’inversió. Per tirar endavant aquest préstec s’ha anunciat la convocatòria pública, amb un termini de quinze dies hàbils a explicar des del següent al d’aprovació del present acord. Perquè les Entitats de Crèdit autoritzades a operar en l’àmbit de la Unió Europea que ho desitgen que formulen les ofertes que estimen convenient, conformement al que es disposa en el Plec de condicions.\nAquesta convocatòria es publicarà mitjançant Edicte en el Tauler Municipal, en el Butlletí Oficial de la Província i en el ‘Perfil del Contractant’ de la web municipal. A més es comunicarà la convocatòria de forma individualitzada a les Entitats de Crèdit que, habitualment, col·laboren en el finançament municipal o estan establertes en el terme municipal d’Alacant.\nLes ofertes es presentaran en el Servici d’Economia i Hisenda de l’Ajuntament d’Alacant, en la Calle Jorge Juan, número 5 – 2º. Es procedirà a realitzar en sobres tancats, admetent-se totes aquelles ofertes que es presenten fins a les 14 hores del dia que finalitze el termini de presentació d’ofertes. Les ofertes vindran signades per representant o apoderat que dispose de poders suficients per a obligar a l’entitat de crèdit en aquesta operació. L’operació es formalitzarà mitjançant pòlissa mercantil autoritzada per fedatari públic si així ho sol·licita l’Entitat o Entitats prestadores, en aquest cas aniran a càrrec seu els honoraris corresponents.\nEn l’expedient s’ha aprovat habilitar al Regidor Delegat d’Economia, Hisenda i Patrimoni per a la signatura dels contractes de préstecs corresponents amb el límit citat anteriorment, quedant condicionada, així, a l’aprovació definitiva del tercer expedient de modificació de crèdits dins del pressupost de l’Ajuntament d’Alacant.\nDescàrrega de grane’ls\nL’Ajuntament d’Alacant ha recorregut, de moment, a la primera sentència del Jutjat del Contenciós-Administratiu nombre 2 d’Alacant sobre la descàrrega de grane’ls, sobre la base dels dos informes tècnics que avalen l’actuació del Consistori i a la consideració errònia de la resolució judicial que l’Ajuntament no té competència per decidir si l’activitat de maneig de grane’ls té encaix en el grup A de l’Annex del RD 100/2011, que delimita la documentació a exigir.\nReferent a això, l’Ajuntament considera “que això no pot ser interpretat com estableix la sentència, ja que per poder tramitar, bé una sol·licitud de declaració responsable o bé una sol·licitud de llicència ambiental, la competència de la qual radica únicament a l’Ajuntament, aquest ha d’establir en quin grup s’enquadra l’activitat sol·licitada”.\nL’acte administratiu que es recorre i que és objecte del recurs, la qual cosa fa és requerir a la mercantil actora que sol·licite llicència ambiental per tractar-se d’una activitat que, com ve indicat en dos informes municipals, requereix tramitació mitjançant una llicència ambiental.\nReferent a això, el recurs incideix que la mercantil demandant “no disposa de la citada autorització sectorial, ja que, l’única autorització que aporta és de titularitat de l’Autoritat Portuària d’Alacant, que no realitza activitat alguna de les esmentades, per la qual cosa l’Ajuntament estima que és la mercantil que realment duu a terme l’exercici d’aquestes activitats la que ha de disposar de l’autorització, i ni disposa ni té l’autorització sectorial”.


L'Arbúcies de Rusiñol *** - Fires, festes, oci i llocs per visitar.\nL'Arbúcies de Rusiñol ***\nMalgrat que la primera obra de Santiago Rusiñol vinculada amb la vila d’Arbúcies un dibuix del castell de Montsoriu data de l’any 1885 i que va fer diferents estades en aquestes contrades al llarg de la seva vida, no va ser fins als darrers anys de la seva vida quan es va formar relació de Rusiñol i Arbúcies. Entre 1926 i 1930, Rusiñol va passar els estius a Arbúcies, hostatjat a la fonda Torres, pintant els admirats jardins de Can Badés i immortalitzant altres racons d’aquesta vila. Amb un seguit d’imatges de les seves obres es va dissenyar l'Itinerari Rusiñol, que ressegueix una part del recorregut de la riera d'Arbúcies.\nQuan la riera d’Arbúcies arriba a la població, just sota de la resclosa del molí del Roquer, el corrent d’aigua salva el desnivell formant un petit saltant d’aigua, anomenat el Gorg Nou. D'entre els espais més emblemàtics de la riera, el gorg Nou és el més concorregut per la seva bellesa i per la profunditat de les seves aigües. Un plafó ens explica com el gorg també fou aprofitat com a represa per donar energia a la fàbrica de pipes de fumar, situada al seu damunt, i que anteriorment havia estat la fàbrica de la llet (edifici actualment desaparegut).\nEl Pont de les Pipes\nEl Pont de les Pipes és un pont romànic de pedra rejuntada amb morter, amb arcada de mig punt, d’un sol ull sobre la riera d’Arbúcies. És un pont estret, de petites dimensions, la qual cosa només permet el pas a peu. Era un pont per a matxos de bast. A la part inferior encara s’observen les marques de l’encofrat per a muntar la volta. Els dos pilars que el sustenten són de forma rectangular i es troben fonamentats directament sobre la roca. El terra està inclinat en dues vessants.\nInicialment no tenia escales; aquestes es van construir per a facilitar l’accés a peu cap a la font de les pipes. Tot i que no hi ha documents que ho testimoniïn se li atribueix una cronologia del segle XI. Aquest pont tenia una certa importància en la xarxa de comunicacions locals, doncs per aquest sector passaven diversos camins: l’antic camí de Lliors i de Sant Marçal, i la carrerada transhumant en direcció a coll de Ravell.\nLa Farga del Roquer és un dels millors testimonis de la primera industrialització al Montseny. Està ubicada al centre d’Arbúcies i vinculada a l'oferta patrimonial del Museu Etnològic del Montseny. La Farga del Roquer va ser edificada entre 1846 i 1848, i va funcionar com a farga d’aram fins a 1873. A partir de llavors i fins a principis dels anys 1970, l’edifici i el seu sistema d’aprofitament de l’aigua van ser utilitzats successivament com a adoberia de pells, torneria, serradora i carrosseries d’autocar. L’edifici i tot els sistema hidràulic va ser restaurat i actualment el visitant el pot veure en funcionament, així com gaudir de l’audiovisual La memòria de l’aigua, on s’expliquen els usos preindustrials i industrials de l’aigua de la riera d’Arbúcies al llarg de la història.\nLa riera d'Arbúcies neix al coll de Sant Marçal, sota el massís de les Agudes (Massís del Montseny), i recorre de nord a sud tot el terme municipal d'Arbúcies. Al llarg del seu recorregut rep aigües de la riera Xica, de la riera de la Pineda i de la riera de les Truites. La riera d'Arbúcies, principal afluent del riu Tordera, és un dels sistemes humits d'aigües corrents i estancades més ric i divers del conjunt Montseny-Montnegre a nivell faunístic. Amb una vegetació densa i abundant, a la plana al·luvial de la riera hi ha nombroses plantacions de pollancres i plataners per a fusta. Es tracta, doncs, d'un riu molt natural i ben conservat en un entorn agro-forestal, amb gran atractiu paisatgístic i turístic.\nL'espai protegeix una abundant i frondosa vegetació de ribera, amb freixenedes de fulla gran i vernedes, a més d’una presència piscícola diversa amb elements mediterranis d'origen europeu i amb presència de la llúdriga. Donat el seu interès, els ajuntaments d'Arbúcies i Hostalric, així com el Museu Etnològic de Montseny, porten a terme activitats naturals i passejades pels camins que flanquegen l'espai.\nLa bellesa d'aquest indret ja va captivar Santiago Rusiñol, un dels clars exponents del modernisme català pel que fa a la pintura i a la literatura. "El frondós paisatge d'Arbúcies, l'ombresa de les grans muntanyes d'Arbúcies; aquesta comunió frondosa que té aquesta vall meravellosa, aquest fondal de Catalunya que sembla un gran llit de nereides qu'és un tresor per somniar-hi", escriu Rusiñol l'any 1927, al programa de la Festa Major.\nLes referències més antigues de la capella de la Mare de Déu de la Pietat daten de la primera meitat del segle XVI. A les actes de la visita pastoral que el 1580 hi feu el bisbe es va fer constar que hi havia un retaule bellíssim, avui desaparegut. L’actual edifici de la Mare de Déu de la Pietat va ser erigit l’any 1717 i el 1785 es va ampliar amb l’edificació d’un cambril i d’una sagristia. El 1809 va ser saquejada pels francesos i poc després es va renovar l’ornamentació. A redós de la capella va néixer el 1851 la Confraria de la Pietat, que fomentava la devoció i el culte a la Verge i l’ajut solidari entre els confrares en cas de malaltia.\nLa capella de la Pietat és un edifici de planta de creu grega amb diverses dependències adossades. Es tracta d’una nau amb un creuer molt marcat i presbiteri prolongat a fi de donar lloc al cambril. Hi ha també el cor, als peus de la capella, amb una barana d’obra. Les parets estan pintades de blanc i els detalls ornamentals com pilastres, capitells, motllures, cornises i petits relleus com caps d’angelets o motius florals, són ressaltats amb un to vermellós.\nEl creuer, està cobert per una cúpula en el tambor de la qual hi ha petites obertures circulars que donen llum al temple, així com la rosassa de la façana posterior i les altres dues als extrems de la nau transversal. Damunt la cúpula s’aixeca una petita torreta circular, una llanterna, de vidre blau i blanc, que també dona llum a l’interior.\nDe la façana principal, cal destacar la porxada amb cinc arcs de mig punt sostinguda per columnes clàssiques, amb capitells decorats, i volta d’aresta romana. La porta central està emmarcada en pedra amb arc de mig punt i és de fusta treballada. Al mur hi ha una fornícula de pedra amb la imatge de la verge de la Pietat i Crist als braços.\nLa crema que patí el temple durant la Guerra Civil de 1936 va deixar l’edifici en molt mal estat, fet que va provocar que l’Ajuntament decidís enderrocar-lo. La junta de reconstrucció constituïda per aixecar de nou el temple va encomanar el projecte a l’arquitecte Bartomeu Llongueres Galí. El 20 d’agost de 1944 es va col·locar la primera pedra de l’actual capella i les obres varen durar set anys, essent inaugurada el setembre del 1951.\nL’altar major amb notables relleus en alabastre, obra de l’escultor Gabriel Alabert, i el cambril foren consagrats pel bisbe Josep Cartañà, el 1956. La imatge de la Pietat presideix l’església en un cambril des del qual s’hi accedeix a través d’unes escales a banda i banda de l’altar major. La Verge es troba elevada i emmarcada per una estructura de pilastres i frontó daurats. La talla, realitzada l’any 1942, és obra de l’escultor barceloní Rafael Solanich.\nA les parets de l’església hi ha 8 majòliques que representen diverses escenes de la vida de Crist i la Verge (Simeó anuncia a Maria que una espasa travessarà el seu cor; la fugida de Maria a Egipte per salvar el nen Jesús d’Herodes; Maria i Josep cerquen Jesús que els ha deixat per quedar-se al temple; Jesús pujant al calvari retroba la seva mare; Maria al peu de la creu; la soledat de Maria després de la sepultura de Jesús; la troballa, segons la tradició, de la imatge de la Pietat; i el culte constant a la capella), flanquejades per dos gerros en relleu.\nCom arribar a L'Arbúcies de Rusiñol *** ?


Atenció centrada en la persona | ASPID\n“El model d’Atenció Centrada en la Persona és present en tota la nostra organització com una metodologia de base transversal, en la que situem al centre de la nostra atenció a la persona i amb la garantia de la dignitat, benestar, drets i capacitat de decisió.”\nDes d'aquest enfocament, els serveis d’ASPID son un suport valuós per al benestar individual i col·lectiu, facilitant el control i continuïtat del projecte vital en l'entorn escollit. Escoltem, comprenem i atenem a la persona des de la seva individualitat i amb la comunitat.\nL’entitat està organitzada amb diferents àrees tècniques, cadascuna disposa d’un equip de professionals assignat, des del que es gestionen els diferents serveis i projectes.\nLes àrees disposen d’una direcció tècnica pròpia, que facilita l’especialització en els diferents àmbits en els que actuem, i a la vegada facilita l’autogestió des dels diferents equips de professionals de l’entitat.\nEn l’actualitat, hem iniciat un procés de treball a partir de comissions el que ens permet aconseguir una major transversalitat en l’impacte dels projectes de l’entitat.\nASPID compta amb més de 130 treballadors, organitzats a partir de diferents equips i amb professionals de diferents disciplines dins l’àmbit de l’atenció a les persones.\nL'impuls de la formació contínua entre els equips de treball així com la instauració de mesures de flexibilitat per permetre la conciliació de la vida personal, professional i familiar, són eixos fonamentals en la política de RRHH de l’organització.\nSom presents a diferents comarques lleidatanes on gràcies a la col·laboració de les administracions municipals, podem apropar els nostres serveis a les persones i a les comunitats locals.\n2018OrganigramaFuncional.pdf 80.2 Kbytes 07-09-2018 06:39 Composicio Equip Direccio.pdf 108.22 Kbytes 04-02-2022 15:15


Sánchez anuncia que la mascareta deixarà de ser obligatòria a l'exterior el 26 de juny | LleidaDiari.cat\nEl president espanyol ho ha fet en una conferència al Liceu\nper Blai Melgar / Europa Press 21/06/2021 12:15h\nPedro Sánchez anuncia que dimarts vinent farà oficial la petició d’indults als nous presos independentistes. «Ho farem per la concòrdia», ha dit el president espanyol mentre ha assegurat: «El retrobament és necessari i urgent. És el moment». La petició l'elevarà dimarts vinent, 22 de juny, al Consell de Ministres.\n«Hem de recuperar la convivència i la normalitat. Demà ho proposaré», ha afegit també el màxim responsable de l'Executiu espanyol.\nL'exposició, però, no ha eludit la polèmica, ja que un dels assistents a l'acte del Liceu ha increpat el president espanyol mentre anunciava els indults.\nPolèmica arribada al Liceu\nEls Mossos d'Esquadra han blindat amb furgons la porta d'entrada del Liceu de Barcelona. Espai on el president del govern espanyol, Pedro Sánchez, ha fet una conferència aquest dilluns a les 12.00 hores.\nUnes 300 persones convocades per l'ANC, Poble Lliure i Arran, segons xifres de la Guàrdia Urbana, han protestat contra l'acte davant la porta i han llançat un petard i un parell de pots de fum.\nPedro Sánchez ya está en el Liceo de Barcelona disfrutando de la concordia independentista...\n¡A DISFRUTAR! pic.twitter.com/hG4Y787FwU\nEls concentrats, que han cantat 'Els segadors', han escridassat les persones que anaven entrant al recinte per assistir a la conferència. Un helicòpter dels Mossos, mentrestant, sobrevolava la zona.\nA pocs minuts de l'hora en la qual està previst que comenci l'acte al Liceu, un activista ha agafat un micro i enmig de la protesta ha començat a llegir en veu alta noms d'independentistes processats o condemnats.\nEntre altres convidats, ja es troben dins l'edifici la delegada del govern espanyol a Catalunya, Teresa Cunillera. També el president de Foment del Treball, Josep Sánchez Llibre; i el secretari general de la UGT de Catalunya, Camil Ros. Finalment també s'hi ha personat el delegat especial de l'Estat en el Consorci de la Zona Franca de Barcelona, Pere Navarro.


Inici / Línies de Treball / Amics i Amigues de la Dansa / Formulari d'amic de la dansa\nPer a fer-te amic/ amiga de la dansa només cal que omplis el següent qüestionari i ben aviat rebràs el carnet identificatiu!\nNOTA: Si ets menor de 14 anys, necessites l'autorització del teu pare, mare o tutor/a i cal que omplis aquest formulari manualment i ens l'enviïs signat: Descarrega i imprimeix el formulari amb l'autorització paterna aquí.\nEscull la quota:\nVull fer una donació superior a 30€ anuals:\nQuin és el teu vincle amb la dansa?:\nAccepto que amb càrrec al meu compte atenguin els rebuts de l'Associació de Professionals de la dansa de Catalunya en concepte de pagament de la meva quota anual d'Amic de la Dansa. La domiciliació bancària de la quota es renovarà automàticament cada any.\nHe llegit i estic d'acord amb les condicions de privacitat.


Rent en Concert - 15è Festival San Miguel Mas i Mas 2017 - Club TR3SC\nRent en Concert - 15è Festival San Miguel Mas i Mas 2017\nEl 26 de gener de 1996 es representava per primer cop el musical RENT a la ciutat de Nova York, dos dies després de la mort del seu autor: el jove i desconegut Jonathan Larson. L'espectacle es va convertir ràpidament en un fenomen que va canviar la història del gènere i va connectar amb una nova generació que s'identificava mb aquests personatges que lluiten per mantenir el seu entorn, amenaçat per la malaltia i la mort, que s'aferren a la vida, que desperten el seu costat més creatiu i, sobretot, que compten la seva vida en moments d'amor. 20 anys després de la seva estrena, Daniel Anglès en dirigeix una nova producció: una nova generació d'intèrprets torna a aquest clàssic tota la força i visceralitat. Passió, emoció, energia... i hores d'amor. Aquesta producció, guardonada amb 4 premis Broadway World 2016, és la que ara us presentem en versió concert. El mateix cast que va fer explotar Barcelona l'hivern de l'any passat protagonitza aquesta darrera oportunitat de gaudir de RENT.\n50% de dte compres abans del 26/06\n35% de dte compres abans del 16/07\n20% de dte compres abans del 30/07\nPromoció limitada i vàlida fins a exhaurir existències


Instituts > Seminaris d'Història Rural, 2020-2021\nEl proper 19 de febrer començarà el nou cicle de seminaris organitzat pel Centre de Recerca d'Història Rural. En cas que les mesures sanitàries impedeixin fer les sessions de manera presencial, podeu demanar l'enllaç al correu crhr@udg.edu. Si la presencialitat és possible, la sessió es farà a la sala de l'Institut de Recerca Històrica de la Facultat de Lletres.\nGabriel Jover (Universitat de Girona)\n«La pagesia benestant i la crisi del segle XV. Un material i unes notes a partir del cas de Mallorca»\nSebastià Villalón (Arxiu Municipal de Girona)\n«Continuïtats i transformacions en el crèdit hipotecari català durant l’etapa final de l’Antic Règim»\nPatrice Poujade (Universitat de Perpinyà)\n«La carreteria, una activitat rural a Castella la Nova dels segles XVII i XVIII»\n«“Iuxta facultates bonorum ipsorum singularium”: El repartiment de talles a les comunitats rurals de la Catalunya baixmedieval: segles XIII-XV»


És una publicació amb més de 700 fotografies i cròniques de partits, recuperades a partir de la premsa local de l'època i gràcies a la col·laboració d'unes 200 persones\nAnton Pedrós, Josep Armengol i Josep Gual han marcat un gol en el partit de la història del Club Esportiu Cervera resumint en 350 pàgines la trajectòria de l'entitat. Es tracta d'una publicació amb més de 700 fotografies i cròniques de partits, recuperades a partir de la premsa local de l'època i gràcies a la col·laboració d'unes 200 persones. L'objectiu d'aquest projecte, que ha estat un treball coeditat pels tres cerverins, és apropar a Cervera les vivències dels precedents que van fer els primers xuts de futbol a la ciutat.\nEntrevistes, classificacions i diverses històries del club cerverí completen aquest volum, fruit del projecte de recollida d'informació que ja havia iniciat l'expresident Antoni Pintó. Les pàgines del llibre ens transporten des de l'any 1916, quan es va crear el Club Cerverí d’Esports i Cultura, fins al 2017, moment en què Cervera va celebrar el centenari de l'entitat i va iniciar el projecte d’aquest llibre, que ara ha vist la llum.


Catalunya, arma política de distracció massiva? | bloc d'esquerra calella\n← Remodelació dels accessos a l’hospital de Calella\nDiscurs de l’Onze de Setembre →\nCatalunya, arma política de distracció massiva?\nPosted on Setembre 9, 2008\tby esquerracalella\nHe manllevat el títol d’aquesta entrada d’un post del bloc de l’Antón Costas i recollit per El País, un post sobre diversos esdeveniments que ha anat recollint aquest estiu, el “ressorgiment” de Rússia, les hipoteques suprime, Xina, Obama, i “Els catalans com arma política de distracció massiva. (…) en el corral nacional, les coses no semblen haver canviat molt. Catalunya segueix sent utilitzada pel Govern central, i per altres governs autonòmics, com a arma política de distracció massiva. I així ens llueix”.\nFa un parell d’anys en Guerra va sortir de l’armari ple de naftalina amb el famós “Nos hemos cepillado al Estatuto” (vídeo), aquest cap de setmana ha tornat amb declaracions dient que “si la dreta i l’esquerra s’uneixen contra el govern per a tombar els Pressupostos, amenaçant amb trencar un grup parlamentari, que hi ha al darrera d’aquesta operació”. “Però què volen tots aquells units allà, enderrocar el govern socialista perquè mani el PP amb els nacionalistes?“. Com diu l’Huguet en el seu bloc, les declaracions d’en Guerra són “en el fons una mostra d’aquesta ideologia transversal que uneix a la dreta i a l’esquerra espanyolistes: el control oligàrquic de la burocràcia de l’estat centralista i l’hegemonia dins d’aquesta de les classes dirigents castellanes i andaluses.\nAllò que Guerra critica ara de Catalunya, la unitat, ho van fer fa quatre mesos en un acord amb tots els ets i uts el senyor Chaves (PSOE) i el senyor Arenas (PP).”\nEn la situació actual és millor un no acord que un mal acord, no podem acceptar un acord que ens hipotequi el futur. Catalunya necessita el finançament que li correspon, un finançament que ens permeti avançar en sanitat, serveis socials, educació, I+D, …, “ja n’hi ha prou de la política de la lluna al cove”. Us adjunto un petit dibuix, no calen comentaris.\nAquesta entrada s'ha publicat en esquerra, general i etiquetada amb finançament. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Crítica: 'Color de llet', Nell Leyshon\n'Color de llet', de Nell Leyshon, explica la història d'una jove de 14 anys que és enviada a fer de minyona a casa del vicari de la població\nNell Leyshon (Somerset, 1962) és una autora anglesa que amb una producció literària relativament reduïda ha destacat en el món literari. Ha escrit força per a la ràdio, ja que, per sort, en el seu país, la literatura radiada té encara un pes específic que aquí hem deixat perdre. En l’actualitat es pot veure al Teatre Lliure de Montjuïc una obra teatral seva, Comfort me with apples, aquí traduïda de forma inexplicable per Si mireu el vent d’on ve.\nColor de llet és una de les seves novel·les, publicada en castellà a Sexto Piso el 2013 (traducció de Mariano Peyrou) i recentment en català, en una molt bona traducció de Jordi Martín Lloret, a Angle Editorial. La novel·la és relativament breu i ens situa a l’any 1830, a l’Anglaterra rural i profunda. La història de la protagonista no és tan diferent de la de moltes altres nenes i nens de l’època, pobres i sense esperança de reeixir. Mary, aquest noieta, albina i coixa, als catorze anys es enviada a fer de minyona a casa del vicari de la població, que té la dona malalta. La història no és original, en la literatura catalana podem trobar casos semblants i fins i tot molt més tràgics. En aquella època la infantesa pràcticament no existia i moltes nenes de pagès, encara molt més jovenetes, eren destinades a fer de minyones o a treballar de sol a sol en les explotacions familiars. Si a Anglaterra hi havia analfabetisme, encara més entre les noies, els números a casa nostra eren molt més alts.\nMalgrat que ens expliquin una història coneguda, Leyshon té grapa i aconsegueix captar l’atenció del lector, amb un recurs que pretén imitar el pensament de la protagonista, frases curtes, absència de majúscules (però no de punts). Tampoc és aquest un recurs absolutament original, en la literatura moderna podem trobar de tot. Mary aprendrà a llegir, gràcies a aquest vicari, que intuïm des del principi que no és aigua clara. La forma poètica en la qual s’expressa la noia en explicar-nos la seva història en forma cíclica no es correspon amb una alfabetització tardana i apressada. També grinyola aquest avi bonhomiós, en el context. Però això és literatura i no pas realitat descrita de forma mes o menys precisa.\nLa novel·la, ja ho han remarcat alguns comentaristes, fa pensar en textos de Víctor Català, sobretot en La infanticida, o en alguns personatges de Juan Arbó. La novel·la naturalista de Zola ja evidenciava en el seu moment la misèria moral i física en la qual creixien moltes criatures. La situació dels infants era dolenta, fins no fa pas tants anys, amb poques excepcions, i encara és lamentable a una gran part del món. La de les nenes encara era pitjor i l’abús sexual, lligat en el cas femení als possibles embarassos, era un perill habitual i que en moltes ocasions s’esdevenia en el mateix context familiar. En referència a Víctor Català també m’ha vingut al cap La pua de rampí, on una mare educa la filla sobre la seva possibilitat de defensa en cas d’atac sexual.\nEl final resulta colpidor com un cop de puny, sobtat i efectiu. És clar que podria ser tot un altre, potser fins i tot més realista, però aleshores el conjunt literari no resultaria tan arrodonit i eficaç a l’hora d’impressionar el lector o lectora i deixar-lo amb l’ai al cor. Neyshon sap fer servir els seus recursos amb grapa i això explica l’èxit d’aquest llibre, poc original en molts aspectes però que ho sembla, cosa que explica el seu èxit. Al capdavall les històries són més o menys sempre les mateixes però la gràcia dels escriptors és donar nova forma als vells temes.\nAngle EditorialInfànciaJordi Martín LloretJúlia CostaLiteratura britànicaMariano PeyrouNell LeyshonSexto Piso\nPublicat per\tRedacció\t- febr. 26, 2018\nPublicat per\tRedacció\t- febr. 28, 2018


Aquest migdia el Barcelona Urban Clúster i JLL han presentat un simposi sobre el mercat d'oficines a Barcelona, en el marc del Barcelona Funds Meeting del Barcelona Meeting Point. L'acte, titulat "Els reptes immobiliaris de Barcelona per poder atraure grans corporacions", ha estat patrocinat per Deloitte.\nHan presentat la taula rodona Joan Pla, president del BUC, i Borja Basa, director general de Corporate Solutions de Jones Lang LaSalle. Com a ponents experts, han participat Miquel Martí, director general de Barcelona Tech City; Carmina Ganyet, directora corporativa d'Inmobiliaria Colonial; Javier Zarrabeitia, director d'Asset Management de Merlin Properties; i Miguel Trias, soci director de l'oficina de Cuatrecasas a Barcelona.\nEn la seva intervenció introductòria, el president del Barcelona Urban Clúster, Joan Pla, ha convidat l'audiència a fer un exercici de confiança per suposar un escenari d'estabilització en el panorama econòmic i en el mercat immobiliari en concret, després dels esdeveniments polítics de les últimes setmanes. De fet, durant la xerrada els empresaris del sector s'han mostrat optimistes davant les perspectives de negoci per al proper any, i especialment de cara als inversors estrangers.\nDe fet, dels 77.000 metres quadrats d'oficines disponibles a Barcelona aquest any, ja estan prellogats per al 2018 uns 50.000, de manera que la disponibilitat és ja tot just del 4%. "A l'àrea metropolitana sí que hi ha diverses zones de possibles desenvolupaments urbanístics futurs, entre ells l'Eix Besòs i l'Eix Llobregat, a més de diverses parcel·les en el districte 22@", ha afegit Pla.\n"Tothom ens pregunta per Barcelona", ha ratificat Borja Basa, director general de Corporate Solutions de Jones Lang LaSalle, que ha afegit que el mercat barceloní és una de les prioritats per JLL.\nEl representant de Cuatrecasas, que s'ha instal·lat recentment al 22 @, ha assenyalat que van deixar les seves oficines de Diagonal amb Passeig de Gràcia pel creixement de l'empresa i també perquè aquesta zona ara és més turística que de negocis.\nPer part de Colonial, Ganyet ha comentat que els generadors de producte han de saber innovar, amb una oferta que ofereixi la transversalitat que necessiten les diferents generacions que conviuen en grans empreses, han de crear oficines a les que passin coses, tant dins com fora dels edificis, en el seu entorn. En aquest sentit, ha assenyalat que el 22 @ ha sabut complir aquesta funció, i per això la nova demanda d'espais que necessita captar talent avui vol estar en aquest districte. Pel que fa als nous desenvolupaments, ha dit que alguns necessitaran voluntat per part dels organismes públics, per facilitar canvis d'usos i fer un esforç en el planejament.\nEl representant de Merlin Properties ha assegurat compartir el missatge d'optimisme de Colonial, en tant que "la demanda per Barcelona ha estat en termes relatius molt potent fins avui, i per aquestes bones expectatives vam comprar amb convicció la Torre Agbar [avui Torre Glòries], per a un producte multi-inquilí; més tard se'ns va proposar apostar per l'EMA".\n"Per a un usuari d'aquest tipus és crucial el marc regulador i la seva estabilitat -ha afirmat Zarrabeitia-, i cal disposar d'accés a habitatge i educació, a més de disposar d'un bon lifestyle a un cost de vida assequible, perquè cal optar a desplaçar a tots els empleats d'aquests organismes, amb les seves famílies. Perquè venem ciutat i lifestyle per atreure i conservar el talent".\nEls conferenciants han conclòs que Barcelona, sota un entorn d'estabilitat jurídica, segueix mostrant-se molt competitiva com destinació europea on ubicar talent i companyies amb enfocament paneuropeu.


Tradicions remeieres, per fra Valentí Serra de Manresa\nHem iniciat una nova secció de "Tradicions remeieres", per fra Valentí Serra de Manresa. El primer capítol el dedica al marduix de les hortes caputxines.\nL'èxit editorial del recull de tradicions remeieres titulat Els caputxins i les herbes remeieres (Editorial Mediterrània 2011, 4 edicions), ha suscitat un inesperat ressò mediàtic que ha contribuït a renovar l'interès per les antigues tradicions terapèutiques conventuals i monàstiques. Els frares caputxins, seguidors de la vida i exemples de sant Francesc d'Assís -que arribaren a Sarrià en el ja molt llunyà any 1578- han conreat des d'antic, amb esforç i perseverança, herbes aromàtiques i remeieres per a ús terapèutic i gastronòmic. D'aquesta tradició remeiera ja en vaig oferir un tasc amb la sèrie d'articles estiuencs publicats el proppassat 2013 a Catalunya Cristiana.\nAlgunes d'aquestes herbes remeieres gaudeixen, alhora, d'una doble aplicació en la medicina i en la cuina, per exemple el marduix (o moraduix; llat., Origanum majorana; cast., mejorana). L'orenga major -el marduix- és una herba molt olorosa emprada a la cuina conventual per perfumar la sopa, les faves i els guisats de carn cuinats en ocasió de la celebració a taula de les grans festes litúrgiques. El marduix també era usat pels frares en les tasques d'apicultura per desinfectar les arnes i, àdhuc, com a analgèsic i antiinflamatori.\nEl marduix és una herba remeiera amb flors blanquinoses d'olor intensa que en l'antigor s'havia utilitzat en la fabricació de la cervesa fins que fou desplaçada pel llúpol. El religiós caputxí fra Jacint de Sarrià, expert en medicina popular, l'any 1751 escriví: "Lo marduix s'aplica a qualsevol medecina per aquietar dolors, y ab los emplastres emulients resol los sanchs-trayts; y és molt bona contra los refredaments del cap, y dóna grans olors"; (BHC, De algunas herbas, f. 160). També els antics frares usaren el marduix per tal d'alleujar les molèsties del mal d'orella: "Prendràs una porció de marduix y una altra de cansadalada y oli; ho faràs fondre y ho posaràs a l'orella"; (BHC, Receptari dels caputxins de Barcelona, s.d).\nPel que fa al ressò d'aquesta herba remeiera en les dites populars, els antics frares solien dir en començar la primavera que: Pel març el marduix treu el nas, per indicar que les plantes remeieres ja començaven a florir. D'altra banda, els pagesos de casa nostra per tal de mostrar que es malfiaven d'algú, es deien l'un a l'altre tot fent cantarella: Ja et conec herbeta, que et dius marduix... D'ací quinze dies, en l'article vinent us parlaré, si a Déu plau, dels usos i propietats terapèutiques de la sàlvia.


«És impressionant la capacitat de reacció i solidaritat dels haitians»\nEls serveis de rescat i les oenagés treballen contra rellotge malgrat l’arribada de la tempesta tropical ‘Grace’\nLes pluges torrencials «no facilitaran les coses», destaca la coordinadora general de Metges sense Fronteres al país caribeny\nReginald Louissaint / Afp\n17 de d’agost del 2021. 22:52\nLa tempesta tropical Grace va descarregar la matinada passada fortes pluges a Haití mentre els serveis de rescat es miraven per intentar rescatar totes les víctimes possibles d’entre la runa. El balanç del terratrèmol que va sacsejar el país dissabte passat al matí ja puja a gairebé 2.000 morts i més de 9.900 ferits, així com 60.000 cases destruïdes. Una tragèdia que es podria agreujar si les precipitacions acaben causant inundacions i esllavissaments de terra, segons va advertir el Centre Nacional d’Huracans dels EUA.\nEl sisme va tenir lloc a la zona sud de l’illa, al costat de la localitat de Les Cayes. Aquí, vivendes, escoles o esglésies van quedar destrossats després del terratrèmol i les seves contínues rèpliques. Diverses instal·lacions mèdiques han patit també importants danys en la seva infraestructura. «Tota la capacitat (sanitària) és a Port-au-Prince. Es tracta de transferir pacients», explica en conversa telefònica a EL PERIÓDICO Alessandra Giudiceandrea, coordinadora general de Metges sense Fronteres (MSF) a Haití. Al país americà, MSF té 1.310 treballadors que estan intervenint a les ciutats que més han patit mentre esperen l’arribada d’ajuda humanitària.\nPer pal·liar aquesta falta de recursos, l’oenagé està enviat equips mèdics a les zones més afectades per poder atendre els milers de ferits que continuen apareixent cada dia. «El nostre principal problema és que els accessos a les zones afectades estan bloquejats», explica Giudiceandrea. I és que les vies, carreteres i ponts d’accés estan col·lapsades, cosa que s’espera que empitjori amb les fortes precipitacions. Aquests talls estan dificultant molt la distribució de subministraments per a les víctimes i el trasllat de pacients als centres mèdics. «Necessitem helicòpters per arribar-hi», insisteix.\nPor de la tempesta\nEls hospitals del país ja estaven treballant a gran intensitat a causa del coronavirus, però ara, després del terratrèmol, es troben totalment desbordats davant l’allau de ferits per atendre. «La situació sanitària prèvia al terratrèmol no era la ideal, però havien començat a disminuir els casos d’hospitalitzats per Covid», indica la responsable de MSF. A més, des de l’organització es preparaven per al pitjor davant l’impacte del ‘Grace’, ja que «la tempesta no facilitarà les coses».\nSegons les previsions, les precipitacions podrien deixar fins a 38 centímetres d’aigua en algunes zones. La coordinadora de MSF avisa que aquesta situació dificultarà encara més les tasques de rescat i atenció dels afectats pel terratrèmol. A més, molts ciutadans van abandonar casa seva perquè es va ensorrar amb la tremolor o està en perill de fer-ho i ara viuen al carrer, sense un lloc on poder-se refugiar de les pluges. «Estem expectants per l’arribada de la tempesta, és catastròfic, no hi ha edificis, necessitem albergs temporals», assegura Giudiceandrea.\nMalgrat la gran quantitat de dificultats que estan havent d’afrontar els ciutadans d’Haití, Giudiceandrea remarca que l’impressiona la seva «capacitat de reacció i la solidaritat». «Malgrat la pèrdua de casa seva o que hagin mort familiars a causa del terratrèmol», explica. Voluntaris de tot el país s’esforcen per intentar trobar el màxim nombre de supervivents possible entre la runa.\nEl terratrèmol ha tornat a posar sobre la taula els grans problemes del país caribeny. Haití és el més pobre de tot el continent; a més, hi ha un creixent problema d’inseguretat al carrer. «La situació actual després del terratrèmol ve a empitjorar una zona ja molt castigada per la violència de les bandes», i la inestabilitat política després de l’assassinat del seu president fa tot just un mes, destaca la cooperant.


Als anys vint i trenta Catalunya viu una època plena d’il·lusions i de nous projectes col·lectius que tenen un notable reflex en l’àmbit de l’educació, entre d’altres. La Guerra Civil representa una enorme fractura de conseqüències definitives. Il·lusió i desencís, llibertat i violència, pau i guerra, són les diferents cares de la realitat que va ser la Segona República. Un itinerari guiat pel nucli urbà reviurà moltes de les sensacions que van viure els protagonistes d’aquell moment històric. El taller d’història que realitzarem al Museu permetrà copsar la realitat quotidiana de quatre personatges que han d’afrontar el rigor d’una guerra que els altera profundament la vida, i a la qual han d’adaptar-se per tal de sobreviure.


Radiofrecuència Corporal | Prats Estètica\nLa radiofreqüència corporal és un tractament efectiu i indolor per reactivar el nostre organisme a nivell cel·lular. El tractament afavoreix la reestructuració del col·lagen i la formació de nou col·lagen. També millora el drenatge limfàtic (disminució de líquids toxines) i la circulació a la pell i el teixit subcutani (millor oxigenació de la zona). El tractament reafirma la pell, augmenta l’elasticitat, atenua les arrugues i elimina les fines línies, per a una pell més llisa, ferma i visiblement més jove.\nCom funciona: El tractament es basa en l’aplicació d’ones electromagnètiques que produeixen una calor intradèrmica. La radiofreqüència s’aplica tant en zones corporals com facials. Els efectes del tractament són duradors, perquè treballa a nivell profund en la pell, aconseguint una major regeneració de cèl·lules.\nZones a tractar: El tractament de radiofreqüència es pot aplicar tant en zones facials com corporals. Les zones corporals són aquelles zones on s’aplica la lipocavitació com són els glutis, l’abdomen i els malucs i altres zones com els braços, les cuixes i l’escot. La combinació de radiofreqüència i lipocavitació, anomenat bodyshape, és un tractament molt efectiu de Solmania.\nLa nostra especialista realitza un diagnòstic personalitzat abans de començar amb el tractament. Durant aquesta primera visita es determina el tipus de tractament, que depèn de les característiques personals. Algunes d’aquestes característiques són: l’edat, el metabolisme, l’àrea a tractar i l’estructura dels teixits. El nombre de sessions i la durada de cada un sempre els ha de determinar la nostra especialista. En general es recomana realitzar entre 6 i 12 sessions en tractaments corporals. El temps mínim entre dues sessions és de 72 hores i aconsellem realitzar entre 1 i 2 sessions per setmana per aconseguir els millors resultats.\nEls resultats són visibles des de la primera sessió, però l’efecte és gradual i augmenta en el temps. Els màxims resultats es veuran unes setmanes després de l’última sessió. En aquest moment els processos activats a la pell estan en ple funcionament. Un cop finalitzat el tractament es recomana una sessió de manteniment cada cert temps, depenent del tipus de pell. Normalment s’aconsella una sessió cada 3 mesos aproximadament.\nPer millorar els resultats es recomana aplicar un producte cosmètic especial a les zones tractades després de cada sessió. Evita prendre el sol i els raigs UV unes 24 hores abans i després de la sessió.


PA DE PESSIC AMB MADUIXOTS I COCO\n1 de canyella\nper a l'almibar:\n50 de coco ratllat\n300 de maduixots\nper a decorar:\nmantega per a engrassar el motllo\n1 de bicarbonat\n1 de llevat tipus Royal\n50 mantega o oli\n2 de coco ratllat\n150 de farina tamisada\n150 de sucre mòlt\nCom fer PA DE PESSIC AMB MADUIXOTS I COCO\nTrencar els ous sencers en un bol. Afegir-hi el sucre glas i batre amb varilles elèctriques durant almenys 5 minuts. Barrejar la farina amb el llevat i el bicarbonat i reservar-ho. Afegir la mantega semi líquida al bany Maria i remenar amb una espàtula o cullera a mesura que hi anem afegint la farina tamisada a poc a poc. Finalment, afegir-hi el coco ratllat i abocar la barreja en un motllo rodó de 20 cm de diàmetre aproximadament, engrassat i enfarinat prèviament. Coure al forn pre-escalfat a 180ºC durant 40 minuts.\nMentres, fer un almibar coent en un pot l'aigua i el sucre junt amb un tronc de canyella i la pela de llimona. Deixar coure a foc mig uns 10-15 minuts (l'almibar s'ha d'engreixar lleugerament). Retirar del foc i deixar refredar. Rentar els maduixots i partir-los en dos longitudinalment. Ruixar-los amb la meitat de l'almíbar a sobre un plat.\nTreure el pa de pessic del motllo i posar-lo a sobre una reixa del forn. Quan estigui fred, pintar les parets amb l'almíbar i passar-lo pel coco ratllat. Per a fer això, posar el coco a sobre d'un paper d'alumini untat amb oli o mantega i agafar el pa de pessic amb les mans. Decorar la part superior amb les maduixots col.locats de manera original. Es pot acompanyar amb nata batuda.\nPa de pessic de iogurt amb pomes\nPA DE PESSIC DE LLUÇ AMB MAIONESA\nTomàquets, albergínies rostides i molls amb escabetx de maduixots\nPANS DE PESSIC DE COCO\nCREPS DE MADUIXOTS AMB CREMA DE TARONJA


El buscador Opera paga 8.000 euros per navegar per internet\nEls més granadets recordaran els inicis d'Internet, aquells en què la majoria del personal no tenia ni punyetera idea del que era un navegador (circa 1997-1998). Si una empresa tenia un parell de terminals connectats a la World Wide Web, sempre hi havia l'espavilat que s'asseia a llegir bestieses dues hores al dia (segurament tu). I quan el cap et preguntava "què coi fas?", tu posaves cara de fer una cosa molt important i deies: "Estic navegant!". És clar que en aquesta època l'arsenal de gatets bufons i memes encara estava en pilotes.\nAquests sí que eren bons temps. Doncs han tornat, i millor. Però només per a un. L'empresa noruega de navegadors Opera –380 milions de persones fan servir els seus productes– pagarà 8000 euros a un afortunat perquè faci el mandra dues setmanes a l'atzar per internet. És a dir, perquè navegui mirant el que li surti de la pebrotera.\nSegons explica Maciej Kocemba, director de producte d'Opera, "es tracta de conèixer millor com navega la gent per Internet, independentment que el que es faci sigui sorprenent, avorrit o surrealista, en definitiva, de descobrir que és autèntic. Al cap i a la fi, un navegador és el lloc on passes gairebé tota la teva vida en línia. Sentim molta curiositat per veure les cares que hi ha darrere cada clic: bé siguis una monja a la qual li agrada veure directes de heavy metal, un guru del fitness que es passa el dia descarregant receptes de pastissos hipercalòrics, o un ciclista que busca tutorials de fer mitja... No jutgem ningú", assegura.\nEl procés de selecció és obert a tots els usuaris del món, amb l'únic requisit que la sol·licitud sigui autèntica. En lloc d'un currículum, els interessats han d'enviar un vídeo de 15 segons explicant el moment de navegació més rellevant de la seva vida. Pot ser qualsevol cosa, des d'un incident graciós fins a una revelació seriosa.\nEl guanyador navegarà durant dues setmanes pels racons més llunyans de la web, amb desafiaments ocasionals de l'equip de xarxes socials i els usuaris d'Opera. A canvi, rebrà 9.000 dòlars (uns 8.000 euros) i el primer títol de "navegador personal" de l'empresa.\n¿Creus que ets l'escollit, tros de quòniam? És clar, a tots ens encanta mirar collonades de nadons foca, memes de gossets i les teories de la conspiració. Però els altres requisits són saber utilitzar un navegador, tenir un ordinador i connexió estable i parlar un anglès fluid. El guanyador d'aquesta ganga començarà la "feina" a l'hivern i veurà la seva fama en xarxes socials augmentada gràcies al suport de la companyia noruega.\nJo de tu m'hi presentaria. Al món hi ha milers de milions de poques substàncies... Però tu tens tots els números!\nNO T'HO PERDIS: 7 boscos de Catalunya per visitar a la tardor


Les calories del vi - Imagina Ràdio\nPoques són les taules de casa nostra on el vi no hi sigui present a l’hora d’alguns àpats. Però, independentment d’aquest fet gastronòmic, quantes calories aporta una copa de vi?\nAbans donaré unes quantes dades que reflecteixen la importància que té el vi a Espanya. Segons l’Organització Internacional de la Vinya i el Vi, Espanya és el país amb major superfície de vinya i el tercer productor mundial. Paradoxalment, només ocupa el 8è lloc en el rànquing de països més bevedors de vi. Amb un consum anual de 10 milions d’hectolitres. És dona la circumstància que els deu països més consumidors de vi absorbeixen les 2/3 parts de tot el vi que es consumeix al món. USA, França i Itàlia ocupen el podi dels més consumidors.\nPer poder calcular les calories exactes que porta el vi s’ha de conèixer primer el grau alcohòlic d’aquest, ja que a més alcohol, evidentment, més calories.\nEls espumosos com els cava brut nature –aquell cava sense l’addició de sucres– i els vins blancs, solen tenir menys graduació alcohòlica i, per tant, aporten menys calories o energia.\nNo obstant això, un vi blanc dolç natural –amb sucre i un grau alcohòlic menor– pot tenir menys calories que un vi blanc sec, ja que el sucre residual del mateix raïm és una font de menor valor energètic que l’alcohol.\nPer a tenir una major precisió a l’hora de saber quantes calories aporta el vi, es pot aplicar la següent fórmula: percentatge d’alcohol x 0,8 (que és la densitat mitjana de l’alcohol, i s’expressa en grams per mil·lilitre) x 7 (que són les kilocalories que conté cada gram d’alcohol) x volum (en ml) / 100 (que és la mesura en mil·lilitres per al que està dissenyat la fórmula). És a dir, la fórmula seria:\n% d’alcohol x 0,8 x 7 x volum (ml) / 100\nAplicant aquesta fórmula, i tenint en compte que una copa estàndard de vi són uns 125 mil·lilitres, el càlcul per saber les calories d’una copa de vi serà: 13,5 (què és el grau d’alcohol) x 0,8 (ja hem dit que és la densitat mitjana de l’alcohol) x 7 (que són les kilocalories d’un gram d’alcohol) x 125 que és la quantitat de vi. I el resultat d’aquesta triple multiplicació és 945, que es dividirà per 100. El resultat final serà de 94,5 kilocalories. Així doncs, una copa estàndard d’un vi de 13,5 graus d’alcohol representaran unes 95 kilocalories.\nArticle anteriorVergés anuncia que ja es treballa en l’estratègia de la vacunació contra la Covid -19 i ja ha comprat 10 milions de xeringues\nArticle següentXavi Llambrich ens apropa les vivències de dones víctimes de la violència masclista


Revés judicial al canvi dela Granvia de l’Hospitalet\nClatellada dels tribunals a un dels projectes més importants de transformació de l’Hospitalet de Llobregat: el pla director urbanístic ( PDU) Granvia Llobregat, que projecta el soterrament d’una part de l’emblemàtica carretera fins a arribar a l’hospital de Bellvitge a fi d’impulsar la creació d’un clúster metropolità d’empreses dedicades al sector de la salut aprofitant la presència a la zona d’hospitals de prestigi. Ahir el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) va declarar nul de ple dret el planejament impulsat per l’Ajuntament de l’Hospitalet i la Generalitat de Catalunya, que havia estat rebut amb oposició veïnal i política.\nEl pla afecta un 8% del terme municipal i també significa la desaparició de Can Trabal, l’última zona agrícola de la segona ciutat de Catalunya. De moment, l’actuació, que havia de començar el procés d’obres l’any que ve, després d’alguns retards, sent la continuació de la transformació de la plaça Europa, s’ha de paralitzar. Si s’arriba a reprendre, no serà abans d’un parell d’anys.\nARXIU / David Airob\nLa sentència del TSJC arriba després d’una denúncia que el grup municipal de Canviem l’Hospitalet, aleshores integrat per Iniciativa, Esquerra Unida i Pirates, va interposar el 2017. “Hem guanyat. És una victòria comunitària, de nosaltres com a grup dins de la institució i dels moviments socials que defensen Can Trabal”, va valorar Ana González, portaveu de l’Hospitalet En Comú Podem, formació hereva de la denunciant. “És un cop molt potent al model urbanístic de l’Hospitalet, basat en gratacels i grans oficines”, va afegir l’advocat que els ha representat en el litigi, Baustista Sotelo.\nEl TSJC planteja un conflicte de competències per anul·lar el pla. En essència, considera que l’organisme competent és l’ Àrea Metropolitana de Barcelona ( AMB), i que la seva figura no es pot veure substituïda per un PDU pactat entre el Consistori i la Generalitat. “Un PDU sectorial només es pot utilitzar en casos excepcionals amb un interès general molt clar”, remarca Sotelo.\nEl projecte impulsat pel Consistori i que va aconseguir el suport del Departament de Territori i Sostenibilitat intenta justificar aquest interès general, però la sentència en tomba els arguments. “El PDU no conté cap indicació rigorosa susceptible de justificar la competència plena del Departament de Territori i Sostenibilitat en detriment de les competències urbanístiques metropolitanes, les quals s’han vist ignorades per mitjà d’un acord a dues bandes”, afirma la sentència en un fragment. En un altre, qualifica de “lacònica” la informació de l’aprovació definitiva publicada al sumari del Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya. “Es tracta d’una informació de tanta parquedat que no ajudaria cap lector que no fos un veí qualificat a entreveure, ni per aproximació, l’ abast de l’expedient”.\nPer Sotelo, s’ha tractat de fer un “pla dins les competències de l’ AMB sense seguir els procediments d’informació pública i participació ciutadana”. “És el nou PDU Metropolità el que hauria d’impulsar aquesta zona, que afecta la connexió amb el riu Llobregat i al Parc Agrari, per exemple”, considera.\nDes del govern municipal, encapçalat per l’alcaldessa Núria Marín, es van mostrar ahir molt sorpresos per la resolució del TSJC, però van matisar que el tribunal no posa en dubte el què, sinó tan sols com s’ha tirat endavant la idea. “La sentència no qüestiona cap aspecte urbanístic del projecte, no qüestiona si s’ha de fer una cosa o una altra”, va assenyalar el primer tinent d’alcalde, Fran Belver. “Es tracta d’un tema formal de l’administració que impulsa el pla director”, va reblar el socialista.


Inici > Què s'estudia > Pla d'estudis actual > Pla d'estudis actual > Grau en Biologia\nLes pràctiques externes són una activitat de naturalesa formativa realitzada pels estudiants i supervisada per un tutor de l’empresa o institució on es desenvolupa i per un tutor acadèmic de la Universitat de València. Té com a principal objectiu permetre als estudiants aplicar i complementar els coneixements adquirits en la seua formació acadèmica afavorint, al mateix temps, l’adquisició de competències que els preparen per a l’exercici d’activitats professionals, faciliten la seua ocupació i fomenten la seua capacitat d’empreniment.\nExisteixen dos tipus de pràctiques: curriculars i extracurriculars. Les pràctiques curriculars es configuren com activitats acadèmiques integrades en el pla d’estudis del qual es tracte (graus i postgraus), que es corresponen amb un mòdul, matèria o assignatura. Per una altra banda, les extracurriculars són aquelles que els/les estudiants/es poden realitzar amb caràcter voluntari durant el seu període de formació (graus i postgraus) i que, encara tenint el mateix fi que les pràctiques curriculars, no formen part del pla d’estudis.\nEn relació a la realització de pràctiques amb persones menors d'edat i en compliment de la Llei 26/2015, de 28 de juliol, de modificació del sistema de protecció a la infància i a l'adolescència, l’estudiant o estudianta que vulga o haja de realitzar pràctiques que impliquen un contacte habitual amb menors ha d’aportar obligatòriament una certificació negativa del Registre central de delinqüents sexuals que expedeix el Ministeri de Justícia.\nLes Pràctiques Externes estan regulades pel Reglament de Pràctiques Externes de la Universitat de València.\nPodeu trobar més informació a les pàgines de la Facultat de Ciències Biològiques i de la Fundació Universitat – Empresa de la Universitat de València.


Tres mesos d’activitats en línia sobre la realitat de les persones joves LGTBI+ : Servei de Premsa\nLa programació convida a potenciar la faceta artística de les participants desenvolupant, telemàticament, projectes de fanzines, música rap, videoclips, DJ i pintura amb l’ajut de diferents col·lectius artístics de la ciutat\nEl Centre LGTBI també programarà una formació sobre diversitat sexual i de gènere per a professorat de secundària\n“Joves LGTBI+, el futur és ara”. Aquest és el lema de la campanya amb què el Centre LGTBI vol presentar el nou programa d’activitats que tindran lloc durant el primer trimestre de l’any. L’objectiu del cicle, que es desenvoluparà telemàticament a través de Zoom i YouTube, és posar sobre la taula les realitats i necessitats de l’adolescència LGTBI+ a través d’una variada programació de tallers, xerrades i activitats culturals.\nEl denominador comú dels tallers, dirigits preferentment a joves de 13 a 17 anys, és la voluntat de treballar des de les arts plàstiques, la música i l’audiovisual amb l’ajut d’artistes i creadores de la ciutat. És el cas del taller de fanzins que ha preparat Laboratorio Móvil, que permetrà descobrir els secrets de l’autoedició independent jugant amb textos i imatges.\nEl grup de raperes La Clika Pika, per la seva banda, proposarà treballar en grup en la producció d’un tema de rap amb perspectiva de gènere. El projecte resultant serà la base sobre la qual s’articularà un videoclip col·laboratiu supervisat per Las Pibas REC.\nLes dates de celebració dels tallers, que es realitzaran preferentment a través de la plataforma Zoom, i els terminis d’inscripció es poden consultar al web centrelgtbi.barcelona.\nEl Centre LGTBI vol analitzar el repte que suposa incorporar la perspectiva de la diversitat sexual i de gènere als diferents recursos i espais de salut sexual adreçats a l’adolescència. Aquest serà l’eix vertebrador d’una taula rodona (4 de febrer, 18 h) protagonitzada per Elena Longares, coordinadora del servei d’atenció a adolescents LGTBI+ del Centre Jove d’Atenció a les Sexualitats; Abel Huete, educador del projecte Oasis, i Isa Duque, psicòloga, sexòloga i terapeuta sistèmica familiar.\nTambé s’abordarà la necessitat de repensar l’erotisme fugint de l’heterenormativitat i el jovecentrisme de cossos perfectes. Es farà de la mà de Lídia Sardà, Mónica Toledo, Carlota Coll i Laura Arcarons, creadores del projecte Voluptas (10 de febrer, 18 h).\nD’altra banda, el Centre LGTBI ha convidat a diferents influencers a reflexionar sobre la relació de l’activisme LGTBI i les xarxes socials i el poder que tenen aquests mitjans a l’hora de canviar les relacions personals i crear referents durant l’adolescència (5 de març, 18 h). Carolina Iglesias (Percebes y Grelos), Elsa Ruiz y Daniel Valero (Tigrillo) conversaran amb Ainhoa León sobre la seva experiència en la creació de contingut i la seva projecció com a activistes i referents LGTBI.\nEn l’àmbit literari, destaca la presentació d’Eternos, primera novel·la de l’advocat i activista Ton Mansilla, que se submergeix en la realitat que viuen molts joves LGTBI+ a països on l’homosexualitat està penada. També coneixerem (h)amor6 trans, un volum coordinat per Lucas Platero en què catorze veus de la cultura i l’activisme trans donen respostes a qüestions relacionades amb el gènere. A més, el Centre acollirà la presentació de Mariquita. Una historia autobiográfica sobre la homofobia”, una novel·la gràfica de Juan Naranjo que repassa les pròpies vivències de l’autor durant la seva infantesa a l’Espanya dels anys 90.\nEls tres actes es podran seguir, respectivament, els dies 24 de febrer, 3 i 24 de març, a les 18.30 h, a YouTube.\nD’altra banda, el col·lectiu Teleduca ha curat per al Centre LGTBI una selecció de pel·lícules que aborden l’adolescència LGTBI+ des de la perspectiva de la família, les amistats o les relacions sexo-afectives. Un amor de verano (23 – 24 de gener), Heartstone (6 – 7 de febrer), 3 generaciones (20 – 21 de febrer), Fucking Amal (6 – 7 de març) i XXY (13 de març) són els títols seleccionats. Els films es podran veure a través de la plataforma digital dels Cinemes Girona, on estaran disponibles durant 24 hores.


Hi haurà temporals en el que resta de mes?\nDurant la segona meitat de gener les temperatures seran baixes en quasi tota la Península i l'arxipèlag balear\ndivendres, 14 de gener 2022 - 09:44h\nAl gener del passat any gran part del país va patir les conseqüències de la borrasca Filomena, que va portar nombroses i duradores nevades sobretot en el centre i aquest peninsular. Però enguany l'escenari és totalment diferent, tal com afirma José Antonio Maldonado, director de meteorologia de Meteored.\nLa borrasca Filomena va ser molt adversa i així ho testifiquen els registres, destacant les grossàries de neu a La Pobla de Cérvoles (Lleida) amb 63 centímetres i de Cavacés (Tarragona) amb 57,4 cm. En el Roque de los Muchachos (Santa Cruz de Tenerife) es van alcançar 56 cm, en Madrid (Retiro) cerca de 53 cm, Toledo 51 cm i en Vilafranca (Castelló) es van acostar al mig metre.\nLes temperatures més baixes es van donar en Torremocha del Jiloca (Teruel) amb -26,5 °C, en Bello (Teruel) amb temperatures de -25,4 °C, això com en Molina de Aragón (Guadalajara) on es va alcançar -25,2 °C.\nNo s'havia produït una borrasca de tal importància des de gener de 1971 i, després de 50 anys sense un succés semblant i seguint els models, és poc probable que torne a succeir.\nCom serà la segona quinzena de gener?\nDurant la segona meitat d'aquest mes, els termòmetres marcaran valors baixos en quasi tot el territori peninsular i l'arxipèlag balear amb gelades en quasi tot l'interior, quedant al marge la meitat occidental d'Andalusia, el litoral mediterrani i l'oest de Galícia almenys fins al dia 24. A Canàries hi haurà un ambient suau amb migdies lleugerament per damunt dels 20 °C i temperatures mínimes prop dels 16 o 17 °C.\nEn l'última setmana del mes, les gelades probablement continuaran produint-se en quasi tot el territori, amb possibilitat que es registren també algunes febles en capitals del sud-oest com Sevilla i Còrdova. En alguns punts es formaran bancs de boira duradors, sobretot en l'altiplà castellanolleonesa.\nLes pluges seran escasses, aïllades i d'intensitat feble. Hi haurà una major probabilitat de precipitacions als Pirineus. També podria ploure lleugerament en el nord de l'arxipèlag canari.


El director de l’escola, Víctor Neila, participa a la 4a Jornada de Màrqueting Educatiu de la FECC | La Salle Torreforta\nEl director de l’escola, Víctor Neila, participa a la 4a Jornada de Màrqueting Educatiu de la FECC\nEl director de La Salle Torreforta, Víctor Neila, ha participat aquest dimecres 30 de novembre a Barcelona a la 4a Jornada de Màrqueting Educatiu organitzada per la Fundació Escola Cristiana de Catalunya (FECC).\nAquesta iniciativa té com a objectiu consolidar l’espai de trobada periòdic on rebre i compartir coneixements vinculats a la comunicació i el màrqueting educatiu com un dels pilars fonamentals en l’àmbit de la gestió dels centres educatius.\nConcretament, la 4a edició de la Jornada de Màrqueting Educatiu ha tingut els següents objectius:\nEstablir els conceptes i plantejaments clau de comunicació i màrqueting educatiu.\nDespertar l’interès dels assistents per la transferència de coneixements en aquest àmbit, per compartir coneixements i treballar conjuntament.\nProveir d’eines i recursos els centres educatius per tal de dur a terme les accions de captació.\nAmb un plantejament pràctic, innovador i proper, diversos experts i responsables de centres educatius hi han presentat els nous reptes en la captació d’alumnat, així com experiències, bones pràctiques, eines i recursos susceptibles de ser emprats en els centres educatius.\nDe fet, el director de La Salle Torreforta ha ofert una ponència, juntament amb el director de La Salle Figueres, Jordi Gibert, en què han fet una presentació sobre l’experiència viscuda en el procés d’implantació d’estratègies de màrqueting i captació d’alumnat, quins reptes han afrontat i amb quines dificultats s’han trobat.


Ribnica na Pohorju Hotels - PREUS AMB ELS DESCOMPTES MÉS GRANS a tots els hotels a Ribnica na Pohorju\nexperiència [Ribnica na Pohorju]\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Apartmaji Koželj és una elecció d'allot\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Apartmaji Koželj és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Ribnica na Pohorju. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Apartmaji Koželj, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa per garantir el més gran comfort possible als seus clients. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com centre esportiu, esquí, jardí. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Apartmaji Koželj la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Ribnica na Pohorju.\nDissenyat tant per oci com per negoci, Breza està situat idealment a Ribnica na Pohorju; una de les Dissenyat tant per oci com per negoci, Breza està situat idealment a Ribnica na Pohorju; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Breza, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, habitació familiar són només algunes de les comoditats que fan que Breza sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Ribnica na Pohorju, el Breza és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Ribnica na Pohorju, Breza 2 és l'el·le\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Ribnica na Pohorju, Breza 2 és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Breza 2 asseguren una estada plaentera als seus clients. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix habitació familiar. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Breza 2.\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Ribnica na Pohorju, no busqui més enllà de Tisa Si el que està buscant és per un hotel ben situat a Ribnica na Pohorju, no busqui més enllà de Tisa A. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Tisa A asseguren una estada plaentera als seus clients. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Tisa A.\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Ribnica na Pohorju, no busqui més enllà de Tisa Si el que està buscant és per un hotel ben situat a Ribnica na Pohorju, no busqui més enllà de Tisa B. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Tisa B asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, habitació familiar. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Ribnica na Pohorju, faci de Tisa B la vostra llar.\nImpressions dels viatgers sobre Ribnica na Pohorju\nDescobreixi els barris de Ribnica na Pohorju\nSobre Ribnica na Pohorju\nAgoda.com ofereix una selecció dels millors hotels a Ribnica na Pohorju, Eslovènia per a que la seva visita assoleixi les seves expectatives. Amb més de 5 diferents establiments, tenim una gran varietat on triar. Moltes àrees, cada una amb una atmòsfera distinta, esperen ser descobertes a la ciutat. Ribnica na Pohorju té moltes atraccions per explorar amb un passat fascinant, un present intrigant i un emocionant futur. Hi ha tantes coses per fer, potser vol quedar-se una altra setmana o més per tal d'experienciar-ho tot. Agoda.com ofereix ressenyes professionals i qualificacions d'hotels a Ribnica na Pohorju per a que vostè gaudeixi d'una estada perfecta.\nQuè fer a Ribnica na Pohorju\nTrobar més allotjaments a Ribnica na Pohorju\nHotels Ribnica na Pohorju populars


Gita Govinda (en)\n1.1 Lloc de naixement\n2 Registres històrics sobre la vida de Jayadeva\n3 Vida i obres\nRegistres històrics sobre la vida de JayadevaModifica\nAlguns detalls addicionals sobre Jayadeva s'han obtingut a partir d'un llibre del poeta orissa krisnaísta Madhava Patnaik, que va ser contemporani del sant ballarí Chaitania (1486-1534). El llibre de Madhava Patnaik (que va ser trobat en tres fulles de palma a principis dels anys 80) dóna compte clara de la visita de Chaitania a Puri. Esmenta que Chaitania va visitar Kenduli Sasan, prop de Puri, per retre homenatge a Jayadeva i per cantar passatges del Guita-govinda. El llibre esmenta que Kenduli Sasan era, de fet, el lloc de naixement de Jayadeva. El llibre de Madhava Patnaik també dóna compte de la vida primerenca de Jayadeva i de les llegendes al voltant de Puri. Esmenta que Jayadeva va sobresortir en el seu estudi dels Purana des de la primera infància.\n↑ 2,0 2,1 Reddy, William M. The making of romantic love: longing and sexuality in Europe, South Asia and Japan 900-1200 (en anglès). University of Chicago Press, 2012.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Jayadeva&oldid=26072247»\nDarrera modificació: 19 gen 2021 a les 14:53\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 19 gen 2021 a les 14:53.


EL SISTEMA DE COVES DE ROTGERS\nPROGRESSA, ENDINSA'T A LA COVA DE ROTGERS (Berguedà)\nEndinsa't sota terra, fes un pas més per acostar-te a l'espeleologia amb aquesta cova, que medeix un quilòmetre de llargada !\nLa cova consta d'un recorregut de 1014mts. segons les ressenyes disponibles i 67 metres de desnivell, amb la peculiaritat que té una boca d'entrada i una de sortida, així que en cap cas repetirem l'itinerari per sortir d'aquesta, a més, la cova de Rotgers ens obligarà ja des de bon principi a arrossegar-nos per gateres llargues, estretes i humides, alhora que ens permetrà contemplar numeroses galeries paral·leles que ens permetran anar passant a diferents alçades i baixar un pou d'uns cinc metres de poca dificultat, a més també toparem amb galeries obstruïdes que no duen enlloc, formacions de guix d'allò més curioses i acabarem amb uns passos que ens recordaran al que podria ser una via ferrada subterrània !\nSens dubte una cova que no deixarà indiferent a ningú !\n*Per a grups més grans que els indicats a la taula de preus, consulteu-nos ho, ja que per raons de seguretat i qualitat de la sortida serà imprescindible comptar amb més d'un guia.\n** Tothom qui desitgi realitzar la visita a la cova de Rotgers, ha de ser conscient que aquesta no pot ser la seva primera visita a una cova, volem fer una recomanació insistent a tots aquells i aquelles que la vulguin visitar que abans contractin la visita a la Bòfia de Boixadera per tenir un primer contacte amb la progressió per passos estrets, o que es dirigeixin a un club d'espeleologia que els acompanyi a alguna altra cova d'iniciació.\nDe no ser així, podriem trobar-nos en situacions on la por als llocs estrets ens superi i siguem incapaços d'avançar ni retrocedir.\nNOTA: Encara que es comercialitza l'activitat sota el nom d'espeleologia, la visita a les coves proposades en cap cas suposa la pràctica d'aquest esport amb l'ús de les tècniques que això comportaria. Les coves a les quals oferim visites han estat seleccionades perquè són aptes per a una immensa majoria de públic, això si, sense por als espais estrets, i sempre serà el guia el qui ens conduirà a través d'aquestes vetllant per a la seguretat de qui les vulgui gaudir.


Apartment Anna na Fontanke Saint Petersburg Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNaberezhnaya Reki Fontanki, 40, Districte de Tsentralny, Saint Petersburg, Rússia, 191025 - Veure al mapa\nBen situat a la els paisatges, la cultura, els restaurants area de Saint Petersburg ciutat, Mini Hotel Anna na Fontanke us proporcionarà el millor lloc per a un merescut descans. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nMini Hotel Anna na Fontanke també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Saint Petersburg. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, servei de bugaderia, conserge.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Mini Hotel Anna na Fontanke.\nCal que informeu el Apartment Anna na Fontanke de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 1000 RUB per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament. Cal fer el pagament abans de l'arribada amb transferència bancària. L'allotjament es posarà en contacte amb tu després de fer la reserva i et donarà més informació.\nTots els tipus de viatgers (40) Parelles (2) Viatgers en solitari (3) Famílies amb infants petits (11) Famílies amb infants grans (11) Grups (13)


L’arranjament de la baixada al Parc de la Transsegre, el projecte més votat en els segons pressupostos participatius de Balaguer – Comarques de Ponent\nL’arranjament de la baixada al Parc de la Transsegre, el projecte més votat en els segons pressupostos participatius de Balaguer\nL’arranjament de la baixada d’accés al Parc de la Transsegre i la millora del ferm d’altres punts de la ciutat ha estat el projecte més votat en la segona edició dels pressupostos participatius impulsats per la Paeria de Balaguer. Concretament ha rebut un total de 224 vots. La segona proposta ha estat la construcció d’una pista multi esport; la tercera, un parc infantil a l’escola Mont-roig, i en quarta i cinquena posició han quedat la col·locació de més papereres (convencionals i per a animals) a diferents punts de la ciutat i la instal·lació de plaques fotovoltaiques al pavelló d’Inpacsa.\nLa tercera proposta més votada s’ha desestimat perquè superava el pressupost de manera que durant l’any vinent es realitzaran les propostes 1, 2, 4 i 5.\nUn total de 714 balaguerins i balaguerines han votat en els segons pressupostos participatius, xifra que des del consistori han reconegut que és baixa però ho han atribuït a les circumstàncies actuals derivades de la pandèmia i han explicat que treballaran per incrementar la participació en les votacions en futures edicions. Un 55% dels votants eren dones i un 45%, homes. La zona on ha estat més alta la participació és la del districte de l’Escola Pia (un 21,3%) i la més baixa, la del districte del Casal Lapallavacara (un 2,7%).\nEls pressupostos participatius compten amb una partida de 150.000 euros.


Teràpia Familiar – UOTA\nEn les sessions de teràpia familiar ajudem a la família a gestionar aquelles situacions conflictives lligades al trastorn i a establir noves dinàmiques relacionals entre els membres que formen la unitat familiar. La teràpia va orientada a formar a les famílies en l’abordatge del trastorn i a dotar-los d’aquelles eines i estratègies necessàries per a fer front al TCA.\nConviure amb un TCA no és fàcil i generalment comporta un patiment per a la família afectada que cal tractar.\nL’objectiu de la Teràpia Familiar és conèixer les dinàmiques relacionals de la família i les dinàmiques sorgides arrel de l’aparició del TCA amb la finalitat de promoure els canvis necessaris que assegurin un equilibri estructural en la família i faciliten la recuperació de la persona afectada.\nDurant el procés terapèutic, el professional acompanya a la família per tal de promoure canvis positius en les relacions familiars i amb la persona afectada, ajuda a comprendre i gestionar la situació actual vinculada al trastorn i contribueix a millorar les dificultats de comunicació que habitualment existeixen entre els membres de la família.\nEl treball terapèutic familiar pot realitzar-se mitjançant sessions amb tots els membres de la família, amb alguns dels membres o amb membres per separat, en funció de les necessitats concretes d’intervenció.


▷ ⭐El temps a Cabrils⭐ - eltemps24.cat\nEl temps 24 » El temps a Cabrils\nAquí pots veure la previsió del clima de Cabrils per demà, si desitges veure la informació més actualitzada del temps a Cabrils aquí tindràs la possibilitat de trobar totes les dades perquè puguis organitzar la teva setmana.\nCabrils és una població de la província de Barcelona a Catalunya concretament pertany de la comarca Maresme, i disposa de 7.287 habitants segons l’últim cens. Ara tens la informació del clima per a les hores següents a Cabrils. Disposaràs de totes les dades de temperatura, vent i temps i cal destacar que la temperatura màxima serà de ºC i la temperatura mínima serà de graus.\nPrevisió del temps a Cabrils avui\nA continuació tens la previsió del clima per a les hores següents a Cabrils tens tot el detall de temperatura, vent i temps i cal destacar que la temperatura màxima és de graus i la temperatura mínima es preveu que sigui de graus.\nPrevisió del temps a Cabrils demà\nEn aquesta part de la web pots veure les dades de la previsió meteorològica de Cabrils per demà, pots veure la informació de les hores següents i pots observar la previsió global per demà.\nMeteorologia a Cabrils per als propers dies


23 entitats esportives, culturals i socials de Calaf van prendre part aquest dissabte, 4 de juny, a la primera Mostra d'Entitats de Calaf organitzada per l'Ajuntament. Una matinal, celebrada a la plaça dels Arbres, amb una bona afluència de ciutadans que van voler conèixer, de primera mà, què fan les organitzacions del municipi en cada un dels seus àmbits. La nova proposta ha coincidit amb la celebració a Catalunya del Dia de l'Associacionisme Cultural.\nLa mostra va permetre visualitzar públicament tot el conjunt d'entitats i associacions del municipi. Cada una d'elles disposava d'un estand a través del qual exposaven l'activitat que desenvolupen al llarg de l'any i des d'on intentaven captar nous socis i col·laboradors.\nL'esdeveniment també va servir per fer xarxa ja que va promoure el coneixement mutu entre les associacions que pot derivar cap a una relació més estreta. En aquest sentit, l'objectiu és que la coordinació i la col·laboració entre elles pugui millorar.