El Suprem tomba l’ordre de la Generalitat contra anuncis d’allotjaments turístics il·legals El Suprem tomba l’ordre de la Generalitat contra anuncis d’allotjaments turístics il·legals – El Món\nEl Suprem tomba l’ordre de la Generalitat contra anuncis d’allotjaments turístics il·legals\nL'alt tribunal anul·la un requeriment de l'administració dirigit a Homeaway\nMadrid ACN 27/01/2021 4:10 pm\nEl Tribunal Suprem ha estimat el recurs de la plataforma d’allotjaments turístics Homeaway -ara anomenada Vrbo- i ha anul·lat l’ordre de la Generalitat del 13 de gener de 2015 que ordenava a la companyia que bloquegés, suprimís o suspengués definitivament del seu web els habitatges turístics en els quals no constés el número d’inscripció al Registre de Turisme de Catalunya. En una sentència feta pública aquest dimecres, la secció tercera de la sala contenciosa-administrativa de l’alt tribunal defensa que l’entitat, com a prestadora de serveis de la societat de la informació (PSSI), no té l’obligació de vigilància dels anuncis.\nSegons la sentència, l’empresa “estarà obligada a suprimir els anuncis, o vedar l’accés a ells, que incompleixin una obligació legal quan l’administració competent hagi declarat l’incompliment i el comuniqui al PSSI, però no pot traslladar a aquest l’obligació de vigilància que li competeix”.\nEn aquest sentit, el Suprem diu que l’ordre de la Generalitat hauria de fer referència a “anuncis concrets” que Homeaway hauria de retirar. “A diferència de l’ordre administrativa de la qual porta origen el litigi i que és una ordre genèrica que obligaria al prestador de serveis a efectuar un examen del contingut dels seus anuncis, determinar quins són apartaments turístics i suprimir ells que no incorporin el número de registre”, diu la sentència.\nEl Suprem remarca que aquesta obligació és contrària al règim jurídic dels PSSI d’allotjament de dades. “En puritat seria pràcticament atribuir-li la funció d’inspecció i control de continguts que, dins del seu àmbit material, correspon a l’administració competent”. L’alt tribunal remarca que Homeaway no es regeix per la legislació sectorial d’allotjaments turístics.\nA més, la sentència sosté que no es pot considerar que l’empresa hagi comès una “il·legalitat flagrant”. L’alt tribunal recull l’argument de l’empresa, que diu que al seu web hi ha no només anuncis d’allotjaments turístics sinó d’altres tipus que no estan subjectes a l’obligació de facilitar el número de registre.\n“Aquesta circumstància i la naturalesa dels serveis d’intermediació, les prestacions de les quals són merament accessòries a l’activitat subjacent -en els termes ja exposats pel Tribunal de Justícia de la Unió Europea- impedeixen considerar que l’omissió d’un nombre de requisits administratius sigui una il·legalitat flagrant que per la seva mera existència obliga a actuar al PSSI retirant els anuncis que incorrin en ella”.\nJordiP 27/01/2021 5:52 pm


La Selva TV - Eva Viñolas relleva Joan Mercader a l'alcaldia de Susqueda\nEl sistema de votació de llistes obertes de Susqueda va provocar que Eva Viñolas fos la persona més votada, tot i no encapçalar la llista, fet que va desembocar en el pacte que establia el relleu a l'alcaldia a mig mandat. Des de l'equip de govern s'assegura que les línies de treball continuen sent les mateixes.\nAltres prioritats que es marca l'equip de govern són la protecció del territori, la creació d'oportunitats per als més joves i el foment del turisme què és un dels sectors econòmics al que es dediquen molts dels habitants de Susqueda. En l'últim any s'han impulsat diverses accions de promoció turística com ara la creació de dues rutes marcades que formen part de la xarxa de Natura Local.\nUna de les principals problemàtiques que pateix Susqueda és la xarxa de distribució d'aigua.\nUna de les fites del mandat d'Eva Viñolas serà la commemoració a l'octubre del 50è aniversari de la posada en funcionament de la primera turbina del pantà de Susqueda. Tot i significar la pèrdua del poble, des de l'equip de govern es creu important recordar aquesta data i per això una comissió està treballant en un seguit d'actes que tindran lloc el proper 2018.


Cookies - Gremi pels professionals de perruqueria i estètica del Bages\nDe conformitat amb el que s’estableix en la Llei 34/2002 de Serveis de la Societat de la Informació, t’informo que el lloc web www.gremiperruquersbages.com, utilitza cookies. Les cookies són petits arxius de text del lloc web que tu, com a usuari que ho visita, emmagatzemes en el teu ordinador o dispositiu. A continuació procedim a detallar els diferents tipus de cookies que utilitza www.gremiperruquersbages.com:\n(ii) Cookies de tercers: www.gremiperruquersbages.com pot contenir cookies de tercers orientades a oferir un millor servei que aquests tercers ofereixen. Un exemple d’aquest ús són els enllaços a les xarxes socials que permeten compartir el contingut del lloc web.\nCookies analítiques: són aquelles que, tractades per www.gremiperruquersbages.com o per tercers, permeten quantificar el nombre de visitants i analitzar estadísticament la utilització que fan els usuaris del portal web. La informació recollida mitjançant aquesta mena de cookies s’utilitza en el mesurament de l’activitat del Lloc web i per a l’elaboració de perfils de navegació anonimizados dels usuaris, amb la finalitat d’introduir millores en funció de l’anàlisi de les dades d’ús que fan els usuaris del servei:\nEn concret, el lloc web utilitza les cookies següents:\nelementor Proveïdor: gremiperruquersbages.com tipo: HTML Caducitat: Persistent\nObjectiu: Utilitzada en relació al tema de WordPress a la web.\nEn el cas de voler modificar la configuració de cookies del teu navegador, pot fer-ho mitjançant la configuració de les opcions d’aquest. Podrà trobar informació sobre com modificar les polítiques de cookies dels diferents navegadors en els següents espais:\nExisteixen eines de tercers, disponibles en línia, que permeten als usuaris detectar les cookies en cada lloc web que visita i gestionar la seva desactivació. Els navegadors web són les eines encarregades d’emmagatzemar les cookies i des d’aquest lloc l’usuari pot exercitar el seu dret a eliminació o desactivació d’aquestes. Ni aquesta web ni els seus representants legals poden garantir la correcta o incorrecta manipulació de les cookies per part dels esmentats navegadors. Informem que si no desitges que els llocs web posin cap cookie en l’equip, podent adaptar la configuració del navegador de manera que es notifiqui abans que es col·loqui cap cookie. D’igual manera, pot adaptar la configuració de manera que el navegador rebutgi totes les cookies, o únicament les cookies de tercers. En cas de trobar amb aquesta mena de cookies en aquest lloc web i no estiguin enumerades en la llista anterior, preguem que ens el comuniquis.\nL’acceptació de la present política de cookies implica que com a usuari ha estat informat d’una forma clara i completa sobre l’ús de dispositius d’emmagatzematge i recuperació de dades (cookies) així com que www.gremiperruquersbages.com disposa del seu consentiment per a l’ús de les mateixes tal com estableix la normativa. En el cas que tinguis algun dubte sobre la política de cookies del lloc web, pot dirigir-se a: bagesperruquers@yahoo.es.


Missió comercial virtual a Xile, Argentina, Uruguai i Paraguai. ACCIÓ - Agència per la competitivitat de l'empresa Agenda. ACCIÓ - Agència per la Competitivitat de l'Empresa\nDel 8 al 19 de novembre de 2021\nInscripcions fins al 10 de setembre\n325\t€ + IVA\nVols establir contacte amb clients, distribuïdors, importadors, socis comercials i proveïdors de Xile, Argentina, Uruguai i Paraguai dels sectors salut, químic, energia i recursos, sistemes industrials, alimentació i indústries del disseny?\nParticipa en aquesta missió virtual i podràs gaudir de:\nReunions amb el responsable dels mercats de la Cambra de Sabadell per dissenyar la teva estratègia de participació segons els teus interessos i objectius\nAgenda individualitzada de reunions amb les empreses identificades d'aquests països\nReunir-te amb possibles contactes comercials i rebre suport en l'expansió als països indicats.\nUna empresa que desitgi obrir mercat, buscar socis comercials, distribuïdors o clients.\nLes reunions ens duran a terme en castellà.\n• Agenda a un país: 600 € (+IVA)\n• Agenda a dos països, preu total: 800 € (+IVA)\n• Agenda a tres països, preu total: 1.000 € (+IVA)\n• Agenda a quatre països, preu total: 1.200 € (+IVA)


Vint-i-tres morts en una operació dels insurgents per alliberar presos a l'Iraq\n10 abril 2021 20:48\nLa batalla campal, primera entre iraquians, deixà també un saldo de més de 30 ferits\nEfe | 15 febrer 2004\nVint-i-tres persones moriren i més de trenta foren ferits en l'atac de grups insurgents contra un recinte oficial de Falluja que es convertí a l'escenari de la primera batalla campal entre iraquianes que es registra en la postguerra. Segons testimonis, mig centenar d'homes armats i a bord de vehicles envoltaren ahir dematí l'àrea, i en una perfecta operació militar donaren un cop en el qual a més de sembrar el terror i la mort aconseguiren alliberar més de vint presos que complien penes per diversos delictes.\nLa comissaria de policia, la seu del Cos de Defensa Civil, l'Ajuntament i diversos departaments ministerials ubicats al recinte -situaren al centre de la ciutat-, patiren a continuació un intens foc de morter i d'armes automàtiques, i des de tres fronts, per part dels atacants.\nUn quart d'hora després, el lloc quedava sembrat de cadàvers i els cossos dels ferits, mentre que els presidiaris que romanien tancats a la dependència policíaca aprofitaven l'ocasió per fugar-se. «Trencaren els cadenats després d'arribar fins al calabós», explicà l'agent Alí Fadel, qui precisà que els insurgents entraren a cada estança de la comissaria disparant a boca de canó.\n«Començaren a tirotejar des dels cotxes mentre els envoltaven» fou el relat d'un altre testimoni, Brahim Fahd, treballador de la delegació del Ministeri d'Educació, limítrof amb la comissaria i en la façana del qual es podien veure els impactes de diverses granades. «Es taparen la cara amb les kufiyas (tradicional mocador àrab) i s'atrinxeraren darrere del mur de l'escola», prosseguí Fahd assenyalant al pati del col·legi Al Quds, a la cantonada de davant.\nEl seu company, Faj Hasan, de 76 anys, assegurà que no li donà temps a reaccionar. «De seguida escoltàrem el terrabastall de granades. Els atacants utilitzaren en la segona andanada diversos morters i llançagranades per obrir una encletxa per la qual entrar a la caserna», recordà. Segons declarà el subdirector de l'hospital de la ciutat, Adel Hamdan, quinze policies, cinc civils i tres desconeguts, que presumiblement eren membres de la resistència, moriren en el xoc o a l'hospital, on l'estat de tres ferits era crític.\nDiversos vehicles militars nord-americans entraren a Falluja després de l'incident, encara que poc pogueren fer per ajudar les forces iraquianes, que al capvespre continuaven apostades a les teulades d'habitatges i edificis públics davant del temor d'una nova escomesa dels insurgents.


Ensenyament públic. Resum de la Mesa sectorial del 17 de setembre de 2014 - CCOO Educació Pública Ensenyament públic. Resum de la Mesa sectorial del 17 de setembre de 2014 - CCOO Educació Pública\nHome > Pública > Ensenyament públic. Resum de la Mesa sectorial del 17 de setembre de 2014\nMesa sectorial Pública\nEnsenyament públic. Resum de la Mesa sectorial del 17 de setembre de 2014\n1. Modificació del Decret 155/2010 de 2 de novembre de la direcció dels centres educatius públics i del personal directiu professional docent.\nAquesta Mesa és continuació de la Mesa de 10.09.2014.\nEl Departament comunica que 760 direccions acaben el seu mandat el 30 de juny de 2015.\nEstima que 364 direccions, possiblement podrien prorrogar el seu mandat , això originaria aproximadament unes 500 vacants i entén que són massa vacants per prorrogar els mandats o aplicar nomenaments per un curs amb caràcter excepcional.\nCCOO recordem que ja des del primer moment vam ser bel•ligerants amb el Decret de Direccions. Creiem que cal equilibrar els membres de les comissions de selecció, per tal de garantir la participació de tota la comunitat educativa. Tanmateix, si no es prioritzen les candidatures del professorat dels centres per sobre de les candidatures foranies, ens veurem obligats a reafirmar-nos en tot allò que van dir la mesa anterior:\n“exigir l’ajornament d’aquestes modificacions durant aquest curs”.\n2. Resposta de l’Administració a preguntes fetes a la Mesa anterior:\n•Desaparició de la hora de tutoria de l’horari lectiu a ESO, Batxillerat i Cicles Formatius.\nL’Administració reconeix que ha estat una “errada administrativa” a l’hora de la redacció de les normes d’inici de curs; immediatament es corregirà i es recuperarà l’hora dins de l’horari lectiu.\nSabies que la reducció de les hores lectives per tutoria són fruit de l'Acord de Plantilles signat en solitari per CCOO amb l'Administració l'any 1995?. A aquest acord de plantilles posteriorment es van anar incorporant noves millores, i a totes elles sempre ha estat CCOO.\n•Justificació malalties cròniques\nNo hi ha cap llistat de malalties.\nEls metges determinaran les malalties cròniques i estendran un document acreditatiu / informe que justifiqui la malaltia crònica.\n•El cens de professorat de cara a les eleccions, s’informarà després de la nòmina de setembre, els primers dies d’octubre.\n•Demanem, novament, convocar una Mesa sectorial, per tractar el tema de les substitucions i la recuperació del 100% del salari del personal interí.\n•A la petició de disposar d’un codi d’accés al portal de centres, per tal de ser coneixedors de tot allò que tingui a veure amb les condicions laborals dels docents, ens responen que s’està estudiant i ens donaran resposta properament.\n•Destinacions provisionals dels alliberats sindicals:\n49 persones: 27 romanen en el mateix centre, 2 propostes de direcció a diferent centre, 20 fase d’elecció.\nDe les 49 persones: 26 provisionals, 13 interins ( 6 propostes de continuïtat i 7 fase d’elecció), 7 comissions de serveis i 3 suprimits.\n3. Torn obert de paraules:\n•Criteris que s’han segui per decidir les centres d’alta complexitat.\n•Demanar informació sobre el canvi /modificació/supressió de l’antic centre Pompeu Fabra del Prat, actual Prat nº1. Ens sembla un precedent inadmissible i creiem que calen algun tipus d’explicació.\nPublicat per . a 25.9.14\nItem Reviewed: Ensenyament públic. Resum de la Mesa sectorial del 17 de setembre de 2014 Rating: 5 Reviewed By: .


Avís Legal > Wellness Molins\nEn compliment amb el deure d’informació recollit en article 10 de la Llei 34/2002, de 11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i del Comerç Electrònic, a continuació es faciliten les següents dades: l’empresa titular de domini web és EXPONIA CENTRAL, SL (Des d’ara EXPONIA CENTRAL), amb domicili a aquests efectes a l’Avda Diagonal nº612, 7è6a 08021 Barcelona (Barcelona) nombre de C.I.F .: B67270801 inscrita en el Registre Mercantil de Barcelona al tom 29.687, Foli 166, i el correu electrònic és wmolins@wellnessmolins.com.\nL’accés i / o ús d’aquest portal de EXPONIA CENTRAL atribueix la condició d’USUARI, que accepta, des d’aquest accés i / o ús, les Condicions Generals d’Ús aquí reflectides. Les esmentades Condicions s’aplicaran independentment de les Condicions Generals de Contractació que si escau resultin d’obligat compliment.\nwww.wellnessmolins.com proporciona l’accés a multitud d’informacions, serveis, programes o dades (des d’ara, “els continguts”) a Internet pertanyents a EXPONIA CENTRAL als quals l’usuari pugui tenir accés. L’usuari assumeix la responsabilitat de l’ús del portal. Aquesta responsabilitat s’estén al registre que fos necessari per accedir a determinats serveis o continguts. En aquest registre l’USUARI serà responsable d’aportar informació veraç i lícita. Com a conseqüència d’aquest registre, a l’USUARI se li pot proporcionar una contrasenya de la qual serà responsable, comprometent-se a fer un ús diligent i confidencial de la mateixa. L’usuari es compromet a fer un ús adequat dels continguts i serveis (com per exemple serveis de xat, fòrums de discussió o grups de notícies) que EXPONIA CENTRAL ofereix a través del seu portal i amb caràcter enunciatiu però no limitatiu, a no emprar- per a (i) incórrer en activitats il·lícites, il·legals o contràries a la bona fe ia l’ordre públic; (Ii) difondre continguts o propaganda de caràcter racista, xenòfob, pornogràfic-il·legal, d’apologia del terrorisme o que atempti contra els drets humans; (Iii) provocar danys en els sistemes físics i lògics de EXPONIA CENTRAL, dels seus proveïdors o de terceres persones, introduir o difondre a la xarxa virus informàtics o qualssevol altres sistemes físics o lògics que siguin susceptibles de provocar els danys anteriorment esmentats; (Iv) intentar accedir i, si s’escau, utilitzar els comptes de correu electrònic d’altres usuaris i modificar o manipular els seus missatges. EXPONIA CENTRAL es reserva el dret de retirar tots aquells comentaris i aportacions que vulnerin el respecte a la dignitat de la persona, que siguin discriminatoris, xenòfobs, racistes, pornogràfics, que atemptin contra la joventut o la infància, l’ordre o la seguretat pública o que, al seu parer, no resultessin adequats per a la seva publicació. En qualsevol cas, EXPONIA CENTRAL no serà responsable de les opinions abocades pels usuaris a través dels fòrums, xats, o altres eines de participació.\nEXPONIA CENTRAL compleix amb les directrius de la Llei Orgànica 15/1999 de 13 de desembre de Protecció de Dades de Caràcter Personal, el Reial Decret 1720/2007 de 21 de desembre, pel qual s’aprova el Reglament de desenvolupament de la Llei Orgànica i altres normativa vigent en cada moment, i vetlla per garantir un correcte ús i tractament de les dades personals de l’usuari. Per a això, al costat de cada formulari de recapto de dades de caràcter personal, en els serveis que l’usuari pugui sol·licitar a EXPONIA CENTRAL, de fer saber a l’usuari de l’existència i acceptació de les condicions particulars del tractament de les seves dades en cada cas, informant de la responsabilitat del fitxer creat, la direcció del responsable, la possibilitat d’exercir els seus drets d’accés, rectificació, cancel·lació o oposició, la finalitat del tractament i les comunicacions de dades a tercers si és el cas. Així mateix, EXPONIA CENTRAL informa que dóna compliment a la Llei 34/2002 de 11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i el Comerç Electrònic i li sol·licitarà el seu consentiment al tractament del seu correu electrònic amb fins comercials en cada moment.\nEXPONIA CENTRAL, és titular de tots els drets de propietat intel·lectual i industrial de la seva pàgina web, així com dels elements continguts en la mateixa (a títol enunciatiu, imatges, so, àudio, vídeo, programari o textos; marques o logotips, combinacions de colors, estructura i disseny, selecció de materials usats, programes d’ordinador necessaris per al seu funcionament, accés i ús, etc.), titularitat de EXPONIA CENTRAL. En virtut del que disposen els articles 8 i 32.1, paràgraf segon, de la Llei de Propietat Intel·lectual, queden expressament prohibides la reproducció, la distribució i la comunicació pública, inclosa la seva modalitat de posada a disposició, de la totalitat o part dels continguts d’aquesta pàgina web, amb fins comercials, en qualsevol suport i per qualsevol mitjà tècnic, sense l’autorització de EXPONIA CENTRAL. L’usuari es compromet a respectar els drets de Propietat Intel·lectual i Industrial titularitat de EXPONIA CENTRAL. Podrà visualitzar els elements del portal i fins i tot imprimir-los, copiar-los i emmagatzemar-los al disc dur del seu ordinador o en qualsevol altre suport físic sempre que sigui, única i exclusivament, per al seu ús personal i privat. L’usuari haurà d’abstenir-se de suprimir, alterar, eludir o manipular qualsevol dispositiu de protecció o sistema de seguretat que estigués instal·lat al les pàgines de EXPONIA CENTRAL.\nEXPONIA CENTRAL no es fa responsable, en cap cas, dels danys i perjudicis de qualsevol naturalesa que poguessin ocasionar, a títol enunciatiu: errors o omissions en els continguts, falta de disponibilitat del portal o la transmissió de virus o programes maliciosos o lesius en els continguts, malgrat haver adoptat totes les mesures tecnològiques necessàries per evitar-ho.\nEXPONIA CENTRAL es reserva el dret d’efectuar sense previ avís les modificacions que consideri oportunes al seu portal, podent canviar, suprimir o afegir tant els continguts i serveis que es prestin a través de la mateixa com la forma en què aquests apareguin presentats o localitzats en el seu portal.\nEXPONIA CENTRAL es reserva el dret a denegar o retirar l’accés a portal i / o els serveis oferts sense necessitat de preavís, a instància pròpia o d’un tercer, a aquells usuaris que incompleixin les presents Condicions Generals d’Ús.\nEXPONIA CENTRAL perseguirà l’incompliment de les presents condicions així com qualsevol utilització indeguda del seu portal exercint totes les accions civils i penals que li puguin correspondre en dret.\nEXPONIA CENTRAL podrà modificar en qualsevol moment les condicions aquí determinades, sent degudament publicades com aquí apareixen. La vigència de les citades condicions anirà en funció de la seva exposició i estaran vigents fins que siguin modificades per altres degudament publicades.


Commutació poder subministrament transformador - notícies - Shaanxi or pedra Electronics Co, Ltd\nCommutació poder transformador de subministrament\nCanvi transformador de subministrament d'energia\nCanvi transformador de subministrament d'energia és unir interruptor tub poder transformador, a més de la funció de transformar transformador ordinari voltatge del circuit, també tant aïllament d'aïllament i la funció de transferència de poder emprats en alimentació commutades amb motiu d'alta freqüència circuit.role\nCommutació poder transformador de subministrament i tipus de commutador tub junts formen un auto-emocionat bloqueig oscil lador (o ell), així el voltatge d'entrada dc des d'un voltatge de pols d'alta freqüència.\nEfecte de transferència i conversió energètica. En el circuit de tipus flyback, quan l'interruptor de tub de conducció, transformador converteix energia elèctrica en el camp magnètic pot emmagatzemar, quan s'allibera el punt de tall de canonada de canvi. Circuit de tipus xoc normal, quan l'interruptor de tub de conducció, la tensió d'entrada subministrament directament a la càrrega i l'energia emmagatzemada en el Inductàncies de emmagatzematge d'energia. Quan l'interruptor de tall de tub, per després continuar carregar trasllat es realitzarà per Inductàncies de emmagatzematge d'energia.\nEl voltatge d'entrada dc a tot tipus de baix pressure.classification\nCanvi de subministrament poder transformador xoc individuals i dobles excitació tipus commutació transformadors de potència del poder subministrament transformador interruptor, el principi laborable i estructura de dos tipus de canvi transformador de subministrament d'energia no és el mateix. Única IP canvi poder transformador és el voltatge d'entrada de pols sol i que també apunta i tensió excitació sortida; I tipus de nata líquida commutació tensió d'entrada de transformador potència d és pols bipolar, general és pols bipolar sortida de tensió.\nRelació parametersVoltage característic: es refereix al voltatge primari del transformador i la relació de tensió secundària.\nResistència DC: resistència de coure.\nEficiència: el poder de producció/aportació * 100 [%]\nResistència d'aïllament: entre la liquidació del transformador i l'aïllament entre la capacitat de cor.\nLa força elèctrica: transformador en 1 segon o minut 1 pot suportar els nivells de voltatge prescrit.\ncompositionThe material principal de canvi poder transformador de subministrament, material magnètic, director d'orquestra material i material d'aïllament és el nucli de canvi transformador.\nMaterials magnètics: transformador de canvi utilitzat per a materials magnètics tous ferrita magnètica, segons la seva composició i aplicació de freqüència es pot dividir en dues categories i Departament de NiZn MnZn. El primer té una alta permeabilitat i inducció magnètica de saturació alta, freqüència intermèdia i gamma baixa freqüència baixa pèrdua. La forma del nucli magnètic, com tipus de l'EI, tipus E, tipus d'EC, etc\nEsquelet material: canvi transformador esquelet és diferent de l'esquelet general transformador, com bé com bobina aïllament i suport materials, també realitzar la instal·lació del transformador fix i posicionament, així que un esquelet material a més de complir els requisits d'aïllament, també tindrà la tracció considerable, al mateix temps per poder heretar el pin soldadura resistent a la calor , temperatura esquelet material tèrmic deformació supera els 200 ℃, el material han de complir retardant de la flama, i cal també ser processabilitat bo, fàcil de processament en diverses formes.\n1, pel que fa a l'aparició de transformador per comprovar si tenen anomalia obvi. Fractura, com si el cable de la bobina de soldadura, material d'aïllament si té sear, nucli de fixació cargol afluixar, silici acer full de rustily, sinuosos bobina per veure si hi ha fuites, etc.\n2, prova d'aïllament. Amb Multímetre R x 10 k mesura bàsica i primària, respectivament i la secundària, primària i secundària, capa de blindatge electrostàtica bàsica i baix entre la resistència secundària i secundària sinuosos, hauria de ser posició multímetre indicador es refereix a l'infinit. En cas contrari, l'actuació de aïllament transformador.\n3, bobina damunt i fora. Posa un multímetre R x 1 bloc, proves, si una resistència sinuós fins l'infinit, explicar la liquidació és culpa de circuit obert.\n4, el discriminant de la bobina primària i secundària. Potència del transformador i pin pin primària secundària són generalment de costats, respectivament, i bobinatge primari, marcat 220 debanats secundaris v han valorat el valor de tensió, com 15 v, 24 v, 35 v. Segons aquestes marques per a la identificació.\nPrevious: L'explotació de principi de la bobina de nucli d'aire\nNext: Com construir l'equip d'empresa\nEFD20 Flyback transformador per DC/...


Relat "QUAN TOT S´ENSORRA"\nInici > detall del relat: QUAN TOT S´ENSORRA\nQUAN TOT S´ENSORRA\n- 497 Lectures\nQuan tot s´ensorra o sembla ensorrar-se. El meu telèfon mòbil, el meu rentaplats, el meu rellotge de polsera, jo segueixo endavant. Jo no m´ensorro.\nEls bancs sembla ser , els més nostres el de Sabadell i la Caixa on de petiteta jo hi anava amb la meva mare i la meva tia a Manresa o Vic a ingressar els meus estalvis de la guardiola. Ell era una caixa ben meva, per sort ja fa temps que pocs tractes hi tinc. No per sort per desgràcia, ja que la meva economia no és la que tindria de ser, tot sigui dit. El banc de Sabadell fa molt temps que vaig tancar el meu compte.\nEn fi ja diuen que les rates són les primeres de marxar dels vaixells. I parlant de vaixells , aquesta nit he somiat amb un vaixell , en un creuer en el que viatjàvem la meva família inclosa la meva mare. Tot pintava molt malament, inclús s´acabava el gas-oil de l´embarcació, quasi no teníem menjar i estàvem en un paisatge gelat, igualet el que vaig veure un hivern a bord d´un trencagel el Sampoo a la Lapònia Finlandesa. El vaixell restava ancorat al gel. El capità deia agafessim roba per vestir, ens abriguéssim molt bé i sols una maleta per família, ja que faríem servir gossos huskys per anar al poble mes proper que deia estava a unes cinquanta milles al mig del gel. Jo i la meva mare agafàvem el més imprescindible i el ficàvem a una maleta, jo patia per la meva mare, no podia caminar gaire i si no és ficàvem en un trineu , ella no podria caminar per sobre el gel. Jo hi he caminat , al costat de la meva família fa uns anys a Finlandia.\nPerò de sobte es va sentir com un cop molt fort , jo he sortit a coberta i he vist que havíem embarrancat a un lloc que semblava un poble. De cop i volta la neu i el gel s´anava fonent i veiem que era un poblet on semblava feien una festa. El meu home sortia amb una camisa de dormir meva en lloc de camisa. I tots els passatgers reien, ja que era una camisa amb randes i volants que jo mai he tingui i no penso tenir a la meva vida, paraula!!!- Jo sempre dormo amb pijama.\nI de cop i volta tot es tornava verd, s´anava fonent la neu i els habitants del poble que no enteníem ni un borrall del qual parlaven, ens ajudàvem a amarrar al vaixell perquè no marxes a la deriva. Ens portaven queviures i tots menjaven , inclòs el meu home amb la camisa de dormir els meus fills i la meva mare que portava un jersei que encara conservo i que porto jo moltes vegades, ja que em recorda tant a ella, li tinc un estimació especial. És un jersei que li vaig comprar a Noruega. Després m´he despertat i estranyament estava contenta......\nNo sé perquè us explico tot això, però és fil per randa tot el que he somiat a la nit. I els personatges eren tan reals, jo els veia, com veia la meva mare morta fa dotze anys, que l´estimo i no passa ni un minut que no la tingui al pensament.\nKarin | 22-10-2017 | Valoració: 10\nEL TEU RELAT TRASPUA TENDRESA, MOLT BONIC


Bego | Maig 2008\nSomriures per Ford, llàgrimes per Pollack\n28 Maig, 2008 00:53\nDiumenge vaig anar a veure Indiana, protagonitzat per Harrison Ford, i he de dir que no em va defraudar gens. És més, em va encantar!!!! I vaig somriure molt al veure l'emoció de les meves filles davant l'heroi. Indiana supera el salt generacional.\nSomriures per Indiana i llàgrimes per Sindey Pollack, que ahir va morir als 73 anys. D'ell, em quedo amb Tootsie (1982) i Tal como éramos (1973). Les he vist milers de vegades i sempre m'agraden. Memòries d'Àfrica (1985) segurament ha estat més famosa, però aquesta em va costar més de veure-la. He de dir que quan la van estrenar li vaig agafar ràbia i no ha estat fins aquest mateix any, 23 anys després, no m'he assegut per veure-la sencera, amb resultat positiu. No sé perquè no ho havia fet abans o potser és perquè no era el meu moment "memoril africà" i és ara quan l'he pogut entendre amb tota la seva magnitud.\nSidney, seguiràs a la nostra memòria.


Hill Hotel Sofia Bulgària - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n76 James Bouchier Blvd, Lozenets, Sofia, Bulgària, 1407 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Hill Hotel?\nExcepcional 9,1 (683 comentaris)\nBarri Lozenets Studentski Grad Sofia Centre Krasno Selo\nMés informació sobre Hill Hotel\nHill Hotel, ubicat a Lozenets, Sofia, és una destinació popular per a viatgers. L'hotel és a 2 km del centre de la ciutat i permet accedir a les instal.lacions més importants de la ciutat. Per opcions de turisme i atraccions locals, no es necessita anar enfora ja que l'hotel gaudeix proximitat a Spartak, Cineplex, Club de Tenis Maleeva.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Hill Hotel asseguren una estada plaentera als seus clients. Els clients de l'hotel poden gaudir de servei de neteja diari, màquina de fax, fotocopiadora, impressora, servei de taxi.\nEntri en una de les 48 habitacions i escapi de l'estrès del dia amb una ampla gama de comoditats com televisió de pantalla plana, habitacions per a no fumadors, aire condicionat, calefacció, servei de despertador. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com centre esportiu, sauna, massatge, sauna. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Hill Hotel.\nTots els tipus de viatgers (9)Viatger de Negocis (1)Parelles (2)Viatgers en solitari (3)Famílies amb infants petits (3)


“Treballar és una activitat que em permet recuperar-me dels meus problemes de salut mental” - Incorpora "la Caixa"\n“Treballar és una activitat que em permet recuperar-me dels meus problemes de salut mental”\nAngélica María amb una de les tècniques d’inserció laboral del programa Incorpora, Cristina Navarro.\nAngélica María va acudir al programa Incorpora el 2015 i des de llavors s’ha format i preparat per reprendre la seva vida laboral i social. Ara, comptant amb el suport de la seva família i els tècnics d’inserció que l’han acompanyat al llarg de tot el procés, ha tornat a treballar i ha recuperat les regnes de la seva vida.\nAngélica María va acudir a l’entitat col·laboradora del programa Incorpora, AFES Salud Mental, després d’haver tingut alguns problemes per tractar el seu trastorn mental, per fi va trobar un tractament que li va permetre tornar a ser qui era: “Vaig tornar a ser en una persona alegre, vaig recuperar les regnes de la meva vida i una cosa molt important per a mi: vaig tornar a conduir gràcies a que em van millorar els reflexes. Vaig començar a recuperar-me i em van aconsellar tramitar el certificat de discapacitat”.\nVa ser en aquell moment quan l’Angélica va decidir acudir a AFES: “Allà vaig compartir activitats i formació amb altres persones amb problemes de salut mental. Curiosament, va ser la formació en informàtica la que faria despertar la meva curiositat i les meves ganes de trobar una feina”.\n“Conec en primera persona el que significa rebre un diagnòstic psiquiàtric”, explica l’Angélica, que forma part d’un dels col·lectius en risc d’exclusió social que més dificultats té per trobar feina a causa de l’estigma social que pateixen. Són moltes les entitats del programa Incorpora, com ara FEAFES Galícia, que impulsen l’ocupabilitat de persones amb trastorns mentals.\nRespecte del seu vincle amb el programa, l’Angélica comenta: “La valoració del meu pas pel programa Incorpora és positiva. La relació amb el tècnic d’inserció ha estat constant en tot el període i he rebut el seu suport per buscar i millorar les meves opcions laborals, sempre d’acord amb les meves preferències”.\nFormació i preparació per a la inserció\nDes d’AFES Salud Mental van ajudar l’Angélica a ampliar les seves opcions de trobar una feina: “Vaig entrar en la borsa de treball del programa Incorpora perquè em van parlar de les oportunitats laborals per a persones amb problemes de salut mental i, des de llavors, he mantingut el contacte amb la tècnica d’inserció laboral que ha atès el meu cas de forma totalment personal”.\nAixí mateix des de la iniciativa laboral de “la Caixa”, l’Angélica va rebre formació en el Punt Formatiu Incorpora de Canàries. “Eren cursos molt vinculats a la feina que es demana actualment i em van interessar des del primer moment”, confessa.\nL’Angélica va realitzar el curs d’operari de zones comuns, bugaderia i ajudant de cuina, i això la va impulsar per trobar la seva primera oportunitat laboral d’altres moltes. “He treballat en serveis de neteja en consultes i zones comuns de l’Hospital Universitari de Canàries”, explica.\nUn canvi personal i laboral\nDesprés de tot aquest temps de formació i millora de les seves aptituds, l’Angélica confessa que ha millorat molts aspectes de la seva vida.\n“Ara em sento útil i més realitzada a nivell personal i professional. Formar-me, o estar treballant, em fa sentir millor. A més, faig una aportació econòmica a la meva família i sé planificar-me estupendament”, comenta orgullosa l’Angélica. Així mateix recorda a tots aquells que estiguin en una situació similar que, tot i que a vegades faci por, “amb el suport familiar, de professionals de la salut, de l’ocupació i del propi entorn laboral”, es pot superar tot.


de casa al club: trencant el sostre\ntrencant el sostre\nEra gairebé un mantra: els autors que escriuen en català no funcionen en castellà. Amb les excepcions que calguessin, les grans figures i les publicacions quasi subterrànies en ocasions. Ara, la realitat sembla desmentir-ho, amb una florida de traduccions en editorials independents d’autors sense una llarga trajectòria, de pocs llibres però que estan tenint força repercussió. Per parlar-ne vam reunir a la Llibreria Calders Ferran Garcia, Carlota Gurt, Borja Bagunyà i Núria Bendicho, que han vist traduïts els seus últims llibres, l’únic en el cas de Bendicho. En podrien ser més, com Pol Guasch, Eva Baltasar o Max Besora, a banda de consolidats com Gemma Lienas i Albert Sánchez Piñol o autors que escriuen en totes dues llengües, com Jenn Díaz o Flavia Company.\nGarcia (Taradell, 1971), autor de Guilleries (en castellà Maleza a La Fuga, en traducció d’Olga Jornet), assegura que li va “sorprendre molt, perquè justament pensava que és ultralocal i intraduïble”, però ara no té “la sensació que literàriament sigui tan diferent. La meva mare, de fet, que és argentina, l’ha llegida en castellà, i m’ha semblat que la rebuda és idèntica”. Per a la traducció, remarca: “La vam treballar molt amb l’editor, i també amb la traductora, que sap com penso i com escric. El ritme, per exemple, estava molt pensat i no funcionava igual, va caldre treballar-ho molt, i en alguns moments és gairebé una nova història. Flueix d’una altra manera, però es rep igual”.\nGurt (Barcelona, 1976), autora de Sola (Proa, en castellà a Asteroide en traducció de Palmira Feixas i que es traduirà a l’anglès) havia vist traduït el seu primer llibre, però amb la mala sort que l’editorial, Navona, va fer fallida poc després. “Com que sempre espero que tot vagi malament, quan una cosa va bé em sembla com irreal i no ho acabo d’entendre. ‘Se’n penediran’, penso. Però em va fer molta il·lusió que fos Asteroide, una editorial que m’agrada molt”, diu. Ara bé, tampoc té moltes expectatives: “Que s’hagi traduït ja ha fet la feina”.\nBendicho (Barcelona, 1995), que ha entrat fort amb Terres mortes (Anagrama, en castellà Tierras muertas a Sajalín, traduïda per Ana Crespo, i també sortirà en anglès), en canvi, ho veu natural: “Com que soc molt innocent i no coneixia el mercat editorial, que és difícil que et tradueixin, vaig trobar que si a un editor li agradava la novel·la era normal que em traduís. A més, jo sempre penso que tot anirà bé”.\nEn el cas de Bagunyà (Barcelona, 1982), que després de tres llibres de contes i un assaig debuta en la novel·la amb Els angles morts (Periscopi, en castellà Los puntos ciegos a Malas Tierras, en traducció de Rubén Martín Giráldez, i arriba a les llibreries el dia 27 d’abril), també li semblava un miratge, perquè “el llibre és llarg i la qüestió formal hi pesa molt, és enrevessat i juga molt amb el llenguatge, i no sé fins a quin punt pot dissuadir una traducció”. I encara hi afegeix el factor català: més d’un cop li havien dit que el seu cognom (per la ny i la à) faria difícil que es vengués bé en castellà.\nPerò per què pot estar canviant l’acceptació, o si més no la publicació? Bendicho ho té clar: “El que és excepcional és que últimament hi hagi tantes novel·les bones en català. Feia uns anys que almenys jo no llegia els contemporanis perquè m’avorrien, i avui en puc llegir i gaudir, cosa que no m’havia passat mai”. Gurt hi està d’acord: “S’està fent una literatura més ambiciosa, i les traduccions són fruït de la collita que hi ha aquí”.\nBagunyà assenteix, perquè “s’han fet coses molt potents i incorporables a altres llengües. Vol dir que s’està escrivint des d’un lloc que no només vol intervenir en una comunitat molt petita sinó que està parlant de tu a tu amb qualsevol literatura. I també que hi ha dos mercats d’editorials independents, el castellà i el català, que dialoguen entre si, amb un perfil que fa uns anys no existia. Abans havies de passar per un gran grup, que potser pensava que si era català no en vendria gaires”. I Garcia apunta que les xarxes socials també han estat un element, perquè “ha activat el boca-orella, per connectar amb el públic”, malgrat els problemes de sobreexposició que poden comportar.\nIrene Pujadas (Sant Just Desvern, 1990), que va guanyar el premi Documenta amb Els desperfectes (L’Altra, en castellà a Hurtado & Ortega amb traducció d’Inga Pellissa) creu que “a fora la percepció és diferent, perquè d’alguna manera és un altre llibre de contes, un més”, però la traducció també serveix per endinsar-se en l’original, en una revisió diferent, i hi va detectar algun error i tot, que va poder esmenar. I és una bona manera d’obrir portes.\nPerquè la qüestió del mercat també hi és. “El nostre mercat és petit i no podem viure d’això, necessitem créixer. Igual que Dinamarca exporta cinema i Bèlgica exporta dansa i són països petits, nosaltres hem d’exportar literatura”, afirma Gurt.\nL’escriptor i crític Julià Guillamon s’ha preocupat que els seus llibres anessin sortint en castellà, i així ha estat, però sobretot en editorials barcelonines. Per això el va sorprendre que una editorial de Madrid, Círculo de Tiza, s’interessés per publicar Les cuques (Anagrama), ara Mariposas de invierno. La mala sort va fer que sortís durant el segon confinament. Guillamon creu que hi ha molt bona voluntat, en general, i apunta també al fet generacional perquè autors relativament nous estiguin publicats també en castellà amb naturalitat. Li sembla, però, que fins d’aquí a un temps no es veurà com ha anat.\nIrene Solà, que està tenint un gran èxit no només en castellà sinó també internacional amb Canto jo i la muntanya balla (Anagrama), explica que en una xerrada a Txèquia li van preguntar si després de tanta repercussió escriuria de manera menys local i més global: “Em va sortir de dir-li que no canviaria la meva manera de treballar, que continuaria treballant amb llibertat i en el que m’interessés, i sobretot que per a mi en el que és local, específic, concret, hi ha l’universal, que des d’allà es pot comprendre tota la resta”.\nFerran Garcia, Borja Bagunyà, Núria Bendicho i Carlota Gurt, a la llibreria Calders.\nEtiquetes: Carlota Gurt, escriptors catalans, Sola, traduccions


CARPE DIEM: RECORDS DE COMBAT. VISCA CATALUNYA LLIURE!\nPublicat per Dafne a 15:34\nAvi36 30 de juny de 2013, a les 16:04\nDafne volguda: Ahir a la nit l’emoció es va aposentar al cor de mils i mils de persones, saps que a mi no em va sorprendre gens. El teu escrit plasma perfectament els fets que es varen viure la nit passada, jo hi vaig ser com a participant-observador, i vaig sentir de prop l’emoció col•lectiva que va existir, penso que aquest poble no havia estat mai tan madur com ara, queda un camí molt llarg, però val a dir que es un camí amb moltes esperances.\nPedra Seca. Barraques i Cossiols 30 de juny de 2013, a les 20:42\nI els que no poderem ser-hi varem sentir el vostre crit, compartin l'enyorança de la nostra absència!\nCarme Rosanas 30 de juny de 2013, a les 23:22\nDafne, m'hagués agradat a mi també fer un post tan complet... però estava segura que em passaria molt i molt...\nTantes coses, tantes, per comentar que no acabaríem... estàs molt guapa!!!\nSabia que hi series... o al menys ja m'ho pensava.\nUna abraçada immensa, després de compartir tantes emocions, som més a prop que mai.\nGlo.Bos.blog 1 de juliol de 2013, a les 0:18\nHo vaig seguir per la televisió, però amb els teus comentaris sento encara més emoció.\nMª Candela 1 de juliol de 2013, a les 0:43\nGràcies per pensar en nosaltres, després de no poder ser a Barcelona l'Onze de setembre, per mi era molt important ser al Camp Nou, en la teva foto m'he vist la cara de felicitat. Sempre endavant, ni un pas enrere!!!\nJordi Dorca 1 de juliol de 2013, a les 8:06\nfas uns reportatges magnífics!\ni molt sentits!\nmontse 1 de juliol de 2013, a les 9:11\nUna bona crònica teixida d'emoció i desig de canvi.


Museu de l'Art de la Pell | Map | Page 2\nAquest any, coincidint amb les festes de Nadal, hem preparat diverses activitats pensades per a tothom: visites guiades, activitats familiars i tallers d'artesania infantils. No perdeu l'oportunitat de conèixer el MAP de forma divertida i en família!\nEnguany, en motiu del Festival Nits de Cinema Oriental de Vic, el MAP ha tret de la seva reserva una petita part de l'àmplia col·lecció que té de figures xineses que s'utilitzaven per al teatre d'ombres. És una bona oportunitat per conèixer de prop aquests objectes i el seu magnífic treball en pell.\nAquest estiu no us perdeu cap de les activitat que tenim preparades: des de visites familiars on els més petits hauran de trobar els animals que s'amaguen al museu, fins a visites guiades per conèixer millor el museu. A més, si sou un casal, podeu escollir l'activitat que se us adapti millor.\nEl 18 de maig, en motiu del Dia Internacional dels Museus, serà jornada de portes obertes tot el dia. El dissabte 20 de maig a la tarda, Àlvar Calvet farà una visita guiada a l'exposició "Nix" i, a partir de les 20h, celebrarem la Nit dels Museus amb diverses activitats.\nEn motiu del “Dia de la mare”, des del museu oferim un taller d’artesania pels més petits perquè facin regals amb materials reciclats i molta imaginació. Amb aquesta activitat, podran preparar joies, clauers, felicitacions, punts de llibre, etc. per regalar a les mares. Serà dimarts 2 de maig a les 10.30h.\nSi el dia de Sant Jordi esteu per Vic i teniu ganes de fer alguna cosa diferent amb els nens, us proposem un taller d'artesania on podran fer dracs, cavallers, princeses i roses. Tot això ho farem amb materials reciclats, imaginació i molta creativitat. Us hi esperem!\nEn motiu del Mercat del Ram, que enguany se celebra els dies 7, 8 i 9 d’abril, des del museu proposem diverses activitats: l'entrega de premis del 51è Concurs de Pintura Ràpida, i una visita guiada a la col·lecció. Les dues activitats es faran el dissabte 8 d'abril a la tarda.\nEnguany, coincidint amb el carnestoltes, oferim per als més petits un taller d’artesania en el que podran posar en pràctica tota la seva creativitat i imaginació. Amb diversos materials reciclats farem màscares amb diferents formes d’animals.\nAquest any, donarem la benvinguda als Reis Mags d'orient amb un taller d'artesania pels més petits de la casa. L'activitat es basa en la manipulació de materials reciclats per crear tot tipus d'ornaments nadalencs i jocs pel dia de Reis a través de la imaginació.


1 d'espàrregs blancs gruixuts\n0 d'Avecrem All i Julivert Granulat\n1 de tomàquets cherry\n1 de patates noves molt petites\n1 d'espàrrecs verds gruixuts\nCom fer AMANIDA D'ESPÀRRECS\nPelar els espàrrecs blancs des de la punta cap avall i tallar el tronc dur, mirant que quedin tots igual de llargs. A mesura que es van netejant, anar-hi abocant aigua freda. Tallar el tronc dels espàrrecs verds i rentar-los.\nPosar a bullir una cassola amb aigua i una pastilla d'Avecrem Caldo de Verduras -30% de sal. Quan bulli, submergir-hi els espàrrecs deixant totes les puntes del mateix costat perquè en treure'ls de l'aigua no es trenquin.\nTapar la cassola i deixar coure els espàrrecs de 30 a 45 minuts, segons el seu gruix. Estaran cuits quan es puguin punxar fàcilment amb una agulla. Coure per separat els espàrrecs blancs dels verds. Conservar-los a la nevera, ja que si no perden molt de sabor.\nPelar y tallar les patates, escollint les més petites, i coure-les en aigua freda amb sal i un rajolí d'oli. Pelar i rentar les pastanagues i l'api. Tallar-los en juliana molt fina. Rentar i picar també en juliana molt fina els cabdells d'enciam. Rentar i tallar per la meitat els tomàquets Cherry. Pelar i tallar a rodanxes la remolatxa. Pelar i tallar a làmines l'alvocat, conservant-lo en una vinagreta d'oli, vinagre i sal. Posar en una safata allargada, en grups, els espàrrecs blancs, l'alvocat, la remolatxa, l'api, els espàrrecs verds, els tomàquets Cherry i les patates bullides. Acompanyar amb la maionesa i la salsa vinagreta,feta amb ceba i julivert picats molt fins, oli, vinagre i sal.\nAMANIDA ANDALUSA (PIRIÑACA)\nOUS AMB XAMPINYONS\nESCALOPA DE VEDELLA A LA MOSTAZA\nMANDONGUILLES AMB CEPS I PÈSOLS\nCABDELLS EN SALSA ROSA


Diverses autores: sus libros en paquebote.com\n1 libro encontrado buscando autor: Diverses autores\nwww.paquebote.com > Libros en catalán > Per què les dones salvaran el planeta\nEditorial: Rayo Verde Fecha de publicación: 18/03/2019 Páginas: 288\nL?empoderament de les dones pot transformar les possibilitats d?aconseguir la sostenibilitat ambiental? Aquest llibre pretén respondre afirmativament a la pregunta amb assajos i entrevistes que no només volen provocar una reflexió, sinó també una acció col·lectiva per canviar-ho tot.\nReunim veus destacades dels moviments feministes i ecologistes internacionals per evidenciar que la igualtat de gènere és imprescindible per a l?acció climàtica. Vandana Shiva, Caroline Lucas, Maria Mies i Yayo Herrero, entre d?altres, exposen els vincles que hi ha entre ecologisme i feminisme en defensa de la justícia social. Mitjançant també l?estudi de casos específics, analitzen les formes en què dones interactuen en la lluita contra el canvi climàtic i les seves conseqüències. La seva voluntat transformadora és capaç d?influir en el medi ambient, però també en la societat, l?educació i en les relacions de poder.\nChristiana Figueres, Patricia Espinosa, Susan Buckingham, Zandile Gumede, Diane Elson, Lola Young, Nathalie Holvoet i Liesbeth Inberg, Atti Worku, Shukri Haji Ismail Bandare i Fatima Jibrell, Karin Nansen, Gotelind Alber, Lyla Mehta i Melissa Leach,\nNaoko Ishii, Caroline Lucas, Julie A. Nelson, Vandana Shiva, Celia Alldridge, Maria Mies, Nidhi Tandon, Anna Fitzpatrick, Carina Hirsch, Kate Metcalf, Juliet Davenport i Yayo Herrero.


eskalades al ripolles: 10/01/2017\nPer la Puríssima vam decidir marxar 4 dies a Eivissa amb la dona a fer una mica d'esportiva i el guiri, així que vam carregar el cotxe de trastos com si marxessim per un mes i cap al Port de Bcn.\nCop que el ferry surtia a les 6 del vespre vam aprofitar el matí per fer algo per Montserrat.\nQuan estavem esmorzant a Monistrol vaig mirat el trànsit pel Maps i ja hi havia caravana per entrar al Monestir.\nDoncs cap a Collbató, a fer una mica de totxo al CAM....\nJijiji....gairebé aparquem a Abrera!\nEstava tot petat!\nMentre feiem l'aproximació ja vam veure que no hi cabriem.... hi havien cordades a totes les pedres, fins hi tot les que estaven a l'ombra....\nL'únic espai sense penya era la "Via de l'Avi Joan", no em motivava gaire per qué ja l'havia fet....wenu... una part ( L'atic de l'avi joan ) així que ens hi vam posar.\nPoca cosa a dir, els dos primers llargs són molt facilets i amb bona roca, el L3 va per una placa fineta, però és millor la via de l'esquerra que puja per una fissura guapa i es pot enllaçar faciment amb la part superior de la tirada. El 4t llarg també és fàcilot i xulu i l'últim és realment guapo, amb pasos finets fins la 4a assegurança i després és Hollywood fins el cim.\nEl descens el vam fer tot xinu-xanu, doncs vam anar molt ràpid i anavem sobrats per arribar a l'hora al port.\nCrokis wapu d'en Ninublog\nAproximació del blog Escalada per tontos\nVistes de la via del blog Escalada per tontos\nL'única foto que vam fer a la via, la dona arribant a R4\nPublicat per Sergi Martínez a 11:52 Cap comentari:


Titulació/titulacions Titulació Centre Curs Període Grau de Dret Facultat de Dret 4 Primer quadrimestre - PDF\nDownload "Titulació/titulacions Titulació Centre Curs Període Grau de Dret Facultat de Dret 4 Primer quadrimestre"\nJuana Roldán Hidalgo\n1 FITXA IDENTIFICATIVA Dades de l'assignatura Codi Nom Banca, borsa i assegurances Cicle Grau Crèdits ECTS 4.5 Curs acadèmic Titulació/titulacions Titulació Centre Curs Període Grau de Dret Facultat de Dret 4 Primer quadrimestre Matèries Titulació Matèria Caràcter Grau de Dret 24 - Banca, Borsa i Assegurançes Optativa Coordinació Nom MARIMON DURA, RAFAEL Departament 70 - DRET MERCANTIL 'MANUEL BROSETA PONT' RESUM 1\n2 L'assignatura Banca, Borsa i Assegurances té caràcter optatiu i quadrimestral, amb una càrrega lectiva de 4,5 crèdits, impartint-se en el quart curs del Grau en Dret. D'acord amb els descriptors de l'assignatura en el Verifica del Pla d'estudis, l'assignatura Banca, borsa i assegurances s'ocupa de l'estudi del mercat financer i la seua contractació i en particular de: -El Dret del mercat financer. S'estudien els mercats, les entitats financeres i els instruments d'inversió. S'analitzen els objectius i peculiaritats de la seua regulació. -El mercat del crèdit: institucions supervisores; estatut de les entitats de crèdit; fonts del dret bancari; contractació bancària; protecció del client de les entitats de crèdit. -Els mercats de valors. Estructura i funcionament. Subjectes del Mercat de Valors. Les normes de tutela de l'inversor. Els contractes dels mercats de valors. Normes de conducta de les empreses de serveis d'inversió. -El mercat assegurador: estructura i regulació. Els contractes d'assegurances: danys i persones. Tipologia i anàlisi de les modalitats de contracte d'assegurança. Els plans de pensions. La tutela específica del client d'assegurances. CONEIXEMENTS PREVIS Relació amb altres assignatures de la mateixa titulació No heu especificat les restriccions de matrícula amb altres assignatures del pla d'estudis. Altres tipus de requisits El Pla d'estudis del Grau en Dret no exigeix requisits previs per a cursar Banca, borsa i assegurances. No obstant això, el seu estudi parteix que l'estudiant conega l'estatut de l'empresari mercantil (Dret Mercantil I), la teoria general de les obligacions i els contractes (Dret Civil II) i la contractació mercantil (Dret Mercantil II). COMPETÈNCIES Grau de Dret - Capacitat per conèixer el contingut i l'aplicació de cadascuna de les branques de l'ordenament jurídic. - Capacitat per conèixer el marc normatiu en l'àmbit comunitari i internacional, les institutciones que el componen i el seu funcionament. - Capacitat per al maneig de fonts jurídiques (legals, jurisprudencials i doctrinals). - Capacitat per llegir i interpretar textos jurídics. - Capacitat per comunicar-se correctament de forma oral i escrita en l'àmbit jurídic. - Capacitat d'anàlisi dels problemes jurídics i de síntesi en el seu plantejament i resolució. 2\n3 - Capacitat per adquirir els coneixements bàsics d'argumentació jurídica. - Capacitat per utilitzar les noves tecnologies de la informació i la comunicació en l'obtenció i la selecció de la informació jurídica. - Capacitat de negociació i de conciliació. - Capacitat de creació i d'estructuració normativa. - Capacitat per conèixer, entendre i saber aplicar la interrelació del dret amb altres disciplines no jurídiques. RESULTATS DE L'APRENENTATGE L'assignatura està orientada que l'estudiant obtinga els següents resultats bàsics d'aprenentatge: - Capacitat per a conèixer els mercats financers, les entitats participants en els mateixos, i els instruments d'inversió (relació amb competències específiques del grau CE 2,6,18). - Capacitat per a conèixer i saber aplicar la contractació bancària, identificant els agents que en ella intervenen, els mitjans de supervisió, i la protecció del client (CE 2,6,7,8,9,10,12,13,14). - Capacitat per a conèixer l'estructura i funcionament dels mercats de valors (CE 2,6,7,8,9,10,12,13,14). - Capacitat per a conèixer els contractes d'assegurances, la seua tipologia i la protecció del client d'assegurances (CE 2,6,7,8,9,10,12,13,14,15). DESCRIPCIÓ DE CONTINGUTS 1. El Dret del mercat financer. Institucions supervisores 1. Caracterització dels mercats 2. Entitats financeres i instruments d'inversió. 3. Objectius i peculiaritats de la seva regulació. 4. Autoritats reguladores 5. Dret de control o supervisió 6. Dret de contractes 7. Reformes legislatives al mercat financer 2. El mercat del crèdit 1.El Dret bancari. Fuentes del Dret bancari 2.Estatut de les entitats de crèdit. 3.Contractació bancària 3.1. Contracte bancari i classes 3.2. Contracte de compte corrent bancari 3.3. Contractes passius 3.4. Contractes actius 3.5. Contractes bancaris neutres o de gestió 4.Protecció del client de les entitats de crèdit 3\n4 3. Els mercats de valors 1. El Dret del Mercat de Valors 2. Organització del mercat de valors Autoritats de control i entitats de gestió dels mercats 2.2. Estructura i funcionament Règim dels mercats secundaris 3. Subjectes del Mercat de Valors. 4. Les normes de tutela de l'inversor. 5. Els contractes dels mercats de valors. 6. Admissió a negociació, Ofertes Públiques de Venda i Ofertes Públiques d'adquisició de valors 7. Titolització de crèdits 8. Normes de conducta de les empreses de serveis d'inversió 4. El mercat assegurador: estructura i regulació. 1. Dret de les assegurances privades 1.1. Concepte legal 1.2. Caràcters del contracte d'assegurança 2. Elements del contracte d'assegurança 3. Obligacions de l'assegurat i de l'assegurador 4. Els contractes de segur: danys i persones Tipologia i anàlisi de les modalitats de contracte d'assegurança 4.2. Assegurances de danys 4.3. Assegurances de persones 4.4. Els plans de pensions. 5. La tutela específica del client d'assegurances VOLUM DE TREBALL ACTIVITAT Hores % Presencial Classes teoricopràctiques Assistència a esdeveniments i activitats externes Elaboració de treballs individuals Estudi i treball autònom Lectures de material complementari Preparació d'activitats d'avaluació Preparació de classes de teoria Preparació de classes pràctiques i de problemes Resolució de casos pràctics TOTAL\n5 METODOLOGIA DOCENT La metodologia docent utilitzada en l'assignatura consistirà en el desenvolupament de classes presencials, assistència a seminaris i activitats presencials, a través de les quals els estudiants adquiriran les competències per a conèixer els mercats financers, les entitats participants en els mateixos, i els instruments d'inversió, així com la capacitat per a conèixer i aplicar la contractació bancària, coneixement de l'estructura i funcionament dels mercats de valors, i la tipologia d'assegurances, així com la protecció del client d'assegurances. Tot això es completarà amb la realització d'esquemes, preparació de classes, treballs, que juntament amb la preparació de casos, permetrà a l'estudiant realitzar amb solvència les proves de síntesis finals en les quals es reflectiran els coneixements obtinguts per l'estudiant a nivell oral o escrit. AVALUACIÓ L'avaluació constarà en: 1. Examen oral o escrit (que el professor indicarà en la seua guia docent). L'examen valdrà un 70% de la nota final. 2. Avaluació d'activitats complementàries i aplicables. Aquesta part suposarà un 30% de la nota final. Hi haurà almenys una activitat complementària i activitats aplicables que es concretarà pel professor en l'annex que realitze a la guia docent. En primera convocatòria la notal final s'obtindrà de la qualificació obtinguda en la prova final i en l'avaluació contínua segons els percentatges anteriorment indicats. En segona convocatòria es mantindrà la nota obtinguda en l'avaluació contínua. En tot cas serà necessari aprovar la prova final per a aprovar l'assignatura. Encara que s'haja seguit l'avaluació contínua, total o parcialment, si l'estudiant no es presenta a la prova final d'avaluació, la nota que s'inclourà en l'acta serà NO PRESENTAT. Excepcionalment, si l'estudiant ho sol licita, i a la vista de les circumstàncies del cas concret, es podrà qualificar amb SUSPENS, amb la nota percentual resultant de l'avaluació contínua. REFERÈNCIES Bàsiques - Uría-Menéndez, Curso de Derecho Mercantil II; Civitas - Vicent Chuliá, F.: Introducción al Derecho Mercantil, Tirant lo Blanch, última edición - Sánchez Calero, Instituciones de Derecho Mercantil, II - Jiménez Sánchez (coord..): Derecho Mercantil II, Ariel - Broseta/Martínez Sanz, Manual de Derecho mercantil, II, Tecnos - Zunzunegui, F., Derecho del mercado financiero, Marcial Pons, 3ª ed., Madrid-Barcelona,\n6 Complementàries - Bataller/Olavarría/Latorre, Derecho de los seguros privados, Marcial Pons - Zunzunegui Pastor, F. (coord.): Derecho bancario y bursátil, Madrid : Colex - Madrid Parra, A. (dir.): Derecho del sistema financiero y tecnología, Marcial Pons, última edición - Sánchez Calero y otros, Ley de contrato de seguro, Aranzadi - Fernández Armesto y De Carlos Bertrán, El derecho del mercado financiero 6


Serra de Mont-roig | Engarrista\nLloc de sortida: Mas del Cinto. Sant Llorenç de Montgai (La Noguera)\nDistància: 27,30 quilòmetres\nDificultat: IBP=80 / Blava\nSensació de dificultat: Força fàcil Un tram de corriol amb alguns passos una mica difícils\nCartografia: Sant Llorenç de Montgai Editorial Piolet (1:20.000)\nMas del Cinto (Sant Llorenç de Montgai) 00:00 00:00 0,0\nVilanova de la Sal 00:45 00:45 6,7\nCollada de Sant Llorenç 00:30 01:15 9,4\nMare de Déu de Montalegre 00:25 01:40 12,2\nPausa 00:15 01:55\nRefugi del Pletiu de l'Extrem 00:40 02:35 18,3\nMas del Cinto 01:00 03:35 27,3\nLa gran plana de Lleida es trenca bruscament cap al nord amb la impressionant muralla de roca de la serra del Montsec, que s'allarga d'est a oest. Però just per davant hi trobem unes petites serres que són l'avançada, i alhora els contraforts del gran Montsec. Una d'aquestes és la protagonista de la ruta d'avui, la serra de Mont-roig. El seu nom fa clara referència al color de la roca de la paret encinglerada orientada cap al sud. És una zona molt adient per moure's en bicicleta, ja que una pista permet pujar fins a la Mare de Déu de Montalegre, situada a la punta més occidental de la petita serra, i una bifurcació d'aquesta pista, permet acabar-la de recórrer cap a l'est fins al refugi del Pletiu de l'Extrem.\nUna bona forma de contemplar les altives parets de la serra de Mont-roig és fer-ho des de la mateixa carretera C-13, entre Camarasa i l'embassament del mateix nom. Allí s'alcen unes impressionants parets vermelloses de centenars de metres. En una d'aquestes parets hi ha la coneguda Cova del Tabac, que vam visitar fa un temps en una curta excursió des de la presa del pantà. La cova està situada a la punta més oriental de la serra, gairebé dins del congost de Camarasa. Avui iniciarem la ruta des del bonic poble de Sant Llorenç de Montgai, situat al peu d'un petit embassament del riu Segre.\nLa ruta començaria al poble de Sant Llorenç de Montgai, però com que anem amb el Fum, per evitar l'asfalt i reduir alguns quilòmetres, en comptes de sortir del poble sortirem d'un tros amunt de la pista. Aquesta pista neix aproximadament un quilòmetre més enllà del poble en direcció a Camarasa. La pista passa per damunt del petit congost dels Ulls de Llorenç i avança en direcció a les parets de Mont-roig. Avancem gairebé 2 km. fins passada la via del tren, i aparquem al costat del Mas del Cinto, una masia abandonada i mig ensorrada situada dalt d'un petit turonet. Des d'aquí preparem els estris i ens posem a punt per pedalar cap a la serra.\nMarxem per una pista en molt bones condicions, apta per a qualsevol vehicle, que comença a pujar cap a ponent entremig de camps de cereals i alguns masos abandonats que anirem trobant en la part baixa de la ruta. Probablement aquesta època és una de les millors per pedalar pels volts del Montsec, ja que els camps estan verds i encara no fa gaire calor. La pista va pujant sense estridències però amb algun pujador més fort sobretot a la primera part. Al costat de la Cabana del Porta, una construcció abandonada, el terreny s'aplana, i avancem entre uns camps verds que contrasten amb la vermellor de les roques que tenim al damunt, just a la nostra dreta. De fet en aquesta primera part pedalem a certa distància per sota de la serra, i fins i tot ens en allunyem. Avancem amb un pendent moderat per la pista sense trobar pràcticament ningú tot flanquejant per la base la petita muntanyeta de la Devesa. Deixem en un revolt el mas de la Rata, també abandonat.\nEn una pedalada molt agradable seguim cap a l'oest per una combinació de terreny erm i sec, i alguns camps de cereals. Al km. 5,5, quan arribem a les envistes del mas del Rúbies, hem d'abandonar la pista que seguíem, canviar de direcció i girar a la dreta. Pugem una mica més fort durant poc més d'un quilòmetre fins arribar gairebé a l'entrada de Vilanova de la Sal. Tenim el poble just davant, però no cal acabar d'arribar-hi. Prenem una pista a la dreta que s'acaba uns metres més enllà al peu d'uns camps. Toca ara seguir un corriol molt bonic que passa entremig d'un camp d'ordi i uns ametllers. Ens encarem cap a llevant, i tornem a tenir enfront la serra de Mont-roig, però la veiem més lluny, ja que havíem anat pedalant en sentit contrari. Iniciem l'aproximació a la base de la serra.\nEl tram de corriol entre els camps és molt bonic, i evita haver de perdre alçada. És gairebé tot ciclable ja que és planer, però quan s'acaben els camps i entrem al bosc, hi ha algun esglaó que ens fa posar el peu a terra. En general però és fàcil i molt divertit. Aquest corriol volta ara pel nord la petita muntanya de la Devesa i desemboca en una pista en bones condicions. Pugem uns metres i arribem a la collada de Llorenç, un coll molt ample i pla envoltat de camps. La collada està situada just a sota de l'extrem occidental de la serra de Mont-roig. Just a la collada hem de girar a l'esquerra per una pista que comença a pujar. És la pista que ens portarà al santuari de la Mare de Déu de Montalegre, que ja és ben visible des del peu de la muntanya.\nA partir d'aquí la pista puja més fort durant gairebé 3 quilòmetres per enfilar-se fins als 868 metres del turó on hi ha l'ermita. La pista comença pujant cap a ponent, tot seguit gira cap al nord, i al final fa un tirabuixó per acabar d'arribar al punt més alt. Hi ha una petita esplanada i un mirador que permet contemplar el pantà de Sant Llorenç de Montgai i l'extensa plana lleidetana. Tot i això el dia avui és enterbolit. Cap al nord es pot veure la llarga línia del Montsec. L'església està construïda al límit de la cinglera, i és ben visible des de quilòmetres enllà a la plana. Hi ha força gent, ja que és un lloc panoràmic molt bonic, i és habitual com a excursió ja sigui des de Vilanova de la Sal o des de Sant Llorenç de Montgai. Des d'aquí es pot acabar d'arribar caminant en aproximadament 20 minuts fins al punt més alt de la serra de Mont-roig, la Pala Alta.\nPassem uns minuts al cim tot contemplant el paisatge, i també mengem uns ganyips. Tot seguit emprenem el retorn per la mateixa pista. Baixem aproximadament 1,5 quilòmetres des del cim fins un marcat revolt on surt una altra pista. Aquí ens separem, i la Sílvia i el Fum ja tiren avall, i jo prenc la pista secundària que marxa direcció est cap a la base de les parets vermelloses. Aquesta pista comença a pujar amb algun tram de pendent fort i pedregós. Es va aproximant a la paret fins a tocar-hi. De fet cal anar amb compte ja que es veuen alguns despreniments, i la pista va a tocar la roca. Aquesta vista ressegueix la cinglera a peu de paret durant gairebé 2 km. És un tram molt bonic que perrmet pedalar a tocar les parets fins al coll de Porta. A partir d'aquí, en una inflexió del cingle, la pista creua i salta al vessant nord.\nPassat el coll de Porta la pista baixa uns metres pel vessant nord, i continua cap a ponent enmig d'un paisatge obert que permet contemplar l'embassament de Camarasa cap al nord. La pista planeja o baixa lleugerament fins l'últim tram, on torna pujar també suaument fins arribar al refugi del Pletiu de l'Extrem, un refugi lliure i ben equipat amb llar de foc, taula i cadires i lliteres. Uns metres més enllà del refugi es pot arribar fins a la cinglera. Des d'aquí un camí continua cap a la punta més oriental, però ja no és ciclable. Així doncs, giro cua i torno per la mateixa pista, que comença baixant lleugerament, i després puja més fort fins al coll de Porta on començarà ja la baixada definitiva.\nTorno a la cruïlla i segueixo avall però només uns metres, ja que aviat trobo una pista secundària que marxa a l'esquerra. La segueixo fins al següent revolt on hi ha una casa. Giro a la dreta i segueixo baixant uns metres fins al proper revolt. Aquí cal deixar la pista i prendre un camí que marxa de dret. El camí comença fàcil, però es complica en diversos punts. En general és força ciclable, però alguns esglaons, diverses roques o trams en què el camí està malmès em fan posar el peu a terra. És un tram de tipus enduro, que sense ser difícil és entretingut, sobretot amb bicicleta rígida. Poc a poc vaig baixant seguint una carena difuminada, i més avall en un tram més dret cap a dins del barranc del Roure. Uns últims metres més drets i pedregosos em porten de nou fins a la pista on havíem començat la pujada.\nJa només queda baixar uns metres més fins al punt d'origen per acabar aquesta volta per la serra de Mont-roig. Un itinerari ben interessant per recórrer en plena primavera, amb els camps de cereals ben verds. Un itinerari que comença amb una pujada suau per bona pista fins a Vilanova de la Sal, un tram de corriol entre camps i una pujada més forta cap al cim. Després una pista que planeja per tota la serra de Mont-roig i un tram de descens per un corriol més difícil. Des del cim de la Mare de Déu de Montalegre gaudirem d'una bona vista de la plana lleidetana cap al sud i la serra de Montsec cap al nord. I acabada la ruta, ja només queda fer una passejada pel bonic poble de Sant Llorenç de Montgai al peu de les aigües del pantà.


Defensen les eleccions del 21D com una "oportunitat".\nEl Cercle d'Economia ha sol·licitat als partits polítics que concorren a les eleccions del 21 de desembre que es comprometin a desenvolupar la seva futura acció política en el marc de la legislació vigent en cada moment, "sense que això representi renunciar als seus objectius".\nEl Cercle d'Economia urgeix el Govern a convocar eleccions autonòmiques\nSegons la seva opinió, la convocatòria d'eleccions es converteix en una oportunitat, ja que sigui quin sigui el seu resultat, s'ha d'iniciar una nova etapa en què prevalgui la voluntat de diàleg i entesa, i ha considerat que "l'alternativa és el caos".\nSegons el Cercle, "després de diversos anys sumida en una dinàmica de radicalització, ara la societat catalana es veu enfrontada a una conjuntura d'una gravetat desconeguda" en democràcia a Espanya ia la Unió Europea.\n"Un compromís clar i compartit en aquest sentit serviria per frenar el daltabaix econòmic que venim patint", ha indicat l'organització aquest dilluns en un comunicat.\nEl Cercle ha assegurat que Catalunya està registrant un "gravíssim deteriorament" de la seva economia pel trasllat de seus d'empreses i una caiguda de l'activitat en sectors com el consum i el turisme, i ha alertat que aquesta dinàmica pot consolidar-se o fins i tot accelerar si no es garanteix una mínima previsibilitat.\nHa argumentat que l'activitat empresarial requereix d'uns marcs d'actuació previsibles i ha afegit que "la seva absència, en un entorn tan globalitzat i obert, comporta una pèrdua immediata d'activitat econòmica".\nSegons el Cercle d'Economia, en els últims anys el nivell de confrontació política "ha resultat extraordinari", però en cap moment l'activitat econòmica es va veure seriosa i visiblement alterada fins a l'anunci d'una declaració unilateral d'independència.\n"Va despertar l'alarma i la reacció immediata, no només de grans corporacions, sinó també de pimes i ciutadans", lamenta.\n"Si la polític a catalana no recondueix de forma urgent aquesta deriva, els ciutadans es veuran abocats a patir les conseqüències de forma ja directa i immediata, com per exemple, amb un augment de la desocupació", avisa l'organització presidida per Juan José Brugera.\nAfegeix que, una dinàmica d'aquest tipus, agreujada per una política incapaç de generar confiança, "podria conduir a un seriós, quan no descontrolat, malestar a una ciutadania que evidencia fractures molt preocupants".\nL'organització ha considerat que és "indispensable" que els partits vagin a les urnes amb propostes concretes i realistes, no només sobre el conflicte territorial, sinó també sobre totes aquelles qüestions que condicionen el present i el futur immediat dels ciutadans.


Tàrrega inverteix més de 220.000 euros per millorar la qualitat del subministrament d’aigua de boca – Comarques de Ponent\nTàrrega inverteix més de 220.000 euros per millorar la qualitat del subministrament d’aigua de boca\nadmin Posted On septiembre 5, 2021\nL’Ajuntament de Tàrrega durà a terme diferents treballs de millora al sistema d’abastament d’aigua de boca del municipi. Són dues intervencions que es realitzaran en el decurs de la propera tardor amb una inversió total prevista de 228.044 euros.\nD’una banda, el consistori repararà les patologies detectades en un dels tres dipòsits de subministrament situats dalt l’esplanada del Parc de Sant Eloi. En concret, es tracta del dipòsit est, el qual pateix esquerdes i filtracions d’aigua. Es procedirà, per tant, a impermeabilitzar l’estructura per posar fi a aquestes deficiències. Els treballs preveuen buidar prèviament el vas per netejar tot l’interior, on després s’aplicarà una imprimació de poliuretà. El dipòsit guanyarà en estanqueïtat i s’evitaran les pèrdues d’aigua a través de les fissures. També se sanejaran les armadures del sostre-coberta de formigó.\nEl projecte, que ja va sortir a licitació, s’ha pressupostat en 179.958 euros, quantitat que sufragarà en part la Diputació de Lleida mitjançant el Pla de Finançament per Inversions en Salut. En aquest sentit, les obres s’adjudicaran un cop es ratifiqui la concessió de la subvenció. Aquesta intervenció és molt similar a la reparació que la capital de l’Urgell ja va efectuar l’any passat al dipòsit més petit del Parc de Sant Eloi. Construïts durant els anys 20 del segle passat, els tres dipòsits de subministrament a la ciutat capten l’aigua ja tractada des de l’estació potabilitzadora i poden emmagatzemar fins a un total d’11.800 metres cúbics. Val a dir que les cobertes exteriors de formigó són més recents ja que es bastiren l’any 1986.\nParal·lelament, Tàrrega invertirà 48.086 euros en la instal·lació d’un nou equip de bombeig amb variador de freqüència per a la impulsió d’aigua de boca des de l’estació potabilitzadora fins als dipòsits del Parc de Sant Eloi. L’empresa Sorea s’encarregarà d’executar els treballs ja que el projecte s’ha inclòs dins el pla director de manteniment de la xarxa d’aigua i clavegueram del municipi. La Junta de Govern Local ja ha aprovat aquesta setmana una memòria valorada per poder materialitzar l’actuació.\nL’alcaldessa de Tàrrega, Alba Pijuan, destaca la importància d’aquestes dues futures inversions, “ja que permetran millorar notablement la qualitat del servei de subministrament d’un bé tan essencial com és l’aigua de boca”.


Paisatge cultural – Tot un món de pedra seca\nImatge: camps de vinyes i d’oliveres abandonats a Cadaqués. Vegi’s l’horitzó marí al fons.\nUn paisatge és una porció d’espai amb els seus elements físics, ecològics, biològics, històrics que s’influeixen entre si per donar-li un aspecte determinat. Evidentment, en aquest “aspecte” sempre hi intervé la nostra percepció, la nostra experiència al respecte. Tot paisatge està format per la interrelació dels seus elements biòtics (fauna, flora…), abiòtics (geologia, climatologia, hidrologia…) i antròpics (intervencions humanes actuals i històriques).\nQuan en la valoració d’un paisatge tenim en compte tant el medi natural (i els mitjans que proporciona per a la subsistència), com l’estructura social que hi estableixen els seus habitants (d’usos familiars i polítics), com les seves tradicions i pràctiques religioses així com els mecanismes de transmissió i de creences (llengua, rituals, llegendes…), arribem a la concepció de paisatge cultural.\nEls paisatges estan en contínua i imparable evolució, però sovint cal valorar-los i emprendre accions per a la seva protecció, abans de canvis que els banalitzin i els homogenitzin irreparablement, a mans de la globalització i el consumisme.\nEn 1972, la Convenció per a la Protecció del Patrimoni Mundial Natural i Cultural de la UNESCO, com a eina per a la catalogació d’espais en la llista de Patrimoni Mundial. L’any 2000 el Consell d’Europa va crear el Conveni d’Europa pel Paisatge, que va ser ratificat per Espanya el 2007. Ja el 2004 la Generalitat de Catalunya va crear l’Observatori del Paisatge de Catalunya dins de la Llei de protecció, gestió i ordenació del paisatge de Catalunya (Resolució PTO/3386/2004).


En un període d'entre 4 i 6 setmanes les màquines de demolició entraran a l'Artèxtil | Ràdio Sabadell\nEn un període d'entre 4 i 6 setmanes les màquines de demolició entraran a l…\nla cruïlla dels carrers Romeu i Covadonga perdrà aquesta fesomia | Pau Duran\n24.08.2018 17:52 Pau Duran\nEn un període d'entre 4 i 6 setmanes les màquines de demolició entraran a l'Artèxtil\nEn un període d'entre 4 i 6 setmanes les màquines de demolició entraran a l'Artèxtil. Segons ha pogut saber Ràdio Sabadell, d'aquí a un mes i mig, podrien acabar-se els treballs de buidatge de brossa a la part que canvia d'ús i es començaria ja a enderrocar pròpiament amb maquinària pesant.\nLes últimes setmanes, des d'alguns mitjans i comptes de Twitter s'ha anunciat que l'enderroc d'un tros de l'Artèxtil ja havia començat. Però diverses fonts han explicat a Ràdio Sabadell que, en realitat, el que s'ha iniciat és la retirada d'elements de fusta i altres materials que no es consideren runa. El programa Connectats a l'Estiu, que s'emet per l'emissora, ha entrevistat a Plàcid Garcia-Planas, un dels néts del promotor de l'Artèxtil, que ha certificat que “l'enderroc encara no ha començat”. Al mateix temps, ha lamentat que “la ciutat perd el seu transatlàntic, el seu últim transatlàntic”. També dubta sobre “si hi ha marxa enrere. No per Artèxtil, sinó per la ciutat”.\nGarcia-Planas no veu amb bons ulls que només es conservi una part de la fàbrica, ja que “Sabadell perdrà cel. Tu venies del sud o del nord de la Gran Via i veies cel i veies dos tòtems brutals de la ciutat: la Torre de les Aigües i la xemeneia d'Artèxtil”. Tampoc entén “que en ple segle XXI anem pel model Meridiana, és a dir, emmagatzemar gent en grans edificis al costat d'una autopista”. Garcia-Planas posa d'exemple la UNESCO, que quan protegeix un edifici, també protegeix l'entorn. També es mostra convençut que si vingués un equip internacional d'arquitectes a Sabadell i haguessin d'escollir només un edifici de la ciutat, triarien el d'Artèxtil sense cap mena de dubte.\nPer al director de l'Inventari del Patrimoni Immaterial del Vallès, Josep Alavedra “seria més interessant que es conservés tot l'edifici, perquè a la ciutat n'anem mancats. Si ho comparem amb Granollers, amb Terrassa o amb Barcelona, allà s'han salvat la Fabra i Coats o la Roca Umbert i altres equipaments” i “en canvi, aquí a Sabadell, sempre ens ho carreguem tot”.\nPer la seva banda, el president de l'Associació de Veïns de Covadonga, José Luis Fernández, lamenta que els residents actuals poden patir les conseqüències d'aixecar nous blocs de pisos i no saben si la infraestructura de serveis d'aigua, llum, gas i telèfon que actualment dóna cobertura al barri serà suficient o no. A més, pot tornar a donar-se el fenomen de l'ombra tecnològica, ja que “quan et fan un bloc de pisos amb aquesta alçada, automàticament a les cases baixes que hi ha al barri et trobes que no arriba el senyal de televisió. Ja ens va passar quan van fer els blocs del Nobilia, que són just els del costat”. L'Associació, a més, vol saber exactament quines parcel·les s'ha quedat l'Ajuntament. També caldrà veure si a la fàbrica s'han de retirar elements de la construcció que estiguin fets d'amiant.\nQui serà el responsable del final del conjunt de l'Artèxtil?\nPlàcid Garcia-Planas pensa que “no és culpa de ningú i és culpa de tots” i troba a faltar “una musculatura social”. En canvi, el creador de la petició "Salvem l'Artèxtil" que va aconseguir gairebé 2.000 signatures a change.org, Arnau Figuerola, diu que “és una pena que un banc que porta el nom de Sabadell sigui l'artífex d'aquesta demolició”. Per a Josep Alavedra “tots els ajuntaments des de la guerra civil, tant des de l'alcalde Marcet com des del Toni Farrés com el Bustos com ara en l'ajuntament actual hi ha hagut poca sensibilitat pel patrimoni”. Ara mateix està més definit públicament el projecte de 165 pisos que es construiran a la part que canvia d'ús, que no pas què es farà amb el tram de fàbrica que es conserva.


Redacció | dilluns, 1 d'agost del 2016, a les 19.39\nALBERT MALLOL, membre plataforma Ens Platem "Hi ha una part de la tanca que han posat per construir aquest hotel que és a dins d'espai públic. Per començar reivindiquem que l'espai públic sigui el que hi està tipificat, que és zona verda, i que s'aturi la construcció d'hotels. I llavors entre tot el barri podem parlar de què hi volem fer o què no hi volem fer, etcètera."\nL’hotel s’ha començat a construir en un solar que els veïns van ocupar al juny com a protesta contra la massificació del turisme. A la part municipal del terreny, els veïns hi van plantar horts urbans per reivindicar que falten espais verds al barri i van protestar contra l’edificació de dos hotels prevista a la part privada del solar. Aquest dilluns han arrencat les obres de l’edifici, que s’ubicarà al carrer de Llull. Es tracta d’un hotel de quatre estrelles amb 300 habitacions que és propietat d’una promotora francesa.\nAquest és un dels 55 projectes que va poder esquivar la moratòria d’allotjaments turístics, impulsada per l’Ajuntament l’any passat. Els propietaris van adquirir un certificat d’aprofitament urbanístic i, a principis de 2016, van aconseguir la llicència de construcció necessària per iniciar les obres. Segons Albert Mayol, membre de la plataforma Ens Plantem, no és casualitat que els treballs hagin començat l’1 d’agost, coincidint amb les vacances de molts barcelonins.


DESFILADES, PROCESSONS I FESTES DE CARRER - Diari de Girona\nDESFILADES, PROCESSONS I FESTES DE CARRER\nenric mirambell i belloc 16.06.2019 | 06:00\nDESFILADES, PROCESSONS I FESTES DE CARRER Diari de Girona\nEn alguna altra ocasió hem parlat de quan el carrer era el camp de joc de la mainada, atès que el trànsit de vehicles era molt escàs, i en certes hores gairebé inexistent. Avui ens referirem a altres activitats que es podien desenvolupar tranquil·lament en la via pública, sense que el trànsit rodat se'n ressentís.\nSovint desfilaven per la calçada de les vies urbanes formacions militars. Ja fos en determinades commemoracions o festes de caràcter oficial o més sovint encara per dirigir-se als camps d'instrucció o de maniobra. Gairebé diàriament sortia del convent de Sant Domènec, convertit en caserna, la tropa d'infanteria, que es dirigia a la Devesa per fer la instrucció. El nom de Camp de Mart ja indica que una de les finalitats d'aquell ampli i despullat espai era la de facilitar les maniobres militars. Això no vol dir que aquell generós camp no servís també com a lloc de joc de la mainada, i que s'hi juguessin els primers partits de futbol, en els primers anys del segle vint, i fins que l'any 1922 s'inaugurés l'estadi de Vista Alegre. Quan trompetes i tambors anunciaven el pas de la tropa molta gent sortia en balcons i finestres per presenciar el que en certa manera era com un espectacle totalment gratuït i a l'abast sense moure's de casa.\nEl regiment d'Artilleria estava instal·lat en l'antic convent de Sant Francesc de Paula i en l'edifici que l'any 1912 s'havia construït per a mercat de bestiar i el 1917 es transformà en caserna. Entre els dos aquarteraments s'hi aixecava el baluard de Sant Francesc i quedava encara un espai lliure, espai que s'eixamplà quan s'enderrocà el baluard. Aquell lloc de pas, camí del futur eixample urbà, fou també utilitzat pels artillers per maniobrar-hi amb canons i obusos.\nMolt més sovint que ara se celebraven processons, algunes amb un itinerari molt extens que afectava carrers on ara tallar el trànsit originaria un caos terrible. Hores abans de la sortida de la processó de Corpus, les formacions militars anaven disposant el cordó al llarg de l'itinerari que alguns anys s'estenia per un tram de la Gran Via fins a creuar el pont de l'Alferes Huarte i seguir per la rambla Verdaguer.\nA més de la del dijous de Corpus, de processons se'n celebraven moltes més. El diumenge, dins la vuitada de Corpus, la processó de Sant Feliu. El dilluns, la del Mercadal. Les del dijous i divendres de la Setmana Santa. El Viacrucis del Diumenge de Passió, també el Viacrucis que sortia de la capella de l'Hospital de Santa Caterina, la tarda del Divendres Sant. La de la proclamació de la Butlla. La de la Mare de Déu d'Agost. La de la Verge del Roser. La de la Puríssima. La del Vot de Sant Narcís. Les del Combregar General, de cadascuna de les tres parròquies, Catedral, Sant Feliu i Mercadal. Les del Rosari de l'Aurora, que sortien a les set del matí, els diumenges del mes de maig. I a més de les fixes de cada any se'n podien produir d'extraordinàries per fets circumstancials. Com podia ser l'arribada d'una relíquia, com va ser el cas de la del braç de sant Francesc Xavier, la del braç de santa Teresa, o el de sant Josep de Calasanç. O la celebració de la Santa Missió. Com també l'entrada d'un nou bisbe. I un gran relleu ciutadà tingué l'arribada de la imatge de la verge de Fàtima. Imatge que durant una setmana recorregué per tots els carrers i carrerons de la ciutat. I sojornà en els diversos temples, fins que el darrer dia quedà entronitzada en la seva capella del temple del Mercadal.\nFins a mitjan segle vint les cerimònies d'enterrament afectaven també la via pública. La comitiva es formava davant del domicili del difunt i es dirigia al temple parroquial. El cadàver no entrava en l'interior, es mantenia en el cotxe, que es detenia davant la porta principal del temple. Els clergues i els familiars del difunt i la major part de l'acompanyament entraven per participar en el res de les absoltes. Alguns es quedaven a fora per fumar o per fer ostentació del seu laïcisme. A continuació la comitiva es dirigia «al portal», on s'acomiadava el dol. Era al final de la rambla Verdaguer, ran del jardí de la Infància. Lloc on antigament s'obria el portal del Carme, per accedir a la ciutat des de la carretera de Sant Feliu de Guíxols. Des d'allí el cotxe fúnebre, seguit dels cotxes o taxis amb els familiars, es dirigien al cementiri. Si els familiars no estaven en condicions de llogar vehicles, el seguici es feia caminant fins al cementiri. Quan la parròquia del Carme arribava fins al final del carrer del Carme i la del Mercadal fins al final del de la Rutlla, els itineraris de les comitives fúnebres podien resultar d'una llargada considerable. I d'enterraments n'hi havia sovint, amb la corresponent ocupació de la via pública.\nSemblantment passava amb els viàtics. Eren com petites processons per portar els auxilis espirituals als malalts en perill de mort. Comitiva del temple parroquial a la casa del malalt i, des d'aquesta, retorn al temple. Se solia celebrar al captard o ja a les primeres hores de la nit. Hores en què els carrers estaven pràcticament deserts.\nAmb un caràcter ben diferent, se celebraven les festes de carrer. Ara en queden també algunes; però en espais que no interfereixin el trànsit motoritzat. Fins a mitjan segle vint se celebraven festes amb ballades en ple carrer en zones afectades ara per un trànsit intens i difícil de compaginar amb aquelles populars celebracions. Un gran relleu havia tingut la festa del barri anomenat de l'Habana petita, que comprenia la zona entre la plaça del Marquès de Camps i la del Carril, ara Eduard Marquina.\nEn el tram de carretera de Barcelona comprès entre aquelles dues places s'hi havia ballat sardanes i balls fins l'any 1958. Es tractava de la carretera general de Madrid a França per la Jonquera, l'anomenada oficialment Nacional II. Eren temps en què l'automòbil ja havia incrementat notòriament la seva presència al carrer, i en aquest cas el carrer era també carretera. Per evitar la complicació de conjugar ballades amb circulació viària, l'any 1959 les sardanes i balls es traslladaren a la plaça triangular del carrer Coll Turbau. Quedava en la mateixa zona; però ja no dintre la pròpia barriada de la celebració, i l'any 1960 la festa del barri de l'Habana petita es deixà de celebrar.\nDe tot això ha passat més de mig segle i les coses han canviat substancialment. El nombre i les característiques dels vehicles que circulen pels nostres carrers han canviat radicalment. El trànsit motoritzat omple tots els carrers, a totes hores, i en alguns moments resulta problemàtic i amb notòries dificultats. Cotxes, motos i bicicletes necessiten tot el que donen els carrers d'una ciutat que no havia estat dissenyada per encabir tot aquest moviment, i la major part de les activitats que en altre temps eren habituals i possibles s'han hagut de reduir o suprimir del tot.


Fem música a la Vila: d’abril 2011\nPublicat per Carme Cornellà a 20:14 2 comentaris:\nEscolteu com la coral PERPETUUM JAZZILE d'Eslovènia reprodueix amb les seves percussions particulars , sense l'ajuda de cap instrument, tots els sons d'una tempesta, des que comencen a caure les primeres gotes, fins que cau un gran ruixat i es desfermen els trons.\nSi tanqueu els ulls, us semblarà que plou i trona de debò.\nI això és possible perquè els cantaires sincronitzen a la perfecció tots els moviments que fan amb els dits, les mans, les cuixes, els peus, la veu...\nAquesta imitació de la pluja i de la tormenta és la introducció de la seva versió del tema 'ÀFRICA', una cançó molt coneguda del grup de rock Toto , que va tenir molt d'èxit als anys '80 del segle passat . Aquesta banda dels Estats Units és reconeguda arreu per la seva habilitat en combinar diferents estils musicals com el blues, el rock, el pop, el jazz, el funk... L'any 2008 es va dissoldre. L'any passat, però, va fer una petita gira per Europa per recollir diners per a ajudar a restablir la malaltia de dos dels seus components. Sembla que aquest any hi tornaran, amb les mateixes intencions.\nSi només voleu sentir la pluja i la tormenta, podeu visualitzar-ho aquí.\nsi a més a més d'escoltar la pluja i els trons voleu escoltar tot el tema d'ÀFRICA, endavant !\nPublicat per Carme Cornellà a 16:39 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: a cappella, cançó, coral, cos, Eslovènia, people, percussió, percussió corporal, Perpetuum Jazzile, pluja, rain, rock, sincronització, sound, storm, tormenta, Toto, veu\nSense MÚSICA no hi ha vida.\nAquesta és una frase del gran filòsof i pensador alemany Friedrich\nVa ser un home apassionat i apassionant.\nEl seu pensament filosòfic és una crítica dels valors tradicionals de la cultura occidental i l'intent d'elaborar una nova filosofia. Com que fa servir els seus punts de vista tan personals i poètics, sense vocabulari tècnic ni ben definit, crea dificultats de comprensió i el\nmés fàcil és que se l'entengui i interpreti malament, tot i que ha estat molt influent en el pensament del segle XX.\nA Catalunya , un dels primers estudis seriosos que es varen fer de la\nseva obra, la va fer en Joan MARAGALL, que també el va traduir\n. D'altra banda, Nietzsche va influir fortament en la seva obra literària.\nSense MÚSICA... la vida seria un error\nEtiquetes de comentaris: alemany, filòsof, música, Nietzsche, pensador, vida\nSi voleu escoltar una coral singular, feu un clic a cada un dels cantaires que trobareu en aquest enllaç, fent que cantin junts o per separat.\nQuè us en sembla ? Canten afinats ?\nCada un d'ells està fent un OBSTINAT diferent. Un obstinat és un procediment musical que consisteix en la repetició rítmica, melòdica o harmònica, de forma constant, d'un fragment musical.\nPerquè ho entengueu bé, us deixo uns quants personatges de les novel·les fantàstiques de Harry Potter que, mentre van dient el seu nom, van fent obstinats i van fent música. S'hi endevinen en Harry Potter, en Severus Snape (el director), en Dumbledore, en Ron i l'Hermione i... en Voldemort. No us ho perdeu !\nUs hi heu fixat que els quatre cavalls cantaven A CAPPELLA ?\nLa música 'a cappella' és un estil de música vocal o cant sense acompanyament instrumental.\n'A cappella' és una expressió italiana que significa "a l'estil de l'església". I és que de fa molts i molts anys, a les esglésies cristianes s'hi cantava sense cap acompanyament instrumental.\nI ja que estem treballant el concert de LA PRIMAVERA de l'Antoni Vivaldi, us deixo aquesta fantàstica interpretació del primer moviment, cantat 'a cappella', sense acompanyament de cap instrument. És clar que, les persones no sempre diuen exactament paraules mentre canten 'a cappella'. De vegades, com aquestes noies , imiten els instruments reproduint la melodia amb els seus acords vocals o amb algunes de les tècniques de la música vocal sense text.\nL'artista vocal Bobby McFerrin és famós com a intèrpret 'a cappella'. Pot cantar des de notes molt greus fins a notes molt agudes, amb una diferència de 4 octaves entre la nota més greu i la nota més aguda (distància de 4 escales de do a do', perquè ens hi entenguem). Té molta habilitat i facilitat en produir efectes sonors molt diversos tot cantant i picant-se suaument el pit.\nI encara un altre exemple de cant 'a cappella'.\nConeixeu el COR DE TEATRE ? És un grup vocal creat a Banyoles en el que els seus components, a més a més de cantar, fan d'actors actius dalt de l'escenari. En aquest fragment, extret de l'òpera 'Il barbiere di Siviglia' de Rossini, veiem un bocí del seu espectacle OPERETTA en el que ens proposen d'entrar al món de l'òpera amb imaginació, expressivitat, màgia i un bon sentit de l'humor, sense perdre, però, el rigor en l'execució de cada una de les peces que hi ofereixen.\nHeu endevinat els diferents esports que ens hi representen amb el cant, el moviment, la sincronització, el bon treball en equip, el bon humor i l'acció ?\nPublicat per Carme Cornellà a 23:36 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: a cappella, Antoni Vivaldi, Audició, Bobby McFerrin, cavalls, Cor de Teatre, coral, Harry Potter, horse, Il barbiere di Siviglia, melodia, obstinat, primavera, ritme, Rossini, veu


interficies.net » Comencem a moure’ns / cantar / explicar: procés de les primeres sessions\nComencem a moure’ns / cantar / explicar: procés de les primeres sessions\nEl procés de “Moure’ns, cantar i contar” que desenvolupa LoRelacional té per objectiu activar els diversos repertoris sonors, gestuals i d’imaginaris sobre elements de benestar de dones, memòries i espais d’acció comunitària. S’han desenvolupat 3 sessions ja amb un col·lectiu de 11 dones del grup Activades per la salut, i altres dones del context de salut comunitària. Cara sessió sempre combina els tres elements del títol: moviment, cant i comptar (memòries).\nA la primera sessió, titulada «jo sóc», es treball una primera part de dinàmiques de moviment i reconeixement de les persones per l’espai amb elements com: “2 coses que et defineixen” “Una frase que sempre dic” “Un desieo que tinc “,« Una cosa que vull que passi “, o dinàmiques de passos de vals per trobar-se entre les diverses persones. a la segona part es va generar un poema personal partint de la frase« jo sóc ». Cada participant recita el poema en grup i es reflexiona entre totes. Finalment un membre de LoRelacional va compartir una cançó significativa per a ella: es canta entre qui vulgui i es parla de la seva importància.\nEn la segona sessió “Em fa feliç” es comença amb l’escalfament dels cossos i gestos, amb la continuació de la coreografiaba del dia anterior afegint gestos dels poemes de “jo sóc”. Després es desenvolupa un treball col·laboratiu de 5 elements que em fan feliç, afegint elements de coses que ens fan feliços (família, platja, néts, cançons, músiques, … .. activitats que ens generen benestar, parlar de la infància i dels llocs , parlar dels espais de barri), i que es materialitza en una instal·lació col·lectiva, amb fotografies personal que es comparteixen i amb moviments i gestos propis.\nA llarg termini aquest procés es pretén incorporar elements treballats en totes les sessions, amb espais i gestos perquè al final prengui una forma de poema musical o videoclip, podent-se compartir a les festes de Roquetas.