.: Recollida de taps\nSom a tocar dels 100 Kg!\nL’Âlex, el cap de brigades de l’Ajuntament, ajudat per uns quants alumnes de 4t, van carregar els 98 Kg del setembre i l’octubre, per portar-los a la deixalleria. Quan en tinguem uns quants més els portarem a Barcelona, a l’empresa que els recicla.\nMoltes gràcies a tothom, però us hem de dir que no n’hi ha prou.\nEspavileu, que per anar bé hauríem de recollir-ne 100 Kg cada mes.\nPublicat per insjpif a 12:40\nEtiquetes de comentaris: Actualitat , Curs 13-14 , Escola Verda


febrer | 2017 | ESC Quatre Vents\nUn any més petits i grans acompanyats dels nostres mestres, mares i pares, àvies i àvies i també veïns, hem pogut gaudir de la rua de Carnaval.\nAquest curs estem treballant el tema del cinema, per això els més petits de l’escola anàvem disfressats de motius de dibuixos animats o de diverses pel·lícules, els més grans representaven els inicis del cinema. I, fins i tot, el taller de pares i mares amb l’equip directiu anaven disfressats de bosses de crispetes.\nGeneral Carnestoltes, Curs 2016-17 0\nEl passat dimecres dia 22 de febrer els alumnes de quart vam anar a Vic. Al matí ens vam trobar a l’escola com cada dia. A les 9 en punt vam sortir de l’escola per anar cap a l’estació de tren i agafar el tren de ¾ de 10. A Vic vam fer dues activitats; una al Museu de l’Art i de la Pell que consistia en una representació teatral a partir de les ombres xineses i l’altra en una visita al centre històric de Vic, capital de la nostra comarca. De segur que tots havíem passat alguna vegada per aquells carrers però mai ens havíem fet preguntes com el perquè a Vic hi ha una plaça dedicada als estudiants, com és que les cases del casc antic tenen les portes tan amples i el picaporta tan amunt, com és que el Temple Romà de Vic és un dels més ben conservats de Catalunya, quins ocells viuen als forats de la muralla, perquè servien les campanes antigament, qui era l’Abat Oliba, qui era el Merma, per què la Plaça de Vic és una de les més interessants arquitectònicament de tot Catalunya… La veritat és que va ser molt interessant . En Josep ens ho va explicar tot molt bé i ens va passar l’estona volant. A més feia un dia gairebé d’estiu. Després de la visita vam dinar i vam tenir temps de jugar una estona. Cap a les tres més o menys vam anar cap a l’estació per tornar cap a Manlleu. I com que feia tant bon dia les nostres mestres van decidir acabar la sortida tornant pel Poquí. Va ser un dia molt ben aprofitat.\nAvui al matí els alumnes de l’escola ens han fet una demostració de diferents balls. Una activitat més emmarcada dins la festa de Carnaval.\nPrimària Audiovisuals, Carnestoltes, Curs 2016-17, Música 0\nAquest dimarts, 21 de febrer, ha arribat el Rei Carnestoltes a l’escola. En el seu pregó ens ha deixat tota una colla de consignes que haurem totes i tots de complir. Enguany han estat diferents dels anys anteriors, però esperem portar-les molt bé a terme i gaudir-ne.\nDimecres 22 de febrer: els alumnes fan de mestre i els mestres d’alumnes\nDijous Llarder 23 de febrer: cada cicle fa una sortida a l’entorn proper.\nDivendres 24 de febrer: al matí els balls per cicles i, si es fa d’allò més bé “Pa amb xocolata menjaré”. A la tarda farem la rua pel barri de Vilamirosa.\nEstudiants de Bath Spa University (England)\nAquesta setmana ens han visitat estudiants de mestre de la Universitat de Bath, dins del programa d’intercanvi d’alumnes amb la UVIC. Els hem ensenyat com treballem i hem pogut compartir diferents experiències i aprenentatges.\nPrimària Curs 2016-17 0\nEstudiants de la BathSpa University\nEls estudiants de la Bathspa University d’Anglaterra, han vingut a veure a 3r curs com feiem una classe de música. També s’han afegit a cantar amb nosaltres !\nPrimària Curs 2016-17, Música, Projecte, Visites 0\nEls nens i nenes de segon vàrem tenir una experiència molt emocionant! Quan vàrem arribar a la classe a les 9 del matí, vàrem trobar un misteriós missatge enganxat a la pissarra, era una carta!\nQuan la vàrem obrir hi vàrem trobar un escrit d’un ratolí anomenat Ratigma, que ens va tancar la porta de l’aula amb clau, i ens va obligar a trobar pistes i resoldre enigmes per descobrir on estava amagada la clau de l’aula i poder sortir al patí.\nHi havia diferents tipus d’enigmes: matemàtics, de llengua i de lògica. Ens va fer suar una mica però al final vàrem aconseguir resoldre-ho tot, trobar la clau i sortir al pati. Va ser molt divertit!\nRedactors 5èB: Rihab Bellassir, Martí Delmuns i Mohamed Krim\nBenvolguts nens i nenes, mares i pares!\nA l’escola aquest any celebrarem el Carnaval el dia 24 de febrer. Aquest dia és molt especial pels nens i nenes. Dies abans arriba el Carnestoltes per anunciar-nos quines consignes haurem de seguir durant la setmana, tots i totes ja estem una mica nerviosos. Esperem que aquest any ens diguin unes consignes ben originals i divertides.\nPer tant, el divendres 24 durant tota la tarda farem una rua pel barri, prop de l’escola. Esperem que les famílies ens hi acompanyeu.\nGeneral, Primària Curs 2016-17 0\nMAKING OF DE L’ANTIC EGIPTE\nRedactors 5è A : Genís Fontserè i Ariadna Garcia\nEls alumnes de 5è A i 5è B hem desenvolupat un projecte sobre l’Antic Egipte que consisteix en que grups de tres o quatre companys fessin un PowerPoint sobre aquest tema. Alguns grups van escriure i memoritzar unes frases resumides del seu PowerPoint perquè poguessin fer una gravació en la que les dirien.\nNo tots els grups van poder fer la gravació, els que no la van poder fer faran la del proper projecte: “La prehistòria”.\nQuan vam entrar a la classe, el dia de la gravació, hi havia una tela verda molt gran penjada al davant de la pissarra de guix anomenada CROMA KEY. Els nens que feien la gravació la utilitzaven a través d’una aplicació mòbil que serveix per posar fons de pantalla.\nA sota de la tela verda hi havia emmarcat, amb cinta de pintor, uns quadres a terra que servien per col·locar bé els nens i nenes, perquè si algú es movia llavors la tela podia fer ones i moure la imatge.\nPer fer la gravació col·locàvem el mòbil al damunt d’un trípode per evitar el moviment del pols. A sota del trípode també hi havia unes cintes que indicaven a quin lloc aquest havia d’estar i no moure’l.\nAl darrere de la càmera hi havia una persona aguantant un full (com a teleprompter) on hi havia les frases escrites per si els que les deien es perdien o estaven nerviosos. També hi havia en Jordi gravant com feien l’actuació. Això es coneix amb el nom de MAKING OF.\nEn aquesta gravació tots i totes hem après moltes coses, com treballar en grup. Ha sigut una activitat divertida!\nGeneral, Primària Audiovisuals, Curs 2016-17, Medi Social, Projecte 0\nVídeo “L’antic Egipte”\nAnna M. Prat07/02/17\nEls alumnes de 5è ja hem iniciat el nostre Projecte Interdisciplinari d’aquest curs. Enguany hem portat a terme una nova experiència de fer una petita gravació de vídeo a través de dues App’s.\nPrimària Audiovisuals, Curs 2016-17, Medi Social, Projecte 0


Hotel Garni Domino Saas-Fee Suïssa - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Hotel Garni Domino es troba a la zona de Centre de Saas-Fee de la ciutat de Saas-Fee. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHotel Garni Domino ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Els clients de l'hotel poden gaudir de express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, restaurant, servei de bugaderia, ascensor.\nL'ambient de Hotel Garni Domino es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, telèfon, TV satèl•lit/cable, plat de dutxa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen ping pong, sala de jocs estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Hotel Garni Domino és una elecció inteligents per a viatgers a Saas-Fee, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nTots els tipus de viatgers (57) Parelles (22) Viatgers en solitari (11) Famílies amb infants petits (11) Famílies amb infants grans (2) Grups (11)


Encuentra aquí información de Beneficios de la Musicoterapia en Niños Hiperactivos para tu escuela ¡Entra ya! | Rincón del Vago\nELS BENEFICIS DE LA MUSICOTERÀPIA EN EL GRAU DE CONCENTRACIÓ EN NENS HIPERACTIUS D'ENTRE 0 I 10 ANYS\nAPROXIMACIÓ A L'ABORDATGE D'AQUEST TREBALL PER PART DE 2 PROFESSIONALS\nI. Marc teòric\n1. Musicoteràpia 3 - 7\n1.1. Diferències i similituts entre l'educació musical\ni la musicoteràpia.\n1.2. Els efectes de la música en la conducta i la seva\ninfluència en el desenvolupament evolutiu del nen.\n2. Hiperactivitat 7 - 10\n2.1. Característiques del nen hiperactiu.\n2.2. Elements que creen dificultats en el nen hiperactiu\ni elements que el poden ajudar.\n2.3. Activitats a realitzar amb el nen hiperactiu.\n3. La música en el tractament de la hiperactivitat. 10 - 11\nII. Marc metodològic\n4. Objectiu 12\nSaber les similituts i diferències que es poden trobar\nen el treball utilitzat per aquests 2 professionals.\n5. Recollida de dades 12 - 13\nQüestionari a 2 professionals:\nAnnexes 16 - 22\nL'objectiu principal del meu treball va ser conèixer una mica més el trastorn d'hiperactivitat i com podem ajudar als nens que el pateixen mitjançant altres tractaments que no sigui el farmacològic, encara que el necessitin igualment, i que això ho hauria de preescriure un professional de la salut.\nBé, com el meu camp és la música, vaig quedar molt satisfeta amb les classes de la profesora en musicoteràpia Melissa Mercadal, a qui faig una qüestionari, i a Catherine Clancy.\nDes de que vaig acabar aquestes classes tenia molt clar que volia fer el treball en relació a aquest camp, però també tenia molt clar que hauria de llegir molt tant de musicoteràpia com d'hiperactivitat, ja que mai he estudiat musicoteràpia i tampoc he tractat amb nens hiperactius. Per això crec que aquest treball em podrà ajudar una mica en les meves futures espectatives.\nJa que encara no tinc grans coneixements sobre aquest tema he decidit, a part de parlar de musicoteràpia, hiperactivitat i de la música en el tractament de la hiperactivitat, també saber quines similituts i diferències existiexen en el treball utilitzat per 2 professionals en musicoteràpia, realitzant un qüestionari com ja he comentat abans.\nPer últim, vull donar les gràcies a les persones que han fet que aquest treball sigui possible i que m'han donat ànims per continuar endavant.\nLa musicoteràpia és la utilització de la música i els seus elements musicals (só, ritme, melodía i armonía) realitzada per un musicoterapeuta qualificat amb un pacient o grup, en un procés creat per facilitar, promoure la comunicació, les relacions, l'aprenentatge, el moviment, l'expressió, la organització i d'altres objectius terapèutics rellevants, per així satisfer les necessitats físiques, emocionals, mentals, socials i cognitives.\nLa musicoteràpia té com a finalitat desenvolupar potencials i restaurar les funcions de l'individu de manera que aquest pugui aconseguir una millor integració intrapersonal i interpersonal i conseqüentment una millor qualitat de vida a través de la prevenció, rehabilitació i tractament.\nLa musicoteràpia es desenvolupa professionalment tant en l'àmbit públic com en el privat, en grup o individualment. Les metodologies de treball varien d'acord a la població i a les escoles.\nAlguns dels teòrics més importants en la història de la musicoteràpia són:\nRolando Benenzon, Juliette Alvin, Kenneth Bruscia, …\nWILLEMS, E. ja propugnava en el seu llibre “Bases psicològiques de l'educació musical” - (1984) els beneficis terapèutics que ofereix la música associada a l'educació.\nBRUSCIA dóna una llista d'objectius específics de la musicoteràpia, avalats per diferents autors - (1997):\n1.- Restaurar, mantenir i millorar la salud física i mental.\n2.- Ajudar a la rehabilitació, educació i entrenament amb la millora de destresses necessàries per a la vida.\n3.- Aconseguir un major desenvolupament, creixement i benestar.\n4.- Millorar el funcionament i integració en l'entorn social.\n5.- Millorar el concepte i la comprensió d'un mateix.\n6.- Estimular el descubriment de les pròpies potencialitats i recursos.\n7.- Obtenir canvis positius en la conducta, transformar o influenciar la personalitat.\nGASTON, T. aporta 3 principis o objectius fundamentals en la musicoteràpia - (1993):\n1.- L'establiment o reestabliment de les relacions interpersonals.\n2.- Millorar l'autoestima mitjançant l'autorealització.\n3.- L'ús del poder del ritme per dotar d'energia i organitzar.\nEl musicoterapeuta implementa dispositius per a l'admisió i el seguiment en un tractament musicoterapèutic. Utilitza instruments musicals, música editada, grabacions, sons corporals, la veu i d'altres materials sonors.\nPizarra móvil, pizarra musical, electròfon, CD's, episcopis, aros, cordes, pilotes, instruments de percussió, retroprojectors, vídeos, …\nÉs necessari començar el tractament utilitzant instruments de percussió simple, seguint un ritme ascendent: percussió, melòdics, harmònics.\nEl benestar emocional, la salud física, la interacció social, les habilitats comunicacionals i la capacitat cognitiva són evaluats i considerats a través de procediments específics, com la improvisació musical clínica, la imaginació musical receptiva, la creació clínica de cançons i la tècnica vocal terapèutica, entre d'altres.\nDiferències i similituts entre l'educació musical i la musicoteràpia\n1.- En l'educació musical la música s'utilitza amb un fi en si mateix (s'ensenya a tocar un instrument) però en la musicoteràpia la música s'utilitza com un mitjà per produir canvis.\n2.- En l'educació musical tenim un procés tancat i instructiu que està basat en un currículum, en musicoteràpia el procés és obert, experimental, interactiu i evolutiu.\n3.- En l'educació musical els continguts es divideixen en temes que queden descrits en el currículum, en canvi, en musicoteràpia, els continguts són dinàmics i es van creant al llarg del procés.\n4.- Els objectius en l'educació musical són generalistes i universals amb poca diferenciació, però en musicoteràpia els objectius són individuals i particulars.\n5.- Les activitats en l'educació musical es disenyen per millorar la qualitat de les execucions, però en musicoteràpia només es considera el valor terapèutic de les execucions.\n6.- En l'educació musical no es consideren evaluacions inicials i prèvies sino que s'evalua linealment a tots els individus per igual, però en musicoteràpia es té molt en compte la valoració inicial i s'avalua segons uns objectius dinàmics que han sigut fixats segons la valoració prèvia.\n7.- En l'educació musical l'encarregat del procés és un profesor i en musicoteràpia és un terapeuta.\n8.- En l'educació musical la relació s'estableix entre professor i alumne, on el professor es converteix en un suministrador dels continguts i que motiva l'experiència de l'aprenentage. En musicoteràpia la relació s'estableix entre musitcoterapeuta i pacients, creant així una aliança terapèutica d'ajuda.\nImprovisació musical clínica: el terapeuta i el pacient han de crear música nova amb la finalitat de treballar objectius terapèutics.\nTècnica vocal terapèutica: utilitzar la veu en totes les seves possibilitats també per treballar objectiius terapèutics.\n1.- Utilitzen la música com element de treball fonamental.\n2.- Utilitzen la música com un llenguatge i mitjà d'expressió.\n3.- Estableixen una relació interpersonal entre educador/musicoterapeuta i alumne/pacient.\n4.- Proposen uns objectius a cumplir.\n5.- Utilitzen un procés sistemàtic, amb intencionalitat, organització i regularitat.\n6.- Proposen execucions musicals.\nEls efectes de la música en la conducta i la seva influència en el desenvolupament evolutiu del nen\nEl tempos lents entre 60 i 80 polsacions per minut donen impressions de calma, sentimentalisme, serenitat, ternura i tristesa. Els tempos ràpids de 100 i 150 polsacions donen impressions alegres, excitants i vigoroses.\nEls ritmes lents produeixen pau i serenitat i els ràpids solen produïr l'activació motora i la necessitat d'exteriortzar sentiments, encara que també poden provocar situacions d'estrés.\nEls acords consonants estàn associats a l'equilibri, al repòs i a l'alegria. Els acords dissonants s'associen a la inquietud, el dessitg, la preocupació i l'agitació.\nEls modes majors solen ser alegres, vius i graciosos provocant l'extroversió dels individus. Els modes menors evoquen l'intimisme, la melancolia i el sentimentalisme, afavorint la introversió dels individus.\nLes notes agudes actuen freqüentment sobre el sistema nerviós provocant una actitud d'alerta i augment dels reflexos. Els sons greus solen produïr efectes pessimistes o una tranquilitat extrema.\nUn só o música tranquilitzant pot irritar si el volum és major que el que la persona pot soportar.\nEls instruments de corda solen evocar el sentiment per la seva sonoritat expresiva i penetrant. Els instruments de vent destaquen pel seu poder alegre i viu. Els instruments de percusió es caracteritzen pel seu poder rítmic, alliberador i que incita a l'acció i al moviment.\nLa música és un art i un llenguatge d'expressió i comunicació, desenvolupant i cultivant l'esperit, la ment i el cos.\nÉs molt important que el nen relacioni la música amb l'activitat, el joc, el moviment i l'alegria, de manera que li ajudi a expressar de forma espontània i afectivament les sensacions musicals.\nLa música com llenguatge expressiu i de comunicació no requereix ni exigeix activitats especials, per tant, qualsevol nen té la seva propia musicalitat en menor o major mesura. És una característica que es deu potenciar i desenvolupar des de petits així ho senyalen psicòlegs com DAVISON o HARGREAVES que la musicalitat constitueix una de les actituts més valioses del tipus humanístic i no una habilitat aïllada o altament especialitzada, sent la 1ª infancia l'etapa més propícia pel seu desenvolupament. Aleshores és quan els nens estableixen els seus primers contactes amb elements musicals a través dels intruments senzills, la veu i el seu propi cos, adquirint tècniques que li permetràn utilitzar la música com un llenguatge i un medi expressiu.\nLes experiències musicals de participació activa són el medi idòni per promoure el desenvolupament intel.lectual, físic, sensorial i afectiu-emocional dels nens. La vivència d'aquest tipus d'experiències repercuteix àmpliament i favorablement sobre els demés objectius educatius.\nEl nostre objectiu serà que els nens desenvolupin el seu potencial expressant la diversitat i la riquesa del seu món interior, donant noves i variades formes als seus pensaments estimulant la seva motricitat, sensibilitat afectiva i capacitat creadora.\nAixí, les activitats d'expressió musicals han d'estar destinades a desenvolupar en els nens totes les seves possibilitats psicofisiològiques, afectives, emocionals, de personalitat, cognitives i socials.\nLa música contribueix a:\n1.- Possibilitats psicofisiològiques:\nDesenvolupar la coordinació motriu amb moviment d'associació i dissociació, equilibri, marxa, …\nDesenvolupar la discriminació auditiva aprenent sons i sorolls, recordant-los i reproduïnt-los.\nAdquirir destreses i medis d'expressió corporals, instrumentals, gràfics i melòdics.\nDesenvolupar la locució i l'expressió oral mitjançant l'articulació, vocalització, el cant. Aprendre a controlar la respiració i les parts del cos que intervenen en la fonació i el cant.\n2.- Possibilitats afectives, emocionals, de personalitat i cognitives:\nReforçar l'autoestima i la personalitat mitjançant l'autorregulació.\nEl.laborar pautes de conducta que facilitin la integració social.\nAlliberar l'energia reprimida i aconseguir l'equilibri personal a través del ritme.\nSensilitzar afectiva i emocionalment a través dels valors estètics de la música.\nDesenvolupar capacitats del intel.lecte com la imaginació, la memòria, l'atenció, la comprensió, la concentració o l'agilitat mental.\n3.- Possibilitats socials:\nEl.laborar pautes de conducta adequades que facilitin la interacció i l'adaptació interpersonal i social.\nObrir nous canals de comunicació i facilitar les relacions amb els demés.\nIntegrar gupal i socialment a l'alumne per que pugui establir una relació gratificant amb el grup i que se senti acceptat.\nRehabilitar, socialitzar, reeducar i integrar al nen a través de la seva participació activa en l'acte de tocar instruments o cantar.\nEl trastorn d'hiperactivitat va ser descrit per primera vegada en 1902 per STILL, qui va agrupar els síntomes més freqüents (intensitat d'activitat motora, dèficit d'atenció o trastorns de la conducta) per tractar de facilitar els seu abordatge.\nSegons els diversos estudis realitzats la hiperactivitat afecta a la població menor de 7 anys entre un 3 i 4 % i més a nens (75 %) que a nenes (25 %).\nLa teoria principal dels especialistas apunta a que es tracta d'una disfunció cerebral, afectant també la influència dels factors ambientals.\nUna de les manifestacions més clares de la hiperactivitat sol ser la falta d'atenció. En aquest aspecte, segons ROMERO, J.F. l'atenció es desenvolupa gradualment fins als 12 ó 13 anys, en que es produeix un augment important de la seva capacitat. Els nens amb TDAH mostren una capacitat per mantenir l'atenció selectiva similar a la dels nens d'inferior edad, i menor que la dels seus companys de la mateixa edat i sense problemas d'aprenentatge.\nCaracterístiques del nen hiperactiu\nLa distracció més vulnerable és als estímuls de contexte ambiental.\nA casa té dificultats per seguir les directrius que se'ls marca, per organitza-se i sembla ser que no escolta quan se'l parla.\nEn el col.legi fa errors per no fixar-se en els treballs o en les diferents activitats.\nAmb freqüència salta d'una tasca a una altre sense acabar-la, ja que evita situacions que impliqui un nivell constant d'esforç mental.\nAmb freqüència actua de forma immediata sense pensar en les conseqüències.\nEstà inquiet amb les mans o els peus.\nEstà actiu en situacions en que és innapropiat.\nParla de forma excesiva, respón abans de que l'altre persona acabi, té dificultat per esperar el seu torn i freqüentment interromp.\nÉs imprevisible, inamdur, innapropiat per la seva edad.\nEs mostren violents i agresius verbal i físicament.\nLi costa seguir les directrius que es marquen a casa. El nen fa el contrari del que se li demana.\n- Estabilitat emocional:\nPresenta canvis d'humor, té un concepte pobre de si mateix i no accepta perdre, pel que no asumiex els seus propis fracassos.\nProblemes de rel.lacions amb els companys. Desadaptació social.\nProblemes d'ansietat, agresivitat, …\nLa majoria d'aquests nens hi presenten dificultats.\nEl 40 ó 50 % té un baix rendiment escolar.\nTé dificultats perceptives, en la lectura, escriptura, càlcul, per memoritzar, per generalitzar la informació adquirida, a l'hora d'expressar-se i en les nocions del seu esquema corporal, del temps i de l'espai.\nUn dia pot realitzar perfectament una tasca i l'endemà no.\nElements que creen dificultats en el nen hiperactiu i elements que el poden ajudar\n- Elements que creen dificultats:\nLa hiperactivitat pot començar com a resultat de la incubació d'una enfermetat o el reestabliment d'ella, per estats d'ansietat provocats per problemes familiars, per procediments incorrectes en la seva educació donats pels adults, com la imposició d'ordres i prohibicions absurdes que el nen no comprén, també perquè se'ls hi deixa molt poca llibertat en la seva iniciativa, o perquè s'organitza la seva vida i activitat de manera inadequada.\nExistiexen factors biològics i genètics:\nEntre els biològics es podria parlar de complicacions prenatals, perinatals o postnatals. Per exemple, el baix pes al nèixer, l'anoxia o lesions cerebrals.\nDes del punt de vista genètic tots els estudis incidiexen en que la existència del mateix trastorn en germans es d'un 17 a un 40 %. En quant a bessons univitelins el percentatge d'un trastorn comú és fins del 80 %. Si el pare o la mare ha patit el trastorn, els seus fills tenen un risc del 44 % d'heratar-ho.\nSembla ser que existeix una disfunció del lòbul frontal i per l'altre part des del punt de vista neuroquímic existeix una deficiència en la producció d'importants neurotransmisors cerebrals, que en aquest cas són la dopamina i la noradrenalina.\n- Elements que poden ajudar:\n1.- Tractament farmacològic:\nLa medicació que se'ls hi dóna està orientada a regularitzar la producció de la dopamina i la noradrenalina.\nTé la finalitat d'aconseguir una reducció de la hiperactivitat i modificar les conductes d'impulsivitat i incrementar l'atenció.\nEl deu prescriure un neuròleg o psiquiatra.\nPerinatal: és el periode immediatament anterior o posterior al part.\nAnoxia: és la falta quasi total de l'oxigen en un teixit.\nBessons univitelins: bessons idèntics, coincidiesen en tots els seus trets.\nNeurotransmisors cerebrals: substàncies químiques que produeixen les neurones.\n2.- Tractament psicopedagògic:\n2.1.- La familia haurà de:\nTenir normes clares i bé definides.\nDonar ordres curtes i d'una en una.\nPropiciar un ambient ordenat i molt organitzat, amb serenitat i sense crits.\nReconèixer el seu esforç i augmentar la seva autoestima.\nEvitar ser superprotectora i no deixar-se manipular pels seus capricis.\nCumplir sempre els càstigs i les recompenses.\nDonar petites responsabilitats.\nSaber que el treball és molt i que necessita molta constància.\nFomentar els seus ponts forts, les seves facultats.\nAconseguir que el nen descansi.\n2.2.- El professor haurà de:\nInformar-se i comprendre el trastorn.\nDonar ordres simples i breus.\nDonar una tasca nova quan hagi acabat l'anterior.\nAlternar les activitats passives amb les actives.\nEnsenyar a que mantingui un ordre.\nFer concessions especials en els estudis.\nEvitar sempre insistir sobre el que fa malament.\nTenir entrevistes freqüents amb els pares per continuar la seva evolució.\n2.3.- El terapeuta haurà de:\nOrientar als pares sobre aquest transtorn.\nDonar pautes de conducta i actuació amb el nen.\nReeducar les dificultats d'aprenentatge (dislèxia, falta de memòria, discalculies).\nEntrenar al nen per a la ressolució de problemes.\nEntrenar les habilitats socials ja que sol presentar problemes amb els demés.\nAplicar tècniques de relaxació, …\nÉs fonamental tractar als nens amb molta paciència i afecte, per poder ajudar-los a desenvolupar poc a poc l'autocontrol, la disciplina, l'atenció i la capacitat d'esperar. Per això és imprescindible acceptar al nen.\nSe'ls hi ha de tractar sempre de forma calmada, sense crits ni gestos de desesperació.\nSe'ls hi ha de donar llibertat de moviment.\nSe'ls hi ha d'ajudar en les activitats que tinguin que concentrar l'atenció. És important despertar el seu interés per l'activitat.\nActivitats a realitzar amb el nen hiperactiu\n1.- Exercicis per desenvolupar les capacitats condicionals.\n2.- Exercicis per desenvolupar les capacitats físiques coordinatives, com per exemple la coordinació i el ritme.\n3.- Exercicis per al desenvolupament de la motricitat fina.\n4.- Exercicis respiratoris.\n5.- Exercicis per desenvolupar la concentració de l'atenció, com per exemple, audicions i el cant.\n6.- Exercicis de relaxació.\n7.- Exercicis per desenvolupar l'agilitat mental.\nLA MÚSICA COM A TRACTAMENT DE LA HIPERACTIVITAT\nEl processament de la música ajuda a activar els 2 hemisferis cerebrals.\nEntre els 0 i els 2 anys presenten una elevada reacció davant d'estímuls auditius.\nLa música hi pot presentar estímuls auditius novedosos que requereixin participació i moviment. Aquí s'estarà treballant un dels aspectes més importants dins de la hiperactivitat, com per exemple la falta d'atenció i la canalització del seu moviment.\nEspecialment abans dels 3 anys, la música els hi ajuda en la comunicació verbal. També té una gran importancia a partir dels 7 anys ja que tindrà un paper d'autorregulació.\nL'enriquiment lingüístic que es produeix en les cançons els hi ajuda a millorar el seu vocabulari i les tasques en grup.\nLa cançó és un recurs indispensable per al desenvolupament de l'aprendizatge en general i deu ser escollida tenint en compte la finalitat i la seva aplicació didàctica.\nLa música facilita la integració i modificació de la conducta de l'alumne ja que treballant-la en grup s'aconsegueix que el nen interactui de manera positiva amb els seus companys.\nLa utilització d'instruments els hi proporciona l'activitat que necessiten i també els hi ajuda en el seu procés creatiu.\nL'estimulació musical permet que el món interior i el món exterior entrin en contacte a través d'una sèrie de sensacions del camp físic (vibracions), auditiu (melodies), visual (instruments, escriptura i representació) i psíquic (el que suposa l'obra treballada).\nLa música contribueix a reduïr els nivells d'ansietat i a aconseguir una respiració més profunda i relaxada.\nInformes d'investigacions experimentals han destacat la importancia de la música sobre l'atenció i la memòria.\nL'entrenament auditiu millora l'atenció de subjectes amb retrassos, dèficit o trastorns diversos. Afavoreix l'audició externa i la interna.\nL'audició com a pràctica de la música afavoreix les connexions neuronals que incrementen la concentració, ajudant ademés a desenvolupar les habilitats matemàtiques i l'apredizatge d'idiomes.\nSegons estudis portats a terme per STEWART, els nens hiperactius es comporten amb normalitat al exposar-se a un ambient ric en estímuls.\nSegons KEENAN l'estimulació musical pot tant activar com calmar perquè el cos conté mecanismes i estructures que promouen efectes d'activació com mecanismes que moderen el nivell d'excitació.\nS'ha trobat que el ritme musical té efectes sobre el ritme cerebral i, per tant, sobre la funció cerebral.\nLOROÑO, A. director d'un Centre d'Investigació en Musicoteràpia, justifica l'ús d'aquesta per tractar sobre tot els desordres relacionats amb el cervell i el sistema nerviòs. Segons ell la seva aplicació contribueix a millorar els resultats en el tractament de la hiperactivitat infantil.\nMADSEN va demostrar la influència sobre el desenvolupament de l'escolta musical com estimulador per potenciar l'atenció - (1997).\nÁLVAREZ va estudiar cóm es pot influir mitjançant la música com a tractament per ajudar a la hiperactiviat - (2004).\nEls processos psicològics com l'atenció i la memòria han estat afavorits mitjançant programes d'interevenció amb tarees musicals, BERMELL - (2000).\nALONSO i LAFUENTE van disenyar una prova per evaluar la base auditiva amb elements musicals, el Test d'Atenció i Discriminació Auditiva (ADA) - (2001).\nGARDNER va comprovar que tots estem dotats per dons i que el que apareix des de més petits és el talent musical - (2001).\nSegons FLOREZ si no s'estimulen les capacitats que presenten els nens de forma innata, aquestes tendeixen a atrofiar-se fins a desaparèixer - (1999).\nEls programes d'intervenció amb música i moviment en infantil i primària es deurien considerar com prerequisits dels aprenentatges escolars, treballant la percepció, atenció, selecció i control motor per millorar la memòria, llenguatge i habilitats socials BERMELL - (2000).\nORSMOND i MILLER van demostrar que l'entrenament musical té un impacte significatiu en el desenvolupament en general i pot servir per millorar la percepció de les melodies - (1990).\nMILLER i EARGLE van fer estudis en el que demostren que els efectes de l'entrenament musical són significatius quan els subjectes són més petits - (1990).\nMADSEN va comprovar les diferències d'atenció en la infància degut a les dificultats que certs nens tenen en la seva vida escolar i que la seva agitació a classe repercuteix sobre la percepció, la memòria i l'aprenentatge - (1997).\nHALLAM i PRICE van examinar també els efectes que proporciona la música de fons en una classe especial per a nens amb dificultats conductuals i emocionals, amb una millora significativa en les matemàtiques, cooperació i disminució d'agresivitat - (1998).\nComparar el treball utilitzat per 2 professionals en musicoteràpia tractant amb nens hiperactius, la Melissa Mercadal i la Catherine Clancy.\nPoder trobar similituts i diferències en els seus treballs per poder treure unes petites conclusions.\nFaig un qüestionari a les professores en musicoteràpia Melissa Mercadal i Catherine Clancy.\nEls qüestionaris els he pogut realitzar gràcies a l'ajuda de Melissa Mercadal ja que va ser la nostra professora en aquest Màster en unes sessions en musicoteràpia.\nEls vaig fer via e-mail en el mes d'abril del 2009.\nAra passo a comparar els 2 qüestionaris:\nPorta 9 anys treballant com a musicoterapeuta.\nTreballa amb grups mixtes amb algun nen hiperactiu.\nPauta les activitats.\nIntercala temps de moviment amb temps de concentració.\nDóna un trimestre per començar a veure resultats.\nPer la improvisación musical clínica capta la oferta sonora del nen i ho incorpora a una música improvisada.\nNo sap en què consisteix la tècnica vocal terapèutica.\nPel moviment corporal utilitza la dansa i tocar instruments.\nLes danses que utilitza requereixen passos específics y els seus canvis ocorren amb els canvis de la música.\nSegons ella qualsevol tipus de música és agradable pels nens però millor que tingui canvis clars d'estrofa i tornado.\nEls instruments que utilitza són petita percussió perquè hi ha molta varietat i són sencills de tocar i també permeten que els nens improvisin.\nSegons ella, les cançons els hi serveixen de pauta, donen estructures clares.\nUtilitza els mateixos elements per nens hiperactius que per nens que no ho són.\nNo coneix l'ADA.\nTreballa més l'escolta activa que l'audició. Fomenta un àmbit d'escolta. No creu que es treballi a nivell de conexions neuronals.\nSegons ella el nen hiperactiu sempre presenta dificultats d'aprenentatge per la seva dificultat en la concentració.\nSegons ella el nen hiperactiu quasi sempre presenta dèficit d'atenció.\nSegons ella el nen hiperactiu presenta dificultats en l'extensió de la concentració.\nSegons ella l'estrés familir influeix en el nen hiperactiu.\nNo sap en què es basen les ones sincròniques de Rogers.\nSegons ella els pares han de tenir la casa organitzada, tenir paciència, … Si comprenen el problema poden estructurar les activitats. Els pares comencen a notar el trastorn entre els 9 mesos i l'any d'edat, tot i que ho noten més a primària. Si els pares veuen que alguna cosa permet que el seu fill s'ho passi bé i sembla ser que els ajuda a concentrar-se, els hi sembla bé que faci MT.\nPorta 22 anys treballant com a musicoterapeuta.\nNo té massa experiència treballant amb aquest col.lectiu ja que s'ha dedicat a d'altres.\nUtilitza mètodes conductuals, com exercicis de moviment per canalitzar l'energia. Utilitza el moviment estructurat.\nUtilitza l'audició per treballar l'atenció i la concentració; la improvisació per potenciar la descàrrega d'energia, l'expressió d'emocions i sentiments, …\nComença a notar els canvis a partir de la 4ª sessió, però depèn.\nPer a ella la improvisació musical clínica consisteix en que tots han de crear música nova.\nSegons ella la tècnica vocal terapèutica consisteix en utilitzar la veu parlada, la veu cantada, cants harmònics, …\nUtilitza música de tempos ràpids.\nSegons ella la música rock ha donat resultats molt positius. Sol tenir un efecte camlant/relaxant.\nUtilitza instruments de percussió petita i el musicoterapeuta els hi acompanya amb la guitarra o el piano.\nLes cançons poden ajudar a la concentració, però la cançó ha de tenir una sèrie d'objectius, com escoltar i trobar paraules concretes o motius concrets.\nLes tècniques que utilitza pel nen hiperactiu són les mateixes que per nens que no ho són, però adaptades.\nPotencia la seva atenció amb exercicis d'instruments musicals, expressió corporal, cant, …\nSegons ella perquè l'audició afavoreixi les connexions neuronals aquesta ha d'estar bé dirigida i no serveix qualsevol audició.\nSegons ella sovint presenten dificultats d'aprenentatge.\nSegons ella no sempre presenten dèficit d'atenció.\nSegons ella sovint presenten dificultats en la concentració.\nSegons ella l'estrès familiar influeix en el nen hiperactiu.\nNo em pot explicar en què es basen les ones sincròniques de Rogers.\nAmb altres col.lectius s'ha demostrat l'eficàcia de la música en l'atenció i la memòria.\nEls pares els hi poden ajudar en l'ordre, en els hàbits d'estudis, … Comencen a notar canvis als 3 ó 4 anys d'edat. A vegades els pares no envien al nen a MT per desconeixement.\nTot i que no entenc gaire de musicoteràpia i de nens amb hiperactivitat intentaré treure unes petites conclusions sobre la recerca realitzada.\n1.- Realitzar exercicis amb moviment són bons per canalitzar l'energia d'aquests nens, però aquests moviments han d'estar bé estructurats.\n2.- Realitzar exercicis d'audició per treballar l'atenció i la concentració.\n3.- Realitzar exercicis d'improvisació per expressar les emocions i els sentiments.\n4.- Utilitzar instruments de percussió petita ja que hi ha molta varietat i són sencills de tocar, també perquè ajuden al moviment del cos i per la creació de nova música.\n5.- Cantar ja que les cançons ajuden a la concentració, però aquestes han de donar estructures clares perquè tinguin una sèrie d'objectius. També perquè les cançons ajuden a adquirir vocabulari i és una tasca que es fa en grup.\n6.- Generalment, les tècniques utilitzades per aquest col.lectiu són les mateixes que per d'altres nens, però a vegades adaptades per a ells.\n7.- La música en general els hi agrada, però sembla ser que la música rock ha donat bons resultats en aquest col.lectiu.\n8.- De vegades, els nens hiperactius presenten dificultats d'aprenentatge, dèficit d'atenció i dificultats en la concentració.\n9.- Els pares d'aquests nens han d'ajudar-los amb un ambient propici.\n10.- No podem confondre educació musical i musicoteràpia.\nALONSO, V.; BERMELL, M.A (2008). “La música como instrumento de evaluación con niños hiperactivos”. Boletín de Psicología, nº 93. 79 - 95.\nÁLVAREZ, I.F. (2004). “Los beneficios de la música en el tratamiento de la hiperactividad”. Filomúsica, nº 51. http://www.filomusica.com/filo51/hiperactivo.html (Gener 2009).\nTORRES, J.; FRÍAS, M. Incremento de la concentración en niños hiperactivos mediante aproximaciones sucesivas. http://www.udlondres.com/revista_psicologia/articulos/Incrementos.htm (Gener 2009).\nCRUZ, J.M. (2007). Recursos de psicopedagogía. http://www.xtec.net/jcruz/recursos/c_recursos.html (Febrer 2009).\nHERRANZ, J.L.; HERREROS, O. (2005). Janssen-Cilag. http://www.trastornohiperactividad.com/ (Febrer 2009).\n(2009). Wikipedia. http://es.wikipedia.org/wiki/Musicoterapia (Febrer 2009).\nHiperactividad. http://psicopedagogia.com/hiperactividad (Març 2009).\nBRAVO, M.J.; CABAÑAS, A.M.; DIEZ, F.; GAMARRA, M.C.; VILLARTA, E. Musicoterapia. http://www.uclm.es7PROFESORADO/RICARDO/AlumnosEE/Musicot_Prim06.doc (Març 2009).\nTRALLERO, C. (2000). “El recurso educativo de la musicoterapia en educación especial”. Revista pedagógica maestros de Lima (Perú), nº 15 - 16 (vol. 5). 61 - 65.\nRIVERO, A. Tratamiento de la hiperactividad en niños de 6 a 8 años. http://www.monografias.com/trabajos64/tratamiento-hiperactividad (Març 2009).\nhttp://www.escolar/tratamiento-hiperactividad-escolar.shtml (Març 2009).\nQ1 - CATHERINE CLANCY\n1.- Quant temps fa que treballa de musicoterapeuta?\nR: Des del 2000.\n2.-\tQuè va ser el que la va conduïr a dedicar-se a la musicoteràpia?\nR:\tVaig conèixer la MT a Anglaterra anys enrere, i l'aparició de l'enfermetat en la meva familia em va obrir la curiositat de nou en 1996.\n3.- Té experiència treballant amb nens hiperactius?\n4.- Quins exercicis utilitza amb els nens hiperactius?\nAlguna metodologia en concret?\nR:\tNomés treballo amb grups mixtes, és a dir, amb algún nen hiperactiu entre d'altres que no ho són.\nEl meu objectiu és pautar les activitat per a que el nen pugui reconèixer el que vull d'ell. Intercalo temps de moviment (ballar, córrer, …) amb temps de concentració (estar assegut), i intento que el nen vagi adquirint major capacitat d'esperar / concentrar abans de tornar-se a desconectar.\nUtilitzo molta repetició en les activitats i incorporo moments clars de `poder anar per allà'.\n5.- Quin temps transcorre des de que s'inicia la teràpia fins que es comencen a notar els primers canvis?\nR: Depèn del nen.\nNormalment es manifesta un gran interes al principi perquè és una activitat divertida. Després s'aplana quan el nen perd l'interes en la novetat i quan el terapeuta comença a demanar més d'ell. Aleshores es comencen a veure resultats més estables.\nDono un trimestre per veure resultats, no obstant això, sol trigar-se molt en veure resultats fora de les sessions de MT.\n6.- En què consisteix la improvisació musical clínica?\nR: Depèn del musicoterapeuta.\nEn el meu cas, és captar la oferta sonora del nen (quan toca un tambor o emet un só) i incorporar-ho en una música improvisada per conduir-lo a una atenció més llarga.\nA través de la improvisació es pot aconseguir que el nen escolti i s'adapti a l'entorn sonor que està desenvolupant.\nAixò és una manera de treballar l'adaptabilitat i l'atenció en el moment.\n7.- En què consisteix la tècnica vocal terapèutica?\n8.- Utilitza el moviment corporal?\nR: Si, la dança i tocar instruments.\n9.- Quins exercicis són més efectius segons la seva experiència?\nR:\tUtilitzo dances que requereixen passos específics i que els seus canvis de passos ocorren amb els canvis de la música.\nCom és moviment és més còmode per a ells i requereix la seva concentración en les pautes sonores, així tenen que escoltar, recordar i fer.\nCom són les dances en grup, també importa al conjunt que es realitzin els passos correctament.\n10.- Quin tipus de música és la més utilitzada? Per què?\nR: Qualsevol música és agrdables per als nens i que tengui canvis clars d'estrofa i tornado. Prefereixo no haver de dconar intruccions verbals.\n11.- Quin tipus d'instruments són els més utilitzats? Per què?\nR:\tPetita percussió perquè hi ha molta varietat, és secill de tocar i permet construir una música sobre allò.\n12.- Tenen alguna reacció en concret davant d'una música concreta?\nR:\tMúsiques molt mogudes inviten al moviment ràpid, probablemente una perduda de control per part del terapeuta.\nMúsiques més suaus inviten al relax.\nMúsiques amb pautes clares (tempos 4/4) ajuden a organitzar el moviment.\n13.- Es diu que els instruments de percussió són els més edients per aquesta activitat.\nR: Veure 11.\nInstruments tonals poden `empatxar' l'ambient si s'intenta tocar alguna cosa que no sigui pentatònica.\nÉs important que el terapeuta pugui manipular les cadences musicals amb claritat en les sessions.\n14.-\tLes cançons poden ajudar a assolir aquest grau de concentració? Per què?\nR:\tLa lletra de les cançons serveix de pauta, pot ser un punt d'interes per al nen.\nAdemés donen estructures clares, el nen sap quan dura i què es vol d'ell en cada cançó.\n15.-\tLa musicoteràpia té alguns objectius en els àmbits psicofisiològics, afectius, cognitius i socials.\nEm podria anomenar un de cada?\nR:\tFísico: control de força - fort i fluix.\nAfectiu: emaptia amb l'altre. Expressar emocions personals. Indagar en la creativitat.\nCognitiu: memòria - lletres de cançons, cantar per poder tocar, escoltar i retenir, …\nSocial: esperar torns, respetar a l'altre, …\n16.-\tEls elements que utilitza en les teràpies per nens hiperactius són els mateixos que utlitza per altres nens?\n17.-\tAmb quin tipus d'exercicis es pot potenciar l'atenció del nen hiperactiu?\nR:\tVeure a dalt.\n18.-\tCom es pot influir mitjançant la musicoteràpia per ajudar a la hiperactivitat?\n19.-\tEl test d'atenció i discriminació auditiva (ADA) de Alonso i Lafuente és adequat per mesurar l'atenció en nens hiperactius? Per què?\nR:\tNo ho sé.\n20.-\tL'audició afavoreix les connexions neuronals per incrementar la concentració?\nHi ha algún estudi que ho demostri?\nR:\tNomés si hi ha objectius cognitius que l'estimulin.\nTrobo que els nenes necesiten un propósito per poder concentrar-se en l'audició. L'escolta activa és diferent a l'audició.\nMolts estudis existeixen en diferents àmbits (podràs torbar més información en geriatria, demencias i MT) que constaten l'ajuda de l'escolta musical en la concentración.\nNo sabria dir si afavoreix les conexions neuronals.\nÉs qüestió de l'ènfasi i l'interes en l'activitat.\nEs fomenta un àmbit d'escolta, no crec que es treballi a nivell de conexions neuronals.\n21.-\tEl nen hiperactiu sempre presenta dificultats d'aprenentatge?\nR:\tSi, per les seves dificultat en la concentració.\nSi no escolta, si no es concetra, no aprén adequadament. Això no vol dir que tingui `retard', si no que té dificultat d'aprende. Pot ser superdotat, molt brillant i tenir hiperactivitat.\n22.-\tEl nen hiperactiu sempre presenta dèficit d'atenció?\nR:\tQuasi sempre, però pot donar-ser el cas de que la hiperactivitat sigui purament física.\n23.-\tEl nen hiperactiu sempre presenta dificultats en la concentració?\nR:\tDificultats en l'extensió de la concentració.\n24.-\tPer exemple, l'estrès familiar pot influir en el nen hiperactiu?\nR:\tCom en tots els nens, el contexte familiar influeix.\nPer al nen hiperactiu l'estrès s'alimenta mutuament.\n25.-\tÉs veritat que recents investigacions permeten sostenir que el problema del nen hiperactiu és un problema de temperament?\nAlguna investigació en concret?\n26.-\tEm pot explicar en què es basen les ones sincròniques de Rogers?\n27.-\tRealment el processament de la música ajuda a activar els 2 hemisferis del\nQuè provoca que aquests 2 hemisferis s'activin en el nen hiperactiu?\nR:\tEs diu que la melodia sol activar més el costat dret i que la parte més matemàtica de la música activa més el costat esquerre.\nAl incidir moltes parts del cervell en l'escolta activa de la música i en l'activitat musical, és cert que s'activen els 2 hemisferis.\nL'estructura de la música fa que això sigui útil a nivell terapèutic, segons l'objectiu a treballar.\n28.-\tInformes d'investigacions experimentals han destacat la importància de la música sobre l'atenció i la memòria.\nEm podria anomenar alguna d'aquestes investigacions?\nR: No en tinc temps de contestar-te a aquesta pregunta.\n29.-\tEn què poden ajudar els pares a aquests nens?\nI en el grau de concentració?\nR:\tTenir la casa organitzada, tenir paciència i estar pel creixement emocional del nen.\nÉs una condició esgotadora per tots i els pares han d'ajudar-se a ells mateixos per aconseguir que el trastorn no afecti massa a l'harmonia de la casa.\nAl comprendre el problema poden estructurar les activitats a casa per a que el nen arribi a organitzar-se.\nUtilitzar eïnes com l'ordinador per al descans familiar, passatemps, … no són elements destructius per als nens.\n30.-\tA quina edat, els pares, comencen a notar que el nen és hiperactiu?\nR:\tPot ser tan petit com 9 mesos o 1 any.\nEs comença a notar en l'escola bressol i es nota més en la primària.\nNormalment els pares no ho reconeixen al començament ja que s'acostumen al seu fill tal i com és.\nÉs necessari un punt de comparació amb altres nens.\n31.-\tAls pares els hi sembla bé que el nen fagi musicoteràpia?\nR:\tEn general els pares estan esgotats i si veuen que alguna cosa permet que el seu fill s'ho passi bé i sembla ser que l'ajuda a concentrar-se, estan contents.\nQ2 - MELISSA MERCADAL\nR:\t22 anys.\nR: El fet de poder combinar els meus estudis de música amb els de psicologia.\nR: La veritat és que poca ja que m'he dedicat a altres col.lectius.\nR: Un dels mètodes que dóna millors resultats amb nens hiperactius és el conductual. Es fan molts exercicis de moviment per canalitzar la seva energia en activitats amb objectius concrets. També s'utilitza l'audició per treballar l'atenció i concentració, la improvisació per potenciar tant la descàrrega d'energia com l'expressió d'emocions i sentiments, …\nR: Tot depèn, però els primers canvis es poden notar després de la 4a sessió.\nR: Consisteix en que tant el terapeuta com el pacient crein música nova (o sigui no reproduir cançons o música pre-composta) amb la finalitat de treballar algun objectiu terapèutic.\nR: Utilitzar la veu en totes les seves possibilitats (veu parlada, veu cantada, cants armònics, …) també amb l'objectiu de treballar algun objectiu funcional.\nR: Moviments estructurats també per intentar posar ordre al moviment.\nR: Música amb tempos més aviat ràpids.\nLa música rock ha donat resultats molt positius.\nR: Instruments de percussió petita, instruments Orff.\nEl musicoterapeuta utilitza instruments d'acompanyament com puguin ser la guitarra o el piano.\nR: La música rock sol tenir un efecte calmant/relaxant.\nR: Perquè són segurs.\nAl no tenir notes concretes i produïnt bàsicament ritme, són instruments que tothom, sigui quin sigui el seu nivell de formació musical, els pot fer tocar bé.\nR: Poden ajudar a la concentració sobretot si la cançó té una intencionalitat com escoltar i trobar paraules concretes o motius concrets, aleshores d'alguna manera es força a que s'hagi de concentrar perquè l'activitat sigui exitosa.\nR:\tPsicofisiològic: augmentar el nivell de saturació d'oxígen en sanc.\nCognitiu: millorar l'atenció/concentració\nAfectiu: millorar la capactiat d'expressar sentiments\nSocial: cisminuir l'aïllament i millorar la interacció amb companys\nR: Les tècniques són les mateixes, ara bé hi haurà adaptacions en quant a com es presenten, tipus de música que s'utilitza, nombre d'activitats en una sessió, …\nR: Exercicis amb instruments musicals, expressió corporal, cant, …\nR: Veure preguntes anteriors.\nR: No el conec.\nR: Per descomptat que pot, però no en qualsevol audició. L'audició ha d'estar ben dirigida.\nR: No sempre, però molt sovint.\nR: No sempre. Es pot ser hiperactiu sense tenir dèficit d'atenció.\nR: No sempre però sovint.\nR: Per descomptat.\nR: No et puc dir cap en aquest moment.\nR: No t'ho puc explicar en aquest moment\nR: El fet que la música es processa a través dels dos hemisferis implica el treball dels dos hemisferis.\nR: Els estudis de la Dra.Rausch amb Mozart.\nAmb altres col.lectius també s'ha demostrat l'eficàcia de la música en l'atenció i memòria: amb nens amb problemes d'aprenentatge, amb persones amb demència, que també tenen afectades aquestes funcions.\nR: En l'ordre, en els hàbits d'estudis, en crear un ambient propici i calmat pel nen.\nR: Es pot començar a detectar alguna cosa cap als 3-4 anys.\nR: A alguns si, i a altres no.\nTambé hi ha que dir que a vegades els pares no envien al nen a música per desconeixement


2n cicle d’hivern d’espectacles familiars de petit format\nLa ciutat de Balaguer segueix apostant per crear oci familiar durant les diferents èpoques de l’any.\nL’any passat s’estrenava l’activitat “Emboirats”, una activitat que oferia espectacles de petit format en diferents equipaments municipals, durant els mesos d’hivern a la ciutat de Balaguer.\nDegut a la bona acollida, des de l’àrea de Cultura de l’Impic, s’organitzava l’“Assollellats”, un cicle de primavera d’espectacles familiars als parcs urbans.\nAquest proper diumenge 1 de desembre es donarà el tret de sortida a aquesta segona edició dels “Emboirats” amb l’espectacle Les set cabretes i el llop de la Cia Xip Xap al casal Lapallavacara, i es realitzarà la cloenda del cicle el diumenge 1 de març al Teatre Municipal amb l’espectacle Gran reserva de Monti&Cia.\nCom en l’edició anterior, el primer dia del cicle, es repartirà a tots els assistents un passaport amb el que si els participants segellen tots els equipaments de l'”Emboirats”, entraran al sorteig de diversos regals, entre ells, entrades per veure gratuïtament la cloenda del cicle al Teatre Municipal.\nLa novetat d’enguany és que es limitarà l’aforament dels diferents equipaments, i es cobrarà 1 € d’entrada a partir d’ 1 any, per tal d’assegurar la qualitat dels espectacles.


Utopia possible: 707. Paolo Maninchedda guanya les "primeres primàries nacionals sardes"\nEl Partito dei Sardi va convocar les "primeres primàries nacionals sardes". Com s'esperava el líder del partit, Paolo Maninchedda, ha guanyat el procés. Les votacions s'han fet del 6 al 16 de desembre. Hi participaven 5 aspirants a liderar la llista nacionalista d'esquerra a President/a de Sardenya. Els resultats, on hi han participat 20.455 inscrits, han estat clars:\nPaolo Maninchedda: 15.452\nMatteo Murgia : 1.024\nAntonio Sardu : 1.011.\nGian Paolo Casula : 335\nGiovanni Panunzio: 343\nEn ser proclamat guanyador Maninchedda ha afirmat: "Els sards hem començat a dir "nosaltres". La clandestinitat de la nació sarda ha acabat avui. Totes les inhibicions i falsificacions s'han vist aclaparades per un vot terriblement complicat, però amb la presència de desenes de milers de persones. Són números que han d'excitar a tothom, no només nosaltres. No hem fet tot això per manar, sinó per deixar de rebre ordres, ser lliures i responsables; no ens dirigeix l'ambició, sinó per conviccions . Ara el següent pas és parlar de poders i no només de problemes; estar emancipats de l'intercanvi desigual que ens ha convertit en consumidors assistits i inhibits com a bilingües; estem aprenent a defensar els nostres interessos pacíficament però col·lectivament, en lloc de confiar en herois o salvadors. Hem de fer un gran pas, hem d'ensenyar als partits italians que mai no ens separarem".\nEl partit ha anunciat que podrà participar a qualsevol aliança però un referèndum d'autodeterminació n'és la condició: "Primer la nació, després els candidats. El referèndum sobre la nació és el terreny de les aliances". El partit ProgReS (Projecte República de Sardenya), que el 28 d'octubre va celebrar la seva assemblea nacional, s'ha desmarcat del procés de primàries i aposta per una convergència nacional amb Unidos, escissió de Forza Italia, creant Sardi Liberi on s'hi han unit membres crítics del Partit Sard d'Acció (PSd'Az), el més veterà dels partits nacionals de l'illa. El PSd'Az ha tancat un acord amb la Lega i dirigirà la coalició de centre-dreta. Finalment la coalició Autodeterminatzione, formada per independentistes i autodeterministes presenta a Andrea Murgia com a candidat a president de Sardenya després de patir l'escissió d'una de les seves set components que, finament, donarà suport a la llista del Partit Democràtic italià.\nManinchedda és un veterà polític sard que va formar part del govern de centre esquerra de Progetto Sardegna el 2003. Aquest moviment va acabar integrant-se al Partit Democràtic italià quatre anys més tard i Maninchedda va fundar Saregna è Libertà integrant-se al PSd'Az. l'any 2013 va escindir-se d'aquest partit per fundar el Partito dei Sardi amb un sector del moviment independentista ProgReS que, dos anys abans, s'havia escindit d'indepèndentza Repùbrica de Sardigna (avui dins Autodeterminatzione).\nPer tant, a les properes eleccions nacionals sardes, com a mínim hi participaran quatre llistes nacionals:\n- PSd'Az liderant la coalició de centre dreta on també hi ha Fortza Paris\n- Partito dei Sardi-Primarias, sobiranistes de centre esquerra\n- Autodeterminatzione (coalició de Sardegna Possibile, iRS, Sardigna Natzione Indipendentzia, Liberu, Rosso Mori), independentistes\n- Sardi Liberi (ProgReS i Unidos) autonomistes i sobiranistes de centre-dreta\n707. Paolo Maninchedda guanya les "primeres primà...\n706. La regió del Loire-Atlantique aprova un refer...\n705. El duet de Mallorca Janski guanya el festival...\n704. El sector independentista passa a dirigir el ...


Un home ruixa amb gasolina al seu amic i li cala foc amb un llumí\nUn jove d'Ourense va patir cremades aquest diumenge després que el seu amic li tires a sobre gasolina i li calés foc amb un llumí després d'una discussió. Els fets van passar després d'una festa, en què tots dos van discutir.\nUna patrulla del servei de Xinzo de Limia va acudir al lloc dels fets després de ser alertada per un familiar d'un dels implicats. També es van desplaçar fins allà els serveis del 061 en una ambulància medicalitzada per practicar-li primers auxilis al ferit. Aquest va haver de ser traslladat a l'Hospital de La Corunya a causa de les cremades.\nPel que sembla, tornaven d'una festa a una localitat de Portugal, de la qual és l'agressor. No es coneixen els motius pels quals van discutir, però la baralla va acabar amb un home tractant de cremar viu al seu amic. Per sort, el ferit, de 24 anys, va aconseguir apagar el foc del seu cos per si mateix i aviat va rebre assistència sanitària. Té cremades al cos i a la cara.


Eureka!: Les gladiadores més sexys\nLes gladiadores més sexys\nTothom té clar la masculinitat dels gladiadors romans, però sabíeu que també hi havia al.lotes gladiadores?\nAcabe de descobrir un anunci de Pepsi protagonitzat per unes gladiadores molt especials; ni més ni menys que Brittney Spears, Beyonce y Pink que lluiten davant el Cèsar (Enrique Iglesias). És una molt bona manera de vendre el producte, no?\nPublicat per malcaraz a 13:27


Al Concerto San Benigno Canavese Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 2 allotjaments a San Benigno Canavese.\nvia Regina Margherita 47, San Benigno Canavese, San Benigno Canavese, Itàlia, 10080 - Veure al mapa\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Al Concerto és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten San Benigno Canavese. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de San Benigno Canavese. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix transport hotel/aeroport, servei de bugaderia, servei de llançadora, àrea de fumadors, àrea de TV/saló compartit.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com jardí. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Al Concerto.


Venda d'adaptador d'endoll d'UK a EEUU\nAdaptador monofàsic amb presa de terra per poder adaptar els aparells elèctrics comprats al Regne Unit a les cases europees.\nEs tracta d'un petit adaptador de 3 pols que converteix qualsevol equip anglès a la norma Europea o Continental. Ideal per adaptar tots els trastos que tens al teu armari de cultiu interior amb la norma estàndard d'Europa, Àsia, part d'Àfrica, Orient Mitjà i el Carib.\nAquesta clavilla adaptadora suporta un màxim de 10 ampers a 220 v, suficient per alimentar equips amb un consum total de 2.200 w. A més incorpora sistema de protecció infantil.\nProductes relacionats amb Adaptador d'endoll de Regne Unit per Europa (Accessoris per Il·luminació)\nOpinions de Adaptador d'endoll de Regne Unit per Europa i preguntes\nVols donar la teva opinió sobre Adaptador d'endoll de Regne Unit per Europa o preguntar sobre aquest producte?


MIRAR, VEURE I CONTEMPLAR\nLa vista, així com els altres sentits, ens permet prendre consciència de tot allò que ens envolta. Mitjançant la vista detectem les formes, els colors, les dimensions i els volums. Ens dóna idea de proximitat i llunyania. Representa, doncs una de les principals fonts d’informació que tenim, posant-nos en contacte amb l’entorn i oferint-nos la possibilitat de relacionar-nos-hi.\nLa vista la podem fer servir de moltes maneres i d’aquí ve el títol d’aquest article. El fet de mirar, no pressuposa intrínsicament el fer de veure i, sense veure, som incapaços de contemplar.\nQuan tenim els ulls oberts, es pot dir que sempre mirem. La pregunta és: sempre som conscients d’allò que mirem?; quantes vegades, a la nostra societat destarotada, trobem algun conegut pel carrer, que ens passa pel costat i tot i mirar-nos, no ens veu; quantes vegades restem asseguts amb la mirada fixa en el televisor i, quan algú ens pregunta què acaben de dir, som incapaços de respondre-li? Queda clar, doncs, que podem mirar sense veure. Ara bé, de què depèn veure-hi o no?, què és allò que ens impedeix reconèixer les imatges que s’impregnen a la nostra retina? La resposta: la ment.\nLa nostra ment, depenent del seu estat, pot impedir-nos veure. Un dels greus problemes de la societat que ens ha tocat viure, és el protagonisme que la ment ha adquirit, que ens pot arribar a convertir en esclaus del nostre continu de pensaments. Quantes vegades, anant pel carrer, ens adonem de persones que parlen soles? I, sense anar més lluny, quantes vegades ens trobem a nosaltres mateixos tancats en un diàleg intern, per alguna cosa que ens ha passat? Això passa quan la ment s’ha convertit en la protagonista del nostre ésser. Quan la ment està al servei de la totalitat és una eina eficaç que ens permet discernir. Quan la ment esdevé protagonista emmascara la nostra percepció i ens impedeix viure aquí i ara.\nEl nostre cos i, per tant, la nostra vista ens proporciona sempre imatges del present. La nostra ment, però, quan es dispara, ens ancora en culpes, ressentiments o nostàlgies pel passat o en pors pel futur, impedint-nos viure el present. Així, doncs, si en el moment que nosaltres mirem, la nostra ment no està vivint el present, mirarem però no veurem.\nSi ens adonem que la nostra ment ens governa (hi ha qui diu: no puc parar el cap), ens hem d’esmerçar a fer-la callar, per poder viure. Perquè només vivim plenament quan la nostra ment i el nostre cos viuen el mateix moment històric: ara. Ara és l’únic moment que existeix. Quan aconseguim posar la ment al nostre servei, podem ser conscients de tot allò que ens envolta, mirem i veiem. Quan aprenem a parar la ment a voluntat, aconseguim un pas més en la nostra percepció, ja que som capaços de contemplar, que és veure sense judicar, sense posar etiquetes, sense fer res més que deixar-se penetrar per la bellesa de la creació.


Dijous, 28 Gener 2021 10:28\nExemplar de vitrac mascle fotografiat a l'espai lliure de Son Bonet GOB Mallorca\nFer front a la crisi climàtica requereix de producció renovable però també requereix de l'aprofitament dels espais no urbanitzats per a la implementació de mesures que incrementin la biodiversitat i la massa arbòrea als entorn periurbans.\nAENA disposa d'altres superfícies susceptibles de ser ocupades per plaques solars sense entrar en disputa d'un espai d'ús públic amb un gran potencial per a ser un pulmó verd a una zona densament poblada.\nL'espai on AENA projecte el Parc Fotovoltaic de Son Bonet és, d'acord amb el planejament urbanístic un Sistema General d'Espai Lliure Públic. Un espai on, temps enrera, l'Ajuntament de Marratxí va proposar un projecte d'ordenació paisatgística que tenia per objectiu plantar-hi un pinar mediterrani mitjançant la plantació de 1.875 pins (pinus halepensis).\nDes del GOB consideram que cal recuperar espais com el de Son Bonet per tal d'impulsar projectes de renaturalització i implementació de "boscos urbans" amb vegetació arbustiva, herbòrea, arbres autòctons, generant espais de foment de la biodiversitat que pugui conviure amb l'ús públic:\n- augmentant la qualitat de l'aire: les plantes actuen com embornals de carboni\n- possibilitant la reducció de la temperatura local fins a 5ºC: la vegetació amortigua les altes temperatures a través de l'efecte d'evapotranspiració\n- millorant la qualitat de vida pel contacte amb la naturalesa propera\n- promovent la infiltració de l'aigua de pluja: disminuei la perdua per evaporació\n- augmentant la biodiversitat urbana: la presència d'aquests "pulmons verds" permet el desenvolupament d'una gran vairetat de biodiversitat com insecte, aus, petits mamífers, etc.\nL'espai podria fins i tot ser objecte d'un projecte de recuperació de la fertilitat del sòl per a la producció agrària i l'establiment d'horts comunitaris gestions de forma cooperativa pels veïnats de la zona de Son Bonet. Les possibilitats són moltes, i són incompatibles amb l'artificialització que suposa la cobertura d'aquest gran espai lliure amb un parc fotovoltaic.\nEl Pla de na Tesa no pot perdre aquest espai\nEls canvis en la morfologia urbana, derivats en gran part d'una planificació de la mobilitat centrada en el vehicle privat, en un concepte de zonificació de la ciutat i el veinatge de les pistes de l'aeròdrom, han implicat una pèrdua de qualitat de vida en la zona. Poder recuperar un espai com el de Son Bonet per implementar un procés de recuperació d'un ecosistema ric i divers és una oportunitat irrenunciable per a la millora de la qualitat de vida i salut de l'entorn i una aposta estratègica per adaptar les ciutats als reptes climàtics vinculats a l'artificilització de sòl urbà, l'augment de temperatures i la pèrdua de biodiversitat, especialment en els entorns urbans i periurbans.\nAlerta amb el boom de les fotovoltaiques\nDes del GOB venim alertant de que la manca d'incentius i guiatge per part de les administracions pel que fa a la implantació de les renovables acaba implicant que l'únic criteri decisiu és el de la rendibilitat de la inversió privada i per tant, l'especulació del sòl per a la instal·lació de parcs fotovoltaics. D'aquí l'esclat de les inversions proposades per grans empreses en plantes fotovoltaiques ubicades majoritàriament al sòl rústic. Insistim que cal fomentar i induir que aquestes inversions ocupin ja superfícies d'edificis existents o es situin en espais en que no entrin en conflicte ni amb l'ús public ni amb la necessària recuperació i foment del sòl rústic per a les activitats del sector primari que esdevenen estratègiques en contextos de crisi (climàtica, sanitària, energètica, etc.) com ja hem pogut comprovar.\nEn aquest cas AENA disposa de prou superfície en edificis propis o en zones ubicades a les seves instal·lacions de Son Bonet que permeten plantejar la instal·lació sense entrar amb disputa amb aquest gran espai lliure del Pla de na Tesa. Per això ens sumam a l'oposició veïnal suscitada per l'amenaça que representa perdre aquest espai lliure públic i el potencial de renaturalització que representa com un ecosistema ric que permeti integrar l'ús públic.\nLlegir 509 vegades\tDarrera modificació el Dijous, 28 Gener 2021 11:51\nMés en aquesta categoria: « El Fòrum de la Societat Civil es reuneix amb la presidenta de les Illes Balears\tEl GOB demana a Energia que exigeixi la planificació territorial de les renovables al CIM tal i com determina la Llei de CC i Transició Energètica »


El capital alemany inverteix també en la producció d'energia solar a Balears\n24 febrer 2021 18:40\nA dia d'avui la direcció general d'Energia ha autoritzat la creació d'11 parcs fotovoltaics\nEls ajuts establerts per les administracions per tal d'afavorir l'adaptació als criteris mediambientals establerts en el Protocol de Kyoto contra el canvi climàtic han suposat a Balears una allau de sol·licituds per a la instal·lació de parcs fotovoltaics. Darrere de molts d'aquests projectes s'hi troben inversors d'Alemanya, estat capdavanter en el desenvolupament de l'energia solar.\nAixí ho assegurà a aquest diari la directora general d'Energia del Govern, Maria Magdalena Tugores, qui afirmà que de la trentena de projectes de construcció de parcs fotovoltaics, un elevat nombre d'aquests són participats per inversors alemanys. Tugores afirmà, en aquest sentit, que entitats financeres germàniques es troben darrere les inversions ja que «la rendibilitat està garantida per l'Estat». Un exemple de la presència alemanya en el sector és el projecte de l'hort solar de Porreres, a la finca es Pagos. L'empresa alemanya Schüco ha estat l'encarregada de projectar aquesta planta de 60.000 metres quadrats, que ha necessitat una inversió de 20 milions d'euros.\nLa directora general assegurà també que, d'ençà del passat mes de març, 31 expedients es troben en tramitació i, d'aquests, només 11 han rebut ja l'autorització d'Energia. Dels projectes que compten amb el vistiplau de l'Administració autonòmica, nou es troben ubicats a Mallorca (Calvià, Llucmajor, Son Servera, Artà, Manacor i dos a Santa Margalida i a Porreres), un a Menorca i un més a Formentera. Magdalena Tugores, afirmà també que cap d'aquestes instal·lacions es troba encara en funcionament.\nPer tal de fomentar la producció d'aquesta energia neta, explica Miquel Gutíerrez, enginyer industrial, l'Estat obligà en el seu moment les companyies elèctriques a comprar la producció als petits productors a un preu superior al de venda al consumidor i per un termini de 25 anys. Aquest fet s'ha traduït en la proliferació d'empreses, auspiciades per la garantia estatal d'una ràpida rendibilitat de la inversió. Però a partir d'octubre de 2008 totes les noves plantes fotovoltaiques que es construeixin hauran de vendre la seva producció, a un preu inferior de l'actual, passant dels 0'44 euros per quilowat a 0'37 euros, fet que reduirà la rendibilitat del negoci de les energies renovables. Per aquest motiu, les desenes d'empreses creades recentment s'han afanyat a tramitar els projectes per intentar entrar en els terminis en què encara podran comptar amb el preu anterior. En aquest sentit, Gutiérrez assenyala que el canvi de tarifes provocarà una reducció de la rendibilitat de les instal·lacions que no aconsegueixin l'autorització abans de la modificació prevista. Així, una instal·lació que abans s'hauria pogut rendibilitzar en 10 o 15 anys, aquest termini s'allargarà a més de 20 anys.


inici / notícies / L'Ajuntament impulsarà un pla d'actuació per dignificar i fer competitius els polígons industrials de la ciutat\nPublicat dimarts 16 de Juny de 2020 11:20\nL’Ajuntament de Tarragona invertirà aquest any 150 mil euros per millorar el Polígon Riu Clar. L’actuació, que comportarà l’asfaltat del carrer del Coure, forma part d’un pla de millora global per dignificar i fer competitius els polígons industrials tarragonins. A més, juntament amb el Departament de Territori de la Generalitat s’ha acordat l’ampliació de terreny industrial i logístic al Polígon de Riu Clar però també del Centre d’Intercanvi de Mercaderies CIM. El govern municipal assegura que aquestes zones són un potencial econòmic però que tenen carències remarcables que cal solucionar.\nEl tinent d’alcalde de Territori i portaveu de l’equip de govern, Xavi Puig, ha explicat en una entrevista a Tarragona Ràdio que també s’actuarà al Polígon Francolí i en la millora dels accessos al Polígon Entrevies.\nSegons Puig, la inversió als polígons fa que aquests siguin competitius respecte al d’altres municipis i de retruc, fan més dinàmica la ciutat.\nEn la mateixa entrevista amb Tarragona Ràdio, Xavier Puig s’ha referit al projecte de la Savinosa. Pensa que pot arrencar enguany però recorda que depèn de la Diputació que ha d’estudiar les esmenes que ha presentat l’Ajuntament de Tarragona. Puig considera que hi ha aspectes a millorar i dona prioritat a l’ús de la ciutadania i a la preservació paisatgística.


TV3 avança novetats de la Marató 2020 - Diari de Girona\nTV3 avança novetats de la Marató 2020\nEl programa es fa el 20 de desembre i aquest any es dedica a la investigació de la covid-19\nacn | barcelona 07.10.2020 | 21:47\nTV3 avança novetats de la Marató 2020 Diari de Girona\nTV3 ha avançat novetats de la Marató d'aquest any en una edició especial del magazín de tarda 'Tot es mou', que s'ha anomenat 'Tot es mou amb la Marató'. El programa ha comptat amb la presència de Raquel Sans, Laura Rosel, Mònica Terribas, Jordi Basté i Roger Escapa, que seran els presentadors de la Marató. També hi ha hagut el director de la Fundació La Marató de TV3, Lluís Bernabé, i metges com el doctor Antoni Trilla, epidemiòleg i cap de medicina preventiva de l'Hospital Clínic. Algunes de les novetats són que s'avança l'obertura dels telèfons de donació o que les quatre seus telefòniques el dia del programa tindran menys aforament precisament per la covid. També s'accelerarà el procés d'assignació a projectes d'investigació.\nAltres novetats són l'ús de tecnologia telemàtica per a les iniciatives de divulgació a les escoles i l'adaptació de les activitats populars per recaptar fons a les restriccions sanitàries.\nA més s'ha estrenat un 'teaser' de 6 minuts del vídeo divulgatiu que es farà servir en escoles i instituts i s'han pogut veure imatges de la gravació del tema 'Em rebel·lo', per al disc de La Marató, interpretat per Rozalén amb l'Escolania de Montserrat, versionant el tema 'Soy rebelde'.\nL'especial 'Tot es mou amb La Marató' ha començat obrint les línies del telèfon de donacions de La Marató a les set de la tarda. Durant els mesos d'octubre i novembre, cada dimecres, es podran fer donacions, de set de la tarda a nou de la nit trucant al 900 21 50 50. Les trucades seran ateses per voluntaris de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA) des de casa seva.


per Redacció 10 de febrer de 2019 18:17\nLa regidora de Ciutat Vella, Gala Pin, ha confirmat que seguirà a les llistes d'Ada Colau. Com ja va anunciar fa uns dies Jaume Asens, la dirigent de Barcelona en Comú (BComú) ha anunciat que tornarà a ser candidata a les eleccions municipals per "consolidar el canvi iniciat aquest mandat". "A la política institucional hem d'estar de pas, però a l'institució calen més de 4 anys per consolidar els projectes de transformació", ha raonat en un post al seu perfil de Facebook.\nPin ha reconegut que va pensar-s'ho molt abans de prendre aquesta decisió, perquè "és important preguntar-nos cada cert temps si és aquí on som més útils i on ho podem fer millor". També ha posat a la balança el desgast que suposa el càrrec: "Aquesta dedicació suposa molta inversió d'energia i a voltes no sé si tindré tota la que cal per fer-ho bé, perquè trobo a faltar el carrer, espais no mediats ni mediatitzats on toques a la gent amb què treballes, on tota la gent és de veritat". "Molt sovint preferiria estar en segona fila, no ser un personatge públic", assumeix.\nTot i així, assegura, li ha acabat pesant més "l'amor" a la ciutat: "Em vaig quedar a viure a Barcelona perquè em vaig enamorar de la ciutat, sona tòpic però és així". "Mai m'he penedit de la decisió de quedar-me a viure a Barcelona i treballar per millorar-la", exposa Pin, que és d'origen valencià. De la resta de govern municipal, ha elogiat específicament al seu equip de Ciutat Vella i de l'àrea de Participació. I també a l'alcaldessa, amb qui porta molts anys de trajectòria compartida ja des de l'etapa de la PAH i l'Observatori DESC: l'ha definit com algú a qui estima "personalment" i admira "políticament".


Una muntanya de fòssils, el proper diumenge a Sant Pau\nL’activitat s’adreça a un públic familiar i és gratuïta. Es recomana inscripció prèvia.\nEl proper diumenge, 26 de març, es realitza la segona activitat de la programació Els diumenges a Sant Pau. Aquesta activitat ens portarà a conèixer de primera mà la geologia del Penedès i, en concret, de la muntanya de Sant Pau, descobrint-hi els elements que la natura ha conservat durant milions d'anys.\nLa muntanya de Sant Pau està formada per roques calcàries que es trobaven en un mar interior d'aigües càlides fa 18 milions d'anys, fet que facilita l'observació de fòssils d'organismes marins, entre d'altres peculiaritats que es podran aprendre durant l'activitat. El guiatge anirà a càrrec de Quatre Passes Serveis Ambientals.\nEl lloc de trobada és el camí de Pacs, a la cruïlla amb el balcó de les Clotes, a les 11 del matí i la durada serà d'un parell d'hores. L'activitat s'adreça a un públic familiar i és gratuïta; en cas de pluja, quedarà suspesa.\nEs recomana portar aigua i calçat còmode per caminar i és preferible inscriure's prèviament a l'adreça de correu electrònic mediambient@vilafranca.org.


EL NOSTRE LLAPIS: Gustos lectors: de 6 a 8 anys\nQuins llibres agraden entre els 6 i els 8 anys?\nEn els llibres dirigits a aquestes edats, les il·lustracions continuen tenint una gran importància: els colors, els dibuixos i el disseny són elements d'atracció i guia que orienten en la lectura del text.\nEls textos han de ser breus, presentats amb un llenguatge directe i clar, amb diàlegs, repeticions, paraules i frases sonores. Els nens comencen també a llegir narracions senzilles, organitzades fins i tot per capítols, amb l'estructura canònica de presentació, nus i desenllaç.\nLa tipografia ha de ser gran i el format del text ha d'estar ben distribuït. Els llibres han de ser resistents, amb portades reforçades.\nEntre els llibres preferits pels nens de sis a vuit anys podem destacar els següents:\n-Narracions amb personatges protagonistes propers als nens i nenes d'aquestes edats, que presenten situacions de la vida quotidiana relacionades amb les seves experiències.\n-Narracions amb personatges animals.\n-Narracions d'aventures, fantasia i humor.\n-Contes clàssics i populars, llibres de faules i contes de fades.\n-Poemes, endevinalles, endevinalles i embarbussaments.\n-Obres de teatre per a ser representades (amb titelles, titelles ...).\n-Llibres documentals o d'informació en diferents suports (paper i electrònic) que desperten la curiositat dels nens sobre temes com el cos humà, la natura, els animals, cultures del món, civilitzacions antigues ...\nFollow ESCOLA MISERICÒRDIA DE REUS's board Prestatgeria visual: de 6 a 8 anys on Pinterest.


La directora del CatSalut defensa d'ampliar l'ús del passaport covid a restaurants, teatres i cinemes\nLa directora del CatSalut defensa d’ampliar l’ús del passaport covid a restaurants, teatres i cinemes\nCraywinckel preveu que el gener decaigui el decret que posa la sanitat privada a disposició de la pública\nLa directora del Servei Català de la Salut (CatSalut), Gemma Craywinckel, ha defensat d’ampliar l’ús del passaport covid en espais tancats, en concret a restaurants, teatres i cinemes. En una entrevista a TV3, Craywinckel ha remarcat que la decisió encara no s’ha pres –el govern ho abordarà la setmana entrant–, i que caldrà estar atents a les dades, però creu que s’hauria de fer perquè la covid-19 té un grau de contagi altíssim.\nCreu que s’hauria de demanar el passaport covid a restaurants, festes i casaments, teatres i cinemes. “Parlem d’espais tancats, on s’acumula molta gent i no tens cap mesura d’aïllament efectiva”, ha dit.\nLa directora del CatSalut ha recordat que en aquesta època de l’any moltes activitats es fan en espais tancats i que d’ençà de l’estiu la percepció al carrer és que la pandèmia s’ha acabat perquè hi ha molta gent vaccinada, cosa que fa que relaxem les mesures de protecció personal com són la màscara, la distància i rentar-nos les mans sovint.\nCraywinckel ha admès que limitar l’entrada en espais tancats a aquells que tenen el passaport covid, sigui perquè estan vaccinats, sigui perquè tenen una prova negativa, no garanteix al 100% un entorn segur, perquè un vaccinat també pot encomanar el virus, però creu que n’elevarà la protecció.\nA més, creu que aplicar aquesta mesura ajudarà a augmentar la taxa de vaccinació, perquè animarà bona part de la població que no s’ha vaccinat encara per por de la punxada o per mandra.\nLa responsable del CatSalut no ha amagat la preocupació per les dades de la pandèmia a Catalunya, que fa setmanes que van en ascens, a les portes de Nadal. Per això, creu que cal prendre mesures per a evitar que els contagis continuïn creixent i per a evitar les situacions que es viuen en uns quants països europeus.\nRecuperar els punts de proves en massa\nQuant a la situació del sistema sanitari, la directora del CatSalut ha admès que els professionals estan “esgotadíssims” i que cerquen una millora organitzativa perquè el sistema no es col·lapsi en un hivern en què preveu que convisquin uns quants virus respiratoris, com ara la grip, que tindrà més circulació. Una de les opcions que ha proposat és tornar a fer punts de proves en massa, que no es van desmuntar, per llevar aquesta feina a l’atenció primària.\nTambé ha admès que falten milers de professionals d’infermeria, un dèficit que ja existia abans de la covid-19. Tot i mostrar la voluntat de contractar més professionals, ho ha condicionat a la disponibilitat pressupostària i creu que caldrà anar fent camí durant uns quants anys per posar fi a l’infrafinançament crònic del sistema.\nLa directora del CatSalut preveu que a final del gener es pugui fer decaure el decret que posa la sanitat privada a disposició de la pública. “És una anomalia tenir integrada la privada a cop de decret”, ha dit. Craywinckel espera que aquest decret pugui aixecar-se una volta passin els mesos més durs de l’hivern, sempre que no hi hagi una nova onada.\nCraywinckel confia que sigui possible perquè en aquests moments el temps d’espera per a operacions quirúrgiques es compleix per sobre del 90%. Actualment, ha explicat, encara es fa alguna derivació i ha remarcat que, encara que el decret decaigui, la sanitat pública farà allò que calgui amb els recursos propis i, si cal, en buscaran fora.


Infantil > Manualitats\n¡Fabrica la teva pròpia màscara noh!\nFabricar una màscara noh és una forma divertida i creativa d'introdui-ser en la cultura tradicional japonesa. Et proposem una manualitat fàcil que et t'agradarà moltíssim! Sigueix les instruccions i diverteix-te mentre la fas i després de fer-la amb les obres de teatre que t'inventis.\nCom fer un mandala?\nSaps què és un mandala? És el moment d'esbrinar-ho! Et proposem que facis el teu propi mandala i que aprenguis d'on van sorgir i perquè s'utilitzen. L'únic que necessites és originalitat i una mica de tranquil·litat!\nT'agradaria decorar la teva casa amb fanalets xinesos? És una activitat fàcil que et permetrà crear fanalets de tots els colors per decorar la teva casa o la teva habitació quan celebris alguna festa.\n<< Anterior 1 2 3 Següent>>


En Jordi Vila guanya la 1a Fase dels Torneigs Individuals 2021 / 2022 – Tennis Taula Intercomarcal\nPosted by TTI on 12/12/2021 0 Comments\n2a Fase Torneigs Individuals A i B 2021 / 2022 – Ajornament\nAquest dissabte 11 de desembre hem tornat a celebrar un torneig individual del TTI, després de casi dos anys des de la última edició. A estat a les instal·lacions dels companys de Roda de Ter, que aquest any han tornat a disputar la nostra competició.\nUn total de 21 participants dels clubs de Arbúcies, Mont-rodon, Roda de Ter , Sant Hilari, Sant Quirze de Besora, Sant Quirze Safaja i Vic ens hem ajuntat per gaudir de una tarda de tennis taula, retrobar els companys i fer un bon berenar.\nDesprés de la fase de grups, el torneig ha quedat decidit en una final disputada per en Jordi Vila (Ctt Arbúcies) i el jugador local Àlex Llastanós. L’Alex ha arribat a la final després de superar en Joan Riera (TT Sant Quirze Besora) i en Paco Nicolás (CTT Sant Hilari) mentre que en Jordi Vila va haver de superar l’Àlex Alejo (TT Mont-rodon) i en Xavier Grau (Ctt Roda de Ter).\nEn una disputa final dirimida en cinc sets, en Jordi Vila es va imposar finalment al jove jugador de Roda de Ter, quedant el podi final conformat per Paco Nicolás i Xavier Grau, tercer i quart classificats finalment.\nUna tarda de bon ambient, bon joc, bona coca i algun petit ensurt, que esperem us hagi deixat a tots amb ganes de tornar-nos a retrobar en breu.\nA sota podeu veure el video de la final.


Diary of a scoundrel | La Finestra Digital\nGloumov és un home pobre, jove i solter que vol colar-se sigui com sigui en l’alta societat. Per aconseguir-ho menteix, afalaga i satisfà les vanitats dels més rics, però la repugnància que realment sent per ells l’anirà plasmant en un diari personal que, si algú el trobés, podria suposar la fi dels seus plans.\nLa companyia catalana-anglesa Escapade Theatre arriba al Versus Teatre fins al 17 de Maig per presentar Diary of a scoundrel. De nou amb Sue Flack en la direcció, aquesta vegada han optat per adaptar un dels textos més famosos d’Alexander Ostrovsky. Es canvia el Moscou de 1874 pel Londres de finals del segle XX, per tal que els 11 actors que protagonitzen l’obra transportin al públic a un ambient artístic totalment britànic.\nLa molt ben pensada escenografia i els jocs de llums a càrrec d’Adrian P. Smith i Tony Murchland, respectivament, ja criden des d’un bon principi l’atenció dels espectadors, que es troben immersos en la funció ja només pels elements tècnics tan ben treballats. En el moment en què apareixen els actors a escena la màgia augmenta i l’arrencada de l’espectacle manté al públic completament atret pel que té lloc a l’escenari.\nPerò tot i el perfecte inici i el molt bon discurs final, el segon acte és comparativament fluix i es desenganxa de l’audiència, sobretot per la seva interminable durada. Com ja ha estat comentat, 11 actors són els que actuen en la funció, algun d’ells fins i tot interpretant a més d’un personatge. Això vol dir que la trama s’estén de manera innecessària i que moltes escenes pateixen de bromes típiques i humor físic per tal de mantenir un mínim d’interès per part del públic. Tants personatges per un text relativament senzill provoquen també la innecessitat d’alguns d’ells, que sembla que només apareguin per poder crear una forta escena final, però que realment no resulten argumentalment econòmics.\nTot i alguns moments de sobreactuació (en moments de baixa per tal de cridar l’atenció humorística), els intèrprets fan una molt bona feina que va des de la correcció d’algun secundari fins la perfecta elecció d’Eddie Mann com a protagonista en el paper de Gregory Gloumov. La seva actuació, tot i ser estereotipada en certs moments, està molt influenciada pel toc anglès que mulla totalment l’obra i és el que millor fa la feina de guiar al públic per les dues hores d’espectacle.\nDiary of a scoundrel és una obra malauradament previsible, però molt anglesa (tot i ser un text originalment rus). Els excessos en la durada i els personatges embruten una molt ben pensada adaptació, que podria haver arribat sens dubte a la perfecció, ja que en certs moments la frega. No és un espectacle que vagi a passar a la història, però sí una funció que mereix un visionat durant els escassos dies que es troba al Versus Teatre. Donin una oportunitat al palpable talent d’Escapade Theatre.\nText: Alexander Ostrovsky\nIntèrprets: Eddie Mann, Julie Nash, Richard Leggott, Mark Aspinall, Ben Vinnicombe, Jordi Hanley, Sue Flack, Siobhan Sheehan, Annie O’Callaghan, Jan Clayton, Tamsin Walker\nAlexander OstrovskyAnnie O’CallaghanBen VinnicombeEddie MannJan ClaytonJordi HanleyJulie NashMark AspinallRichard LeggottSiobhan SheehanSue FlackTamsin WalkerVersus Teatre


Platja de Sant Joan - ALICANTE City & Beach\nLa Platja de Sant Joan és un paradís d’arenes fines i aigües transparents. És la platja més coneguda d’Alacant i molt apreciada pels alacantins, que disfruten d’ella durant tot l’any. Aquest enorme arenal s’estén des de les platges de El Campello fins al Cap de l’Horta.\nLa Platja de Sant Joan compta amb àrees per a la pràctica de diferents esports: pistes de vóley platja, mini porteries de futbol, aparells biosaludables i per descomptat, espais per a la pràctica d’esports nàutics com el wind surf. Al llarg de tota la platja transcorre un passeig molt utilitzat també pels amants de la cursa i els xiquets poden disfrutar de divertits jocs infantils, tobogans i casetes per completar la seua experiència de platja.\nLa ciutat d’Alacant ofereix durant l’estiu el servei de platges accessibles que compta amb àrees lúdic-pedagògiques dirigides a persones amb discapacitat intel•lectual i compta a més a més, amb acompanyament al bany per a persones amb mobilitat reduïda. Les àrees accessibles es troben a les platges de Sant Joan, Postiguet i a la platja Saladars-Urbanova.\nSANT JOAN: 672 099 681\nPOSTIGUET I ILLA DE TABARCA: 661 611 318\nCaracterístiques de la platja\nTipus de platja: Oberta\nColor de la arena: Daurada\nTipus de arena: Fina\nServeis i Instal•lacions\nPrimers Auxilis i salvament marítim.\nAccessos per a persones amb mobilitat reduida a la passarel·la 10\nPàrquing per a persones amb mobilitat reduïda al costat de passarel·la 10\nMés serveis i Instal•lacions\nRestaurants i xiringuitos.\nTRAM: Línies 3 – 4 – 5\nPer carretera: Av. De Niza s/n- Playa de San Juan\nInformació sobre l'estat de les platges (color de banderes) : ACÍ\nCertificat de qualitat SICTED\nEnquesta de qualitat SICTED\nEns ajudes a millorar els nostres serveis?\nPlatja Segura (Mesures anti-Covid)\nDurant el període estival la Platja de Sant Joan instal·la una àrea accessible per a persones amb discapacitat intel·lectual on s’assisteix, s’atén i s’organitzen activitats lúdic-pedagògiques i un altre servei d’acompanyament i assistència al bany per a persones amb mobilitat reduïda.\nL’entorn de la platja és una zona d’apartaments amb multitud de serveis i comerços on trobaràs artesania, roba de platja, jocs, accessoris i tot el que t’imagines per a la teua experiència a la platja. Sobre l’extens passeig s’assenten locals on menjar, beure i picar alguna cosa. Trobaràs una variada oferta de restaurants i quiosquets, alguns d’ells situats a peu d’arena on pots degustar un deliciós arròs i delícies del mar.\nI a la nit és tota una experiència asseure’s a prendre una copa en els quiosquets de platja que t’ofereixen un ambient relaxat.\nHi ha nombroses zones d’aparcament públic pròximes a la platja. I si vols evitar el cotxe, pots arribar també prenent el tramvia a Alacant o l’autobús. Et deixen a pocs metres de la platja.\nEn els voltants trobes també una gran varietat d’allotjaments i molt a prop tens el camp Alacant Golf.\nLa Platja de Sant Joan és tota una experiència. Viu-la, assega-la. Omple’t de Mediterrani.\nAPP per a coneixer l’estat de les platges d’Alacant, així com la radiació solar o la possible presència de meduses.


Solidaritat amb la vaga de Huertas de Peralta i les companyes de LAB – Intersindical Alternativa de Catalunya\nPosted By: redacció 3 de gener de 2019\nDes de la Intersindical Alternativa de Catalunya (IAC) volem manifestar la nostra solidaritat amb les treballadores de Huertas de Peralta (Azkoien, Nafarroa) que des del 26 de desembre estan en vaga indefinida per la defensa dels seus drets. Cal recordar que 6 treballadores han estat ferides per la policia quan defensaven el seu dret de vaga.\nHuertas de Peralta és una empresa de 130 treballadores (una de les més grans del sector) que fins fa poc no tenia comitè d’empresa constituït. Les primeres eleccions van donar 6 delegades a LAB, 2 a CCOO i una a UGT.\nLa direcció de l’empresa ha tingut una actitud venjativa contra les treballadores i ha utilitzat el règim de sancions per mirar de frenar la lluita per unes condicions laborals dignes, arribant a acomiadar a 4 treballadores, les quals haurien de ser readmeses immediatament.\nLes companyes treballadores de Huertas de Peralta són en la seva majoria migrants. La seva lluita trenca amb molts estereotips racistes que diuen que les migrants no defensen els drets laborals. La solidaritat obrera com la mateixa classe treballadora és internacional. Per aquest motiu aquest dijous una delegació de la IAC participarà a la jornada de lluita i solidaritat conjuntament amb companyes d’organitzacions afins i agermanades.\nDes de la IAC donem suport a la vaga indefinida convocada per LAB així com a totes i cadascuna de les reivindicacions que la motiven.


El Boca Catarroja acaba amb la bona ratxa del CD. Dénia (0-1) El Boca Catarroja acaba amb la bona ratxa del CD. Dénia (0-1)\nEl Boca Catarroja acaba amb la bona ratxa del CD. Dénia (0-1)\n06 d'octubre de 2013 - 19: 39\nCD. Dénia: Maxi, Jordi (Joel) 60', Ribes, Cristian, Gervasio, Marc, Faye (Armando) 60', Ferran, Ismael, Michael i Javi García.\nboca Catarroja: Toni, Jurado, Ito, Diago (Negre) 63', Mainero, Ayllón (Montaner) 69`, Ibor, Josete (Iván) 46', Juanvi (Nicolau) 77', Migue i Javi.\ngols: 0-1 Mt. 46 Ivan.\nàrbitre: Beneite Marc. Va mostrar grogues als locals, Cristian, Gervasi i Javi García, i va expulsar l'entrenador Jesús Moratal. Pels visitants grogues a; Diabo, Josete, Javi i Montaner.\nVa arribar la primera derrota per al CD. Dénia en caure en el seu propi camp davant un experimentat boca Catarroja. La primera meitat va ser de clar domini local, davant un equip que va saber defensar-se amb ordre.\nLes ocasions van ser totes per als deniers. La primera al minut 17 quan Jordi va rematar per dalt del travesser. La segona en el minut 32, amb un centre de Ribes, que va rematar Javi García de cap fora, quan va tenir tota la porteria per haver marcat. L'última de la primera meitat, va arribar en el minut 44, Marc va disparar des de fora de l'àrea i la pilota va sortir per dalt del travesser.\nLa segona meitat va començar malament per als deniers, ja que en el primer minut, el boca Catarroja va anotar el seu gol. Va ser a la sortida d'un córner, la pilota arriba rebutjat a la vora de l'àrea, on Iván llanço un míssil que va sorprendre Maxi.\nA partir d'aquí el domini denier va augmentar, tot i que van abusar de molt joc en llarg i per dalt. La defensa valenciana no pas dificultats per aclarir totes les pilotes.\nEn l'últim minut del partit, Javi García va caure dins l'àrea, però l'àrbitre va estimar que es va deixar caure i va sancionar la seva caiguda amb targeta groga.\nDesprés de sis jornades de lliga, el Dénia malgrat la seva derrota segueix com a líder, compartint aquesta posició amb el Benigànim tots dos amb 15 punts.


Miguel Bañuz també diu adeu | BonDia Diari digital d'Andorra.\nMiguel Bañuz, darrere de Nico Ratti, un altre jugador en dir adeu a l’FC Andorra. Foto: FC Andorra\nDt., 25/05/2021 - 00:15\nUn altre adeu a través d’un missatge a les xarxes socials. Primer va ser l’extrem Iker Goujon i ahir va ser el porter Miguel Bañuz. No seran els únics, però de moment són els dos primers a fer ús de les seves xarxes socials per anunciar que marxen. Miguel Bañuz, porter il·licità, diu adeu a l’FC Andorra després de dues temporades on les seves expectatives individuals no s’han complert, tot i arribar al Principat fa dues temporades després de destacar amb l’Alcoià. Nico Ratti ha guanyat la partida en una posició on només guanya un. Això sí, com a millor rècord, el partit contra l’Hèrcules de la temporada passada on va ser el millor, fins i tot, aturant un penal.\nMiguel Bañuz, que també va passar pel juvenil i el B del Barça, va jugar dos partits de Copa del Rei i dos partits de lliga la primera temporada, abans de la pandèmia. En aquest nou curs, set partits de competició domèstica i un de Copa. “Gràcies per acollir-me, pel camí i pel final. Un final cruel, però amb un aprenentatge, per a molts immens. Vaig gaudir al camp tot el que vaig poder i espero que vosaltres amb mi. He conegut gent meravellosa a Andorra. Un país increïble que m’emporto per sempre al meu cor. Més vius que mai”, va escriure Bañuz a les seves xarxes socials. La segona baixa que es confirma per part d’un jugador. Se n’esperen algunes més.\nLa Primera RFEF encara no està del tot definida\nLa Primera RFEF, on militarà l’FC Andorra el curs vinent, encara no està del tot definida. Tindrà un total de 40 equips, però només es coneix el nom de 37 clubs, ja que tot està pendent del final de temporada de segona divisió A espanyola. De la fase d’ascens, finalitzada el cap de setmana passat, ocuparan la Primera RFEF l’UCAM Múrcia, el Bilbao Athletic, l’Algeciras i el Badajoz, on ha militat aquest curs Ernest Forgas. El Llagostera d’Oriol Alsina és un altre que disputarà la Primera RFEF deixant fora un històric del futbol espanyol, l’Hèrcules. El final de la divisió de plata decidirà qui juga a la Primera RFEF.


Un desengany amorós pot trencar el teu cor literalment – El Blog de La Torre\nUn desengany amorós pot trencar el teu cor literalment\nEl temps no ho cura tot. Tampoc no pot curar un cor trencat. Les frases que poetes, cantants i escriptors han anat repetint durant segles i que defensaven que el pas de les hores repararia qualsevol dany emocional queden desmuntades per un grup de científics de la Universitat d’Aberdeen. Segons un estudi realitzat per la British Heart Foundation (BHF) sembla que un desengany amorós pot produir cicatrius físiques irreversibles.\nLa investigació, publicada al Journal of American Society of Echocardiography, explica que quan algú pateix estrès emocional causat, per exemple, per la pèrdua d’un ésser estimat, algunes parts del cor s’omplen de petites cicatrius que fan que el múscul perdi elasticitat i que no es contregui correctament. Per tant, el cor pot fer mal literalment.\nSíndrome del cor trencat\nEs tracta de la miocardiopatia de Takotsubo, més ben coneguda com la síndrome del cor trencat. Una malaltia que, fins ara, els metges han deixat que es curi amb el temps sense receptar cap tipus de medicació. En la majoria dels casos les ferides cicatritzen al cap de dies o setmanes. No obstant això d’un seguiment realitzat a 52 pacients amb aquesta condició, els investigadors de la Universitat d’Aberdeen van observar que els danys causats en algunes persones són de llarga durada i podrien no curar.\nEls símptomes que produeixen aquestes fissures són semblants als d’un atac de cor i les seves conseqüències poden ser similars. S’ha demostrat que entre el 3% i el 17% de les persones que el pateixen moren al voltant de cinc anys després que siguin diagnosticats. En la majoria dels casos, en concret el 90%, es tracta de dones que en el 70% de les vegades s’han vist embolicades en situacions d’estrès físic o emocional.\nTres mil persones pateixen\nDe moment, no hi ha cura per aquesta malaltia que només al Regne Unit pateixen a l’any unes 3.000 persones. No obstant això, segon la explicació del director de l’BHF, el professor Metin Avkiran, després de l’estudi, “s’han començat a buscar tractaments”. Es cerca, doncs, la manera de curar per sempre aquests “cors trencats”.\n25 gener, 2018 15 gener, 2018 elblogdelatorre\nAnterior Entrada anterior: Més tecnologia a les aules? Pros i contres\nSegüent Entrada següent: Oui! Festival de Teatre en Francès


Els joves del Berguedà tindran servei d’autocar per anar a la Patum del setembre | Aquí Berguedà\nEls joves del Berguedà tindran servei d’autocar per anar a la Patum del setembre\n05 agost 2016 12:37\nHi haurà autocars per anar i venir de Berga durant els actes de la Patum extraordinària que se celebrarà el 2 i el 3 de setembre en motiu del Centenari de la Coronació de la Mare de Déu de Queralt. L’Oficina Jove del Berguedà i les regidories de Joventut dels ajuntaments de la comarca han acordat donar aquesta opció als joves de la comarca amb l’objectiu de reduir els riscos a la carretera.\nEls interessats poden comprar el tiquet per 2 euros (anada i tornada) al seu ajuntament fins el dia 31 d’agost. Per als menors d’edat, és indispensable presentar l’autorització paterna o materna per recollir el tiquet. Els autocars d’anada sortiran entre les 7 i les 8 del vespre de cada municipi en funció de la durada de cada trajecte, mentre que la tornada serà a les 4 de la matinada des de la plaça Gernika de Berga, al costat de l’institut Guillem de Berguedà.\nAjuntaments Oficina Jove Patum extraordinària transport