JUBILACIÓ ANTICIPADA – ÚLTIMES NOTICIES – agrupaciopresons2\nEls grans resultats requereixen grans ambicions\nL’Administració finalment sembla que ha pres consciència clara del que CCOO hem dit des de fa anys ja i és que en matèria de personal el sistema penitenciari català no se sosté i que fer com els estruços i ficar el cap sota terra, no és cap solució.\nL’Administració sembla que enfrontada a la tossuda realitat de l’envelliment accelerat de la seva plantilla finalment ha admès que la 2a activitat, ja sigui l’actual, completament inoperant, o una nova, no seria més que un simple pegat per a una situació descontrolada que requereix de manera imperiosa l’adopció de la jubilació anticipada per al col·lectiu penitenciari. No pot haver-hi companys amb 60 anys treballant en un centre penitenciari.\nLa tarda del divendres passat, tal com se’ns va comunicar durant la reunió del 5 de desembre passat, l’Administració finalment ens va fer arribar als agents socials el contingut de la carta enviada per la nostra Secretària General del departament de Justícia al Secretari d’Estat de la Seguretat Social, del Ministeri de Treball.\nEn la carta la Secretària General destaca les dificultats que crea l’envelliment de la plantilla, reconeix la duresa del nostre treball, que es tradueix en major morbiditat i nombre de lesions, i advoca per utilitzar els mecanismes que permet la llei per a negociar amb l’Administració central l’establiment de coeficients que permetin avançar l’edat de jubilació, i sol·licita una reunió amb el Secretari d’Estat de la Seguretat Social.\nL’Administració dóna una mostra clara que desitja de manera genuïna aplicar la jubilació anticipada al col·lectiu penitenciari.\nSembla que ha realitzat almenys una part dels estudis de morbiditat, accidents, etc. Necessaris per a provar l’aplicabilitat de la jubilació anticipada.\nSol·licita a l’Administració central discutir sobre l’aplicació de coeficients reductors, que és el sistema aplicat a altres col·lectius que tenen reconeguda la jubilació anticipada.\nCom a colofó de tot l’anterior, s’ha sol·licitat una reunió amb l’Administració central (el Secretari d’Estat de la Seguretat Social en concret) per a iniciar discussions sobre el tema.\nLa carta es va enviar a l’octubre i no hi ha hagut encara contestació per part de l’Administració central. Donada la situació política no és estrany però dóna indici dels terminis de temps en els quals ens haurem de moure.\nLa nostra Secretària General s’ha llançat a l’arena de manera valenta però en solitari, la qual cosa ens sembla a CCOO com un moviment d’exploració.\nL’Administració no ens ha fet arribar els estudis que diuen voler presentar a l’Administració central.\nLa proposta de discussió sembla afectar principalment el col·lectiu d’interior i no a la resta.\nPer a realitzar de manera seriosa una proposta del calat de la jubilació anticipada per a tot el col·lectiu penitenciari català, cal realitzar-lo des d’una posició d’unió política, sindical i social articulada en un bloc sòlid i sense fissures que pugui negociar amb tenacitat, força i unitat amb l’Administració central.\nCCOO sempre hem mostrat un compromís clar amb la defensa de la jubilació anticipada per al col·lectiu penitenciari. Dóna fe d’això que CCOO va ser l’únic sindicat que va defensar en solitari i amb dents i ungles la inclusió del tema de la jubilació anticipada en el grup de treball que es reunirà aquest mateix mes de gener i que originalment anava a tractar exclusivament el tema de la 2a activitat. Gràcies a CCOO també tractarà el tema de la jubilació anticipada.\nPer important que la 2a activitat sigui, amb una plantilla que en més d’un 50% té una edat superior als 50 anys, és impossible emprar la 2a activitat com a solució de res fins que no s’aconsegueixi una normalització de les plantilles en matèria d’edat.\nSenzillament és impossible aplicar-la al 50% de la plantilla que té 50 anys o més, o al gairebé 25% que té 55 anys. CCOO defensem que la jubilació anticipada és absolutament prioritària per als treballadors penitenciaris i que sense ella, no hi ha solució realista possible.\nCom deia Karl Marx, la pitjor lluita és la que no es fa. CCOO volem i estem decidits a unir forces amb els altres sindicats, grups polítics i l’Administració de la Generalitat per a articular una proposta unitària sòlida que permeti negociar amb el govern central de manera seriosa i amb perspectives de triomfar.\nAquesta lluita s’ha de lluitar i s’ha de guanyar. I la guanyarem!\nBarcelona a 27 de desembre de 2019\nDESCARREGA EN PDF LA NOTA INFORMATIVA AMB LES ÚLTIMES NOTICIES SOBRE LA JUBILACIÓ ANTICIPADA\nNOTA REUNIÓ DE CCOO AMB LA DIRECCIÓ DE CP. PONENT\tPUBLICADES LES DATES DE LES PROVES DEL CONCURS DE COMANDAMENTS


1r CICLE AGROCULTURAL DE L’HORTA ANUL·LA 2 DELS 3 CONCERTS - TOTLLEIDA\nImatge de la primera actuació del cicle "Un concert de pel·lícula"\nCOMUNICAT. Associació per a la Interpretació de l'Horta de Lleida\nDavant la nova situació de confinament comarcal del Segrià l’organització del 1r Cicle Agrocultural a l’Horta de Lleida ha decidit anul·lar dos dels concerts previstos pel 10 de juliol amb el grup de folk Lauzeta i el del 17 de juliol amb l’espectacle “…el gra de la palla” de la Coral Maristes. Depenent de la situació i de l’evolució del confinament la comissió organitzadora intentarà mantenir l’última actuació del cicle, l’espectacle Llach Poeta amb la interpretació escènica i poètica de l’actor Joan Berlanga i l’acompanyament instrumental al piano del músic Albert Flores. Aquest espectacle reinterpreta les cançons del cantautor Lluís Llach en format poètic i intimista, l’espai de l’Horta i la natura que l’envolta serà un context privilegiat per gaudir de l’actuació d’una manera ben autèntica.\nL’Associació per a la Interpretació de l’Horta de Lleida ha comunicat la decisió a la Regidoria de Joventut, Festes i Tradicions i a la Regidoria de Mobilitat, Vialitat, Trànsit i Horta que col·laboren en l’organització d’aquest 1r Cicle Agrocultural a l’Horta de Lleida.\nEl coordinador artístic del 1r cicle agrocultural de l’Horta de Lleida, el músic lleidatà Albert Flores, ha valorat positivament la primera actuació del cicle “Un concert de pel·lícula” realitzada el divendres 3 de juliol. Gairebé un centenar d’assistents van gaudir de les millors bandes sonores interpretades per un quartet de corda, al final de l’actuació el públic va compartir amb els músics la seva experiència. Flores reivindica la qualitat i proximitat d’aquests tipus de concerts més íntims perquè connecten d’una manera especial i natural amb el públic. Pere Pifarré, membre de l’Associació, ha recordat que s’anirà informant via xarxes socials per intentar mantenir el concert del divendres 24 de juliol a les 20’30h a Granja Pifarré. La informació també estarà actualitzada a la web de www.granjapifarre.com .\nRosa Mas i Joan Santacana, escollits presidenta i secretari general de l’executiva de la Federació Comarcal d’ERC a la Segarra\nEL MERCADET DE LA RAMBLA FERRAN DE LLEIDA ABSENT\nDesacord amb la preparació de la tornada a l’escola al setembre de l’any…\nLa Guàrdia Urbana identifica els autors de dos abocaments il·legals a l’Horta\nBona resposta del públic en el cap de setmana amb el Fase Cultura


7 min (741 paraules)\nFa unes setmanes parlàvem sobre el SEO, i la importància que aquest tenia per a ajudar a posicionar la teva pàgina web respecte a les altres. Perquè avui coneixerem ASO, el SEO de les mobile apps.\nPERÒ... QUÈ ÉS ASO?\nASO són les sigles d'App Store Optimization, i consisteix a optimitzar una App amb la finalitat d'aconseguir aparèixer en els primers resultats de les botigues d'aplicacions. Les botigues d'Apps més conegudes són App Store (d'Apple) i Google Play (per a Android). Però també existeixen altres marketplace com per exemple Amazon AppStore o Windows Phone Store.\nMÉS DEL 63% DE LES APPS INSTAL·LADES PROVENEN DE CERQUES EN ELS MARKETPLACE. - SEGONS LA REVISTA FORRESTER.\nPerò... Com aconsegueixo que la meva App sigui més visible i tingui més descàrregues? La resposta és senzilla... només has de treballar el ASO de la teva App.\nFACTORS QUE AFECTEN EL ASO\nEn el SEO existeixen uns factors que hem de treballar perquè aquest sigui millor, perquè en ASO també existeixen factors que haurem de treballar per a aconseguir el cim en les App. Aquests factors són els següents: On-metada (elements que podem modificar en la fitxa de l'aplicació) i Off-metada (elements externs que no estan sota el control del desenvolupador).\n1. App name o títol: el nom de l'App ha de contenir la paraula o paraules clau principals per les quals volem ser oposats, i si a més és cridaner, millor que millor!\n2. Descripció: En Google Play, la descripció d'una App ha d'incloure keywords, i en el cas d'Apple, ha de ser utilitzada per a captivar als possibles usuaris.\n3. Keywords (paraules clau): En l'App Store disposem d'un camp específic per a ells, en canvi en Google Play hem de recórrer a la descripció de l'App.\n4. Categoria: tria la categoria que més tingui a veure amb la teva App, perquè els usuaris puguin trobar-la i relacionar-la més ràpidament.\n5. Nom del developer: Encara que no sigui una cosa molt visual a simple vista, el nom del desenvolupador és una cosa molt important a l'hora de posicionar l'App. Un desenvolupador amb més antiguitat tindrà més força per a pujar en el rànquing, i si a més el nom té algun keywoard, ja seria genial!\n6. Icona: Encara que la icona no afecta directament al ASO, si que una icona atractiva pot ajudar a convèncer als usuaris perquè descarreguin l'App.\n7. Screenshots: Igual que amb la icona, no afecta al ASO, però és recomanable crear imatges atractives i afegir un vídeo per a aconseguir que tothom pugui veure el funcionament de l'app abans de descarregar-la.\n1. Instal·lacions: Quantes més instal·lacions i més ràpid les aconseguim, millor posicionada estarà l'aplicació.\n2. Desinstal·lacions: Com a conseqüència, com més alt sigui el ràtio de desinstal·lació, indicarà que el producte no és tot el bo que hauria de ser, i la posició caurà.\n3. Valoracions i ressenyes: Estrelles, likes i valoracions positives, quantes més tingui la teva App en el marketplace, millor serà la posició en el rànquing de cerca. Ah! I per molt negativa que sigui la ressenya, respon-les sempre, així l'usuari veurà que de debò t'importa la teva App, i potser li dóna una altra oportunitat, i decideixi canviar la seva valoració negativa, per una de positiva.\nEINES I APPS QUE T'AJUDARAN\nI per a finalitzar aquest post, et deixem algunes eines gratuïtes que t'ajudaran a millorar el ASO de la teva App, que pots descarregar donis de l'App Store i Play Store:\nAppCodes: t'ajuda amb la cerca de paraules clau per a la teva APP i veure les que usa la teva competència.\nThe Tool: et permet monitorar rànquings de keywords, Top Chart Rànquings, Conversió Rate (CR o CVR), valoracions d'usuaris, entre altres accions.\nSensorTower: que t'indica el nivell d'optimització de l'App dins de les botigues d'aplicacions.\nAppkeywords.io: ens permet seleccionar una keywoard, i veure qui de la nostra competència l'està usant.\nPosa en marxa aquests consells i eines, i aviat començaràs a veure els resultats. I si necessites ajuda per a posicionar la teva App, no dubtis a posar-te en contacte amb nosaltres :)


Blog d'en Pere Herms: de novembre 2015\n*** Por tus huevos Matute (80m, A3) - Pilar del Segre (Vilanova de Meià)\nFeia dies que tenia ganes d'anar a fer "artifo", aquesta modalitat d'escalada tant clàssica, creativa, farragosa, curiosa i lenta de progressar. Com que la meva experiència en aquest tipus d'escalada és més aviat minsa vaig buscar un bon fanàtic que em portés a fer alguna cosa diferent a les que ja havia provat. La prova va ser al Pilar del Segre i a la mítica "Por tus huevos Matute", una clàssica que em va posar a prova i de quina manera! Però me'n vaig sortir prou bé i vaig disfrutar de valent en aquest art de pitonar i fer anar els estreps. Tot això, però, gràcies als consells d'en Xavi i al seu material, un còctel que va acabar convertint-se en una lliçó magistral de com progressar per una paret impossible (o gairebé) d'escalar en lliure.\nLa idea inicial era anar a fer una via gairebé nova a la Cova de les Monges, però vam haver de desistir per culpa d'un caçador que, de molt males maneres, ens va amenaçar de mort si continuavem caminant cap al sector. La sorpresa inicial va passar ràpidament a una indignació majúscula però després d'intercanviar unes acalorades paraules, vam preferir no tensar més la corda, doncs el paio tenia una arma i no parava de repetir "que moriríem". Evidentment vam trucar als forestals per denunciar aquesta situació vergonyant i surrealista. No vull caure en la generalització, però espero que alguns caçadors reflexionin sobre l´ús de l'espai comú. Vam buscar el seu cotxe per apuntar-nos la matrícula però no el vam trobar i vam deduir que els paios, per curar-se en salut, o el deixen lluny, o algun col·lega els acosta per llavors recollir-los. No és la primera vegada que passa una cosa així per aquesta zona (i altres).\nAnant cap a la cova de les Monges, minuts abans de la discussió amb un caçador\nDesestimada la idea de la cova de les Monges, ens acostem al Pilar del Segre per fer la Matute. En Xavi ja la va fer fa uns anys però li ve de gust fer el segon llarg. Ens la mirem des de baix i em diu "si t'hi veus amb cor, fem aquesta, però el primer llarg te l'hauràs de currar tu". Me'l miro, no ho veig molt clar però tinc ganes de provar-ho.\nS'hi veuen uns forats força grossos però molt desgastats per culpa de les martellades. En Xavi m'augura que és un llarg cabron tal i com està de rebentat, però accepto el repte. Em carrego amb el material mínim, clavo el primer pitó i amunt.\nA pocs metres del terra\nAl seu dia, devia ser una delícia progressar per aquest pany de paret tant llis i desplomada. Avui en dia però hi ha uns forats polits i arrodonits, que escupen els friends i que la única manera de fixar-hi un pitó és utilitzar falques de fusta. Així doncs, aquí el tema és de pura creativitat: escollir el forat, escollir el tac de fusta, entaforar-lo, triar pitó, clavar-lo i... si no queda prou fort, posar-hi més fusta. Si queda ben clavat i sembla sòlid doncs, penjar-hi l'estrep i cap dalt!\nPer sort en Xavi porta centenars de falques de fusta de totes les mides i un arsenal de 40 o 50 pitons dignes dels més fanàtics. Em sento com un cirurgià: "Passa'm una "V" mitjana", i en Xavi que me la lliga a la corda estàtica i jo la recupero. És un art de paciència i sobretot d'ordre i mètode.\nA mig llarg\nEls primers metres està ple de forats aprofitables. Arriba un punt on els forats s'acaben i he de pujar fins l'últim estrep, amb la fifí marcant les 12, per arribar tant amunt com sigui possible. Però no arribo enlloc i per un moment penso que no me'n sortiré. Decideixo flanquejar una mica a la dreta i se m'obre un mon nou. Clavo l'últim pitó i arribo al canto per sortir amb lliure. Un tram de IV+ que faig amb bambes. Un flanqueig força incòmode on millor no caure. Però hi ha molt de canto i arribo tot feliç i alleugit a reunió.\nHi he estat unes dues hores tot i que, he estat tant abstret amb les falques, el bongs i els platans que m'ha passat volant. La ressenya marca A1+, però hem arribat a la conclusió que és un A2 com una casa de pagès.\nMentre en Xavi desmunta el llarg pujo el petate, em poso còmode (guíndola inclosa) i ordeno la paradeta.\nEn Xavi desmuntant el primer llarg i arribant a la zona on comença l'escalada lliure\nR1, arsenal de material\nVistes des de R1, Roca dels Arcs\nQuan ell arriba, ens recol·loquem, fem les maniobres mínimes i surt paret amunt. És veu molt finet i le comento que estic content de no fer aquest llarg. Conyes iròniques a part, estem d'acord que la roca no es veu tant castigada. Comença amb un lleuger desplom que protegeix amb un friend i dos pitons a tocar. Millor cursar-se amb salut perquè la caiguda seria literal sobre meu. La ressenya el marca A2.\nComenta que no està tant trillat com el primer, i pica i pica, i progressa i progressa. El temps va passant ràpidament però jo estic còmodament instal·lat, assentat i abstret mirant l'entorn, la impressionant paret de la Roca dels Arcs, escoltant la música dels pitons i les veus d'altres escaladors que no paren de comunicar-se a crits per tota la vall. I també observant la tècnica d'en Xavi i gaudint de la seva progressió tant fluida. I pendent, també, de la sol·licitud de material del company, que si un friend, que si una vaga, que si un universal... M'encanta, això sí que és treball en equip. Dues hores després arriba a R2 i m'avisa que a dalt hi ha un flanqueig cabron. Avisat estic.\nDesmunto parada, carrego petate, em monto el crol, el puny i surto amunt encuriosit de com s'haurà anat protegint. D'entrada em dono compte que els seus pitons costen més de treure que els meus. Evidentment estan molt millor col·locats i clavats. Però a mi em serveix com a aprenentatge i entendre que hi ha pitons que poden servir per progressar però no per aguantar una caiguda. I en aquesta via concretament això no depèn al 100% de la roca sinó de l'escalador i la seva habilitat.\nPitó amb falques\nVaig lent, però vaig fent. Arribo el flanqueig i tal com m'havia predit, és cabron i complicat de desmuntar. Altre cop cal fer un treball metòdic per fer-ho correctament sense prendre mal. I acabem amb un truc molt hàbil que em permet arribar a R amb molta elegància i delicadesa.\nR2, molt penjada.\nAbans del flanqueig\nUn cop a la reunió toca un ràpel volat. Jo sóc el primer i abandono en Xavi que serà l'encarregat de desmuntar-ho tot i baixar el petate.\nA baix comentem la jugada. El segon llarg és molt guapo i fins i tot creiem que és més assequible que el primer, ja molt castigat i rebentat. Ens hem quedat amb les ganes de seguir amunt, però el temps se'ns ha tirat a sobre. Un altre dia i una altra via serà.\nI com no podia ser d'una altra manera ho acabem celebrant amb unes braves i una coke al bar de la penya barcelonista de Vilanova de Meià. Unes braves exquisides, per cert.\nRessenya de "Por tus huevos matute" de Romàntic Guerrer\nPublicat per Pere Herms a 19:40 Cap comentari :\n*** Catalanofília (135m, 6b+, 6a obligat) - Roca Alta (Vilanova de Meià)\nSortir a escalar amb en Bou i en Tona acostuma a ser una garantia de via interessant i avui no n'ha estat l'excepció. Després d'al·lucinar amb el documental d'en Honnold i en Caldwell al Festival de Muntanya de Torelló, tornem a la nostra realitat amb una bonica escalada a la Roca Alta. Una via d'aventura els tres primers llargs, de tramit el quart i un cinquè d'apretar per sortir per dalt i contemplar unes vistes espectaculars: boira baixa a la plana de lleida, montserrat al sud i un pirineu sec i espectant de la primera nevada hivernal.\nData: 18 de novembre 2015\nNom de la via: Catalanofília\n1a ascenció: Xavier Dorca 28-10-2007\nZona: Roca Alta (Montsec de Rúbies, Vilanova de meià)\nDificultat oblidada: 6a\nLlargària: 135m, 5 llargs\nMaterial: 14 cintes exprés, tascons, joc de friends fins al 3, joc d'aliens. Poc equipada els 4 primers llargs, pràcticament equipada amb parabolts l'últim llarg. Reunions amb parabolts.\nCompany: Jordi Tona, Jordi Bou\nEl nostre horari: 4 hores d'escalada\nAccés: Des de Vilanova de Meià continuem per la carretera cap a la Roca dels Arcs. Al cap d'un quilòmetre agafem la pista de terra cap a l'esquerra direcció l'Ermita de Vilanova de Meià. Al cap d'un parell de quilòmetres, agafar un trencant cap a la dreta fins que arribem a un pla on es pot deixar el cotxe.\nAproximació: des d'aquest parking, seguir un camí amb fites direcció a la paret (15min)\nDescens: Un cop sortim per dalt, resseguim la cinglera cap a l'oest seguint fites per un corriol fresat que baixa cap al sud.\nPeu de paret. Fem el sorteig i en Bou treu el pal més curt. La parrilla de sortida queda de la següent manera, Bou els dos primers llargs, Tona els altres dos i jo l'últim. Com que no anem execessivament d'hora, ens hi posem tant ràpid com podem.\nRecorregut, més o menys, de Catalanofilia. S'enfila a l'esquerra de Pepe Mantecas.\nL1 (35m, 6b): Primers metres molt finets d'escalar a poc a poc i mirar-s'ho bé. Hi ha una baga en un pont de roca a pocs metres del terra i un pitó força amagat dos metres més amunt. Un cop passat el pont de roca cal seguir amb tendència a la dreta fins a esquivar el sostre, seguir recta amunt fins a un altre sostre i flanquejar a l'esquerra. Roca boníssima de fisures horitzontals i forats, molt curiosos amb cristalls de quarz. El millor llarg de la via i el de més compromís, tot i que es pot anar protegint bé.\nEn Bou arrencant\nDirigint-se cap a la dreta del sostre en plena secció de 6a\nPrimer llarg, just abans del flanqueig\nL2 (30m, 6a): Arrenca per una secció de bona roca però de seguida canvia de color, tornant-se grisa, roma i amb algun tram força trencat i que caldrà anar amb compte de no tirar pedres avall. El llarg acaba amb un diedre interessant protegit amb un pitó.\nArrencada del segon llarg amb roca d'igual qualitat que els primers metres\nL3 (25m, V+): entrada vertical amb un pitó a pocs metres de la reunió. Un cop xapat cal seguir amunt i no anar a buscar un pitó que hi ha a l'esquerra. La via continua per una placa molt bona amb roca impressionant. Al final de la placa la via s'ajunta amb la Mantecas amb un pitó vermell.\nL4 (20m, V): Entrada amb un llarg flanqueig a la dreta sobra roca excel·lent on al final hi ha un passet divertit. Llarg de tràmit.\nTònica general de la via: roca increïble. En Tona xiulant al quart llarg\nL5 (25m, 6b+): Llarg pràcticament equipat amb parabolts sobre bona roca. Comença amb una secció vertical però fàcil. A partir del primer parabolt l'escalada es va tornant més tècnica i fineta a mesura que anem guanyant metres fins que arribem a una panxa que cal superar amb més destresa que força. Secció de 6a amb un pas de 6b+.\nCinquè llarg, a la secció de 6a\nEs tracta d'una via interessant, amb un primer llarg espectacular, el segon que no mata, el tercer que torna a guanyar enters, un quart de tràmit i un cinquè amb regust a via esportiva. Una activitat ideal per combinar-la amb alguna altra via de la paret o en el nostre cas, per tenir temps de fer una birra i arribar a una hora decent a casa.\nDalt de tot!\nVistes cap al sud\nRessenya Catalanofilia (Roca Alta)\nPublicat per Pere Herms a 10:02 Cap comentari :\nCresta elegant, força exposada i de dificultat moderada per arribar al cim més alt dels Pirineus. Les parts més tècniques es concentren en l'ascens a les tres primeres agulles però un cop arribats a la bretxa superior de Llosars les dificultats minven tot i que l'exposició és mante fins a l'Agulla Escudier. Amb en Rusky vam intentar completar aquesta cresta el juny del 2012, però la incertesa de la meteo va fer que decidíssim no pujar a les agulles Tchihatcheff i Frankeville per accelerar l'ascensió. Aquest cop no tant sols ho aconseguim sinó que ho fem amb efemèrides ja que la segona agulla del dia i de nom impronunciable va suposar el tresmil número 200 per en Rusky. Una bonica agulla per arribar a aquesta xifra màgica i que el deixa molt a prop de completar els 212 cims de més de 3.000 metres del Pirineu. Però els dos sabem que els números en muntanya son secundaris i que el més important son les vivències i sobretot la manera de viure-les. I ahir va ser una altra explosió d'adrenalina muntanyenca, un autèntic luxe per l'esperit que altre cop va sentir-se totalment lliure. Portavem uns quants dies sense fer cap activitat conjunta, o sigui que ja començava a tocar!\nData: 15 de novembre del 2015\nCims: Agulla Argarot (3.031m), Agulla Tchihatcheff (3.042m), Agulla Frankeville (3.057m), Agulla Escudier (3.340m), Agulla Daviu (3.350m), Aneto (3.404m)\nZona: Pirineu, Parc natural Posets-Maladeta, Vall de Coronas\nDificultat: AD. Cresta aèrea i exposada, mantinguda sobre el II-III grau, amb alguns passos de IV, un ràpel de 40m (que es pot fraccionar amb 2) i un de 20m.\nHorari: 1h30 del refu a la Bretxa de Llosars, 4 hores de cresta\nMaterial recomanable: 2 cordinos de 30m, 3-4 cintes express, friends mitjans, bagues per reforçar els rapels.\nAproximació: Des del refugi lliure de Corones (1.970m) seguir el sender de la normal a l'Aneto. Un cop a l'Ibon inferior de Corones (2.620m) desviar-se cap a l'est i dirigir-se a la marcada i evident Bretxa de Llosars (2.833m). 1h30m\nBretxa de Llosars: la trobem més nevada del què ens pensavem. Això fa que decidim no acabar d'arribar dalt la bretxa i agafem una canal que marxa a l'esquerra. Acabem de començar i ja estem improvitzant un camí inventat: grimpada per aquí, flanquei per allí, desgrimpada delicada, ull amb la roca solta, per aquí no que hi ha neu gelada, millor per allà... i així fins dalt l'agulla Argarot. Però avui estem convençuts que la neu ens farà improvizar en més d'un tram ja que recordem del 2012 que en molts moments les dificultats de la cresta es resolien per la seva bessant nord i avui serà dificultós fer-ho a causa de la neu.\nDes de dalt l'Aragarot, contemplem tot el recorregut de la cresta fins l'Aneto.\nBen marcada, la cresta de Llosars\nAgulla Tchihatcheff: baixem una mica la canal cap a la banda de Llosars per anar a buscar una entrada que ens sembla atractiva i que no passa del IV. Un cop superat el primer tram flanquejo a la dreta i monto reunió just sota una placa tombada i fisurada.\nPrimer llarg a l'Agulla Tchihatcheff\nEl segon llarg és una placa tombada i fisurada de III i que et deixa pràcticament dalt de la Tchihatcheff.\nSegon llarg a l'Agulla Tchihatcheff\nLa placa, vista des de dalt\nCelebració dalt de la Tchihatcheff, 200 cims de tresmil per en Rusky! Moltes felicitats!\nPer baixar d'aquesta agulla hi ha un rapel de 40m. Més a la dreta i avall veiem una instalació de rapel que deu ser de 30m, però nosaltres decidim baixar per la instalació de 40 i fraccionar-lo amb dos. Les bagues estan força podrides, millor reforçar-les, tot i que nosaltres no ho fem. Paro uns metres més avall quan em trobo una altre munió de bagues podrides i on faig el fraccionament. Llavors ens donem compte que 5 metres a sota i amagada fins d'una ampla fisura i ha una instalació de rapel amb parabolt i tot.\nSegon rapel a la Tchihatcheff\nAgulla Frankeville: acabat el ràpel seguim per l'aresta i bordejem els passos verticals per la vessant de Llosars i per terreny més o menys fàcil arribem a l'agulla Frankeville. A partir d'aquí és continua per terreny gairebé horitzontal fins a trobar l'últim ràpel de la jornada i que et deixa a la bretxa superior de Llosars.\nDalt de l'última agulla, de fons el Poset\nMolta neu al vessant nord\nCrestejant després de la Frankeville\nAgulla Escudier: la ruta "normal" marxa per l'esquerra i per la vessant de Coronas, però altre cop per la neu decidim mirar altres opcions. Ens crida l'atenció una fisura vertical que hi ha uns metres a la dreta. Secció de IV amb un pas finet de V. Reunió i contimuem amunt.\nFisura vertical amb pas de V\nEl recorregut continua per terreny fàcil però exposat, passos de III i IV sobre grans blocs. Altre cop, improvisem el nostre camí sempre amb tendència a passar per la vessant sud.\nDesprés de superar l'Agulla escudier, el terreny ja es calma per acabar còmodament dalt de l'Aneto.\nCim! El tercer cop que el trepitjo. I torno a tenir altre cop l'impuls de pujar tant amunt com sigui possible. No per contemplar la humanitat per sota dels meus ulls com feia Nietzsche, sinó per estar el més a prop possible de la immensitat del cel.\nVistes cap a la Maladeta, Astorg, Medio... i de fons la cresta de Cabrioles, el Maupas, Perdiguero, Vignemale...\nPerò la jornada ens tenia preparada una última sorpresa. A l'arribar al refu vam tenir que superar l'últim escull, una punxada inoportuna que, altre cop, treballant en equip vam superar molt elegantment, gairebé tant, com les grimpades a la cresta.\nPublicat per Pere Herms a 19:08 Cap comentari :\n***** Diedre Audoubert (400m, MD+, 6c, V+/A1) - Montrebei, Paret de Catalunya\nTinc un colega que sempre em deia "si no has escalat a Montrebei, no has escalat" i ara ja se perquè ho diu. Diumenge hi vaig fer el meu debut amb una de les primeres clàssiques que s'hi van obrir, el Diedre d'Audoubert. Es tracta d'una via poc equipada i mantinguda en el cinquè grau clàssic amb 2 seccions més dures que es poden superar en A1. El recorregut és tant sorprenent com espectacular, combina fissures, diedres desplomats, diedres fissurats, xemeneies fàcils, xemeneies aparentment impossibles i seccions per terrenys menys agraïts com canals terroses i herboses i algun pas sobre roca dubtosa. La ressenya de "caranorte" la cataloga de clàssica "assequible", una paraula que irònicament vam anar repetint amb en Casas durant tota l'ascensió i és que a part d'escalar com uns beneits ens ho vam passar de conya, tot i passar algun moment de dubte, per no dir por. Però clar, aquí és fàcil abstraure's en aquest entorn increïble: amb la paret d'Aragó allà al costat, les boires al fons de les valls, els colors variats de tardor i el silenci d'un lloc solitari tant sols trencat pels vols rasants d'uns voltors que, tot d'una, plegaven les ales i ens passaven gairebé a tocar, produint un so tant esfereïdor com fascinant. Quines bèsties tant meravelloses, això sí que és sensació de llibertat! Ara sí que ja puc fer meva l'expressió tan escoltada que "Montrebei és Montrebei".\nData: 1 de novembre 2015\nNom de la via: Diedre Audoubert\nZona: Paret de Catalunya (Montrebei)\nDificultat: Sostinguda en el V clàssic. Si es fa en lliure te dues seccions de 6b i 6c al penúltim llarg i una entrada de 6b que es pot superar en A0 en el primer llarg.\nLlargària: 400m, 10 llargs\nMaterial: de 10 a 15 cintes exprés segons la necessitat d'equipar, tascons, joc de friends (recomanable el 4 i repetir alguns mitjans), joc d'aliens. Semi-equipada, anirem trobant alguns pitons tot i que te algún llarg net o molt poc equipat. Hi ha 3 parabolts en tota la via, això sí, molt ben posats. Reunions no rapelables.\nOrientació: Sud-est (ens va tocar el sol a partir de les 12h)\nEl nostre horari: 9 hores d'escalada\nAproximació: Des del Prat d'en Lluís, continuem cap al nord-oest deixant la paret a la nostra dreta. Quan s'acaba el prat agafem un corriol que continua endavant i l'anem seguint fins que la intuïció ens en faci agafar un que puja, fent ziga-zagues, directe cap al diedre (30min). El diedre es fàcil avistar-lo des del prat. A peu de via es pot llegir l'inscripció "DA".\nDescens: Un cop sortim per dalt, resseguim la cinglera cap al sud-est i en lleugera pujada. Un cop comencem a baixar trobarem unes fites que ens indiquen un camí cap a la dreta fins a una megafita que és on comença el camí de descens fins al prat (1h).\nEl dia ja comença a ser curt o sigui que procurem anar el més d'hora possible. Sortim de la furgo una mica abans de les 8 i en mitja horeta ens plantem a peu de via que per sort nostra hem trobat a la primera. La imatge de la paret parla per si sola. La nostra via s'enfila seguint aquest diedre tant marcat.\nFem sorteig i li toca començar amb en Casas. Tenim un parell de llargs de tràmit abans no arribem a l'inici pròpiament dit. Des de la incripció "DA" remunta paret amunt (III-IV) pocs metres per llavors flanquejar a la dreta per una feixa. Quan s'acaba la corda surto jo, arribo on és ell i continuo paret amunt (III-IV) fins la feixa de dalt on trobo un parabolt que no desaprofito a partir del qual camino cap a la dreta per terreny horitzonal fins que apareixen 2 burils que indiquen l'inici de la via. Sort que ho he trobat ràpid això! El dia es presenta net, bonic i clar.\nL1 (40m, 6b, V/Ao): Torn d'en Cases. La via comença exigent, amb un pas de 6b de preses justes i peus polits. Es pot reforçar la protecció amb un alien, però si es vol intentar en lliure millor utilitzar aquest forat per posar-hi els dits. Això sí, sense l'alien, en cas de caiguda ens anem al terra. Al anar de segon ho probo en lliure, em patina un peu i quedo penjat quan no porto ni 5 segons escalant. Quina manera de començar! A la segona va tot bé, el peu aguanta i faig el pas net sense tibar de cinta. Un tros més amunt cal anar en compte de no continuar per la Nazgul (un buril mig destrossat serveix de referencia). No hem d'arribar al buril sinó que hem de flanquejar a l'esquerra per una panxa de roca trencada protegit amb un... parabolt! Quina sorpresa, parabolts hi tot! Reunió còmode.\nL1, a partir del l'arbust cal flanquejar a l'esquerra.\nL2 (45m, V): El meu torn. Surto amunt per una secció vertical però amb bona roca. Vaig massa a l'esquerra i he de corregir el rumb. Desgrimpo un xic amb delicadesa i remunto ara sí per allà on toca fins a sota un sostre on hi ha una fisura horitzontal amb un pitó, l'únic del llarg. A partir d'aquí flanquejo una mica a la dreta i continuo amunt mig grimpant mig escalant (III) per una canal força herbosa i trencada. Reunió còmode en una repisa.\nEntrada del segon llarg\nL3 (50m, V+): Entrada per unes fisures paral·les molt boniques d'escalar i fàcils de protegir. Llarg vertical i mantingut en el cinquè classic. Alguns trams desplomen, però hi ha molt de canto. Primer les fissures, llavors un diedre, xemeneia i més fissures. 4 pitons en tot aquest tram.\nEl sol va remuntant. No fa ni fred ni calor. Tampoc fa vent. Res que ens desconcentri, tan sols de tant en tant uns instant per aixecar el cap i contemplar la magnitud de la paret d'Aragó i el salvatgisme de l'indret.\nParet d'Aragó de Montrebei\nL4 (40m, V): la via continua vertical per més xemeneies i fisures que cal decidir per on encarar. Un sol pitó en tot el llarg, però aquest és el leitmotiv de Montrebei: protecció mínima, compromís màxim. Com diu en Casas, aqui tant sols es pot abandonar per dalt.\nEntrada del 4rt llarg\nL5 (55m, IV+): flanquegem a la dreta per anar a buscar una xemeneia força herbosa i on les corrents d'aire aixenquen una sorra fina que fàcilment es posa als ulls. Com diuen a la ressenya de caranorte, "llevar gafas de buceo". Nosaltres no en portem o sigui que de tant en tant toca mig tancar els ulls per anar tirant amunt.\nA mesura que guanyem alçada les vistes es van tornant més espectaculars. I sembla que estem despertant la curiositat dels voltors perquè cada vegada passen més a prop. Tant a prop que en algún llarg se on és en Casas per la girada del cap d'una d'aquestes bèsties alades. El seu vol és increïblement majestuós, no els havia vist mai tant a prop. Ja sabem com son de grossos, però en la llunyania cal intuir el seu tamany. Avui puc corroborar la seva magnitud amb els meus propis ulls i veure en directe detalls que no havia vist mai com els ulls, el bec, els tons de les plomes del coll, la cua... Llàstima d'haver-me deixar la càmera de fotos! I tot d'una, les bèsties que pleguen les ales i baixen com cohets produïnt un so de fricció amb l'aire que quan t'enganxa desprevingut espanta i tot. Impressionant!!\nL6 (35m, 6a): surto amunt amb la incognita de com serà la xemeneia que a la ressenya de caranorte descriuen com "lisa, estrecha, difícil y técnica en libre". No serà tant, penso jo i si li donen V+/VI- doncs segur que me'n surto bé. Collons amb la xemeneia! A veure, és més fàcil del que sembla a priori però deunidó amb el compromís d'aquest tram. L'inici es fa bé i es pot anar protegint força dignament, però cada cop és més estreta i més polida. Quan es comença a complicar apareix el primer dels parabolts i deunidó l'alegria que dóna. Per arribar al següent parabolt hi ha un pas finet finet, i un cop l'aconsegueixo xapar em penjo per mirar-m'ho bé. És molt llisa i vertical i no sembla que es pugui protegir gaire. Respiro i surto amunt. Vaig trobant algun "canto" però sobretot és de posició. Un tros amunt puc posar un alien que em deixa més tranquil, però es tant llisa que sembla que en qualsevol moment t'hagi de marxar el peu. Per fi surto per dalt, de V+ no en té res! I monto, alleugerit, reunió en el tronc d'un arbre horitzontal castigat per la bagues.\nPrimer tram del 6è llarg (V)\nEn Casas sortint de la xemeneia llisa i agobiant\nL7 (40m, V): un altre llarg de cinquè net de pitons, vertical però divertit. Cal anar amb compte amb el flanqueig de dalt ja que hi ha alguna pedra que es belluga. Nosaltres en vam tirar una avall i vam poder comprobar la verticalitat i l'alçada de la paret ja que la pedra va anar baixant com a càmera lenta, fins que la vam perdre de vista i al cap d'uns segons vam sentir l'espetec de branques trencades. Reunió força a la dreta, en un arbre.\nAbans del flanqueig d'R7\nL8 (55m, IV+): el llarg comença per una canal molt terrosa i molt herbosa. Després és posa força dret, fins i tot desplomat, però és de molt bon fer. Reunió penjada de dos pitons.\nL9 (6c, V+/A1): llarg més dur de la via. A la primera secció (6b/6b+) hi ha dos pitons. Es tracta d'una secció atlètica, de posar-s'hi bé i apretar una mica amb una roca força trencada. Llavors ve una secció molt fina i on costa llegir els moviments. Hi ha pitons nous que més o menys marquen el camí però hi ha dues variants. Jo vaig anar per la fisura de la dreta (6c), més dur que per la placa de l'esquerra (6a+). Em va sortir tot en lliure fins que, rebentat, vaig penjar-me a l'últim pitó. A partir d'aquí sembla que ja s'hagi acabat la via però encara ens queda l'últim tram on no val baixar la guardia (V+).\nTram final després de superar la part més dura de la via\nL10 (IV): cal anar fins al fons per la canal terrosa, llavors enfilar-se (IV) per sortir per dalt i muntar reunió en l'alsina que ens faci més gràcia.\nNou hores d'escalada. El meu debut a Montrebei. Fissures, diedres, xemeneies, plaques, voltors i finalment el gaudir d'una posta de sol dalt del congost. Vaig passar moments de tensió i dubtes però no lo suficientment forts com perquè en tingui cap record negatiu sinó tot el contrari. El moment més crític va ser a la xemeneia del sisè llarg. Però la decisió de tirar amunt mentre em debatia de com ho faria, el recordo com un moment intens d'aquells que et fan sentir viu i et carreguen d'una adrenalina que al cap d'uns dies encara pots sentir a les venes. La via és molt guapa i segurament "assequible", però això últim ja depen de cadascú, de la forma que estigui i dels moments mentals en les seccions claus. Aquí i en totes les tapies.\nDalt del congost, aquesta postal de regal. Els últims rajos de sol el primer dia de novembre. Avui és castanyada i per tant a baix el prat ens espera un bon foc, castanyes, ratafia, pa torrat i carn a la brasa. El millor final d'un dia complert i intens. Moltes gràcies Casas, Dafne i Xevi.\nPublicat per Pere Herms a 18:45 Cap comentari :\n***** Via del Corb (450m, MD+, 6b obligat) - Mont-rebei, Paret de Catalunya\n***** Via dels Sostres (275m, 6a+, V+ obligat) - Paret de l'Aeri (Montserrat)\n*** Por tus huevos Matute (80m, A3) - Pilar del Se...\n*** Catalanofília (135m, 6b+, 6a obligat) - Roca A...\n***** Diedre Audoubert (400m, MD+, 6c, V+/A1) - Mo...


Publicat 31/05/2020 12:17CET\nUn 51,2% de barcelonins creu que la ciutadania és "irresponsable" en el desconfinament\nL'Ajuntament de Barcelona és la institució "millor valorada i la que té menys opinions crítiques" de la ciutadania durant la pandèmia: un 58,1% considera que la seva gestió del coronavirus és bona o molt bona, un 8,4% que és normal o regular, i un 16,4% dolenta o molt dolenta, segons una enquesta de l'Oficina Municipal de Dades.\nEn canvi, la gestió de la Generalitat és valorada com a bona o molt bona per un 55,9% dels enquestats, normal o regular per un 9,7%, i dolenta o molt dolenta per un 24%; i els percentatges sobre la resposta del Govern són un 39,4%, un 11,2%, i un 45,1%, respectivament, ha informat l'Ajuntament aquest diumenge en un comunicat.\nSobre la percepció de la crisi sanitària, la intranquil·litat per la situació es manté alta, ja que un 86% s'hi mostra molt o bastant preocupat, la qual cosa s'atribueix principalment a l'economia.\nQuant a la salut, el 10,5% de les persones entrevistades afirmen que han tingut símptomes del coronavirus, una xifra que ha pujat des d'un 8% inicial fins a un 11% en finalitzar l'estudi.\nLa crisi per la pandèmia ha comportat un Expedient de Regulació Temporal d'Ocupació (ERTO) per un 27,1% dels enquestats, i un 4,8% ha estat acomiadat, mentre que els que més han vist perjudicada la seva situació laboral són els treballadors més joves dels districtes de Nou Barris i Ciutat Vella.\nUn 47,3% dels autònoms no han pogut treballar i un 23,2% dels assalariats han deixat de fer-ho: un 86,1% dels quals treballen per compte propi i un 47% dels assalariats pensen que aquesta crisi tindrà conseqüències negatives per a la seva ocupació.\nQuant al desconfinament, un 54% dels enquestats creu que són mesures oportunes i que era el moment d'aplicar-les, i un 41,7% creu que es va haver d'esperar més temps, mentre que un 51,2% creu que el comportament col·lectiu respecte a aquestes mesures és majoritàriament "incívic i irresponsable".


El Consell d’Europa aplaudeix el model lingüístic català | Espanya | EL PAÍS Catalunya\n17 DES 2019 - 00:00\tCET\nAlumnes d'infantil en una escola. carles ribas\nEspanya incompleix els seus compromisos europeus per preservar la riquesa lingüística del continent. Així ho manifesta el comitè de ministres del Consell d'Europa, que acaba d'emetre un informe amb recomanacions en el qual insta el Govern espanyol a reforçar l'ús de les llengües cooficials a l'Administració central i garantir el dret dels ciutadans que les parlen a utilitzar-les en els processos judicials. La institució amb seu a Estrasburg insta, a més, els responsables autonòmics de Galícia i la Comunitat Valenciana a eliminar els límits imposats a les aules als seus idiomes propis.\nEl cinquè diagnòstic oficial sobre el grau de compliment a Espanya de la Carta Europea de les Llengües Minoritàries, un tractat del 1992 però al qual l'Estat espanyol es va adherir el 2001, és el més dur. El Consell d'Europa critica la falta d'avanços i reitera la necessitat de reformar l'article 231 de la Llei Orgànica del Poder Judicial. Aquesta norma estableix que l'ús d'una llengua cooficial “només està permès si cap de les parts s'hi oposa”. El que hauria de garantir, objecten els experts europeus, és que es pugui fer servir sempre que ho demani una de les parts.\nEl Ministeri de Política Territorial addueix que l'informe del Consell d'Estat comprèn el període 2014-2016 amb el PP al Govern, per la qual cosa no té en compte els avanços impulsats pel PSOE, com els cursos a distància per a funcionaris, el reconeixement de les llengües cooficials com a mèrits en els concursos de trasllats o el complement salarial que cobraran a partir del 2020 els treballadors que les utilitzin. El que no aclareix el departament de Meritxell Batet és si es reformarà la llei del Poder Judicial, com demanen expressament els experts europeus.\nAplaudiment al model català\nCatalunya surt força ben parada en l'informe del Consell d'Europa sobre l'ús del català. El document destaca el “fort suport” de les autoritats autonòmiques per potenciar la llengua i remarca el valor del model d'immersió lingüística a l'escola “sense descurar la importància de l'educació multilingüe”. “El català s'utilitza en tots els nivells de l'educació i els alumnes acaben els seus estudis obligatoris amb un alt domini del català i el castellà”, exposa l'informe. De fet, l'estudi carrega contra la controvertida Lomce, la llei educativa que va aprovar el Govern de Mariano Rajoy (PP), en considerar que “desafia” el model lingüístic català i “obstaculitza el sistema de conjunció lingüística i immersió”.\nOn queden tasques pendents, admet l'informe, és en la Justícia. “El nombre de sentències en català està disminuint, del 12,4% el 2013 al 8,4% el 2016, tot i que la Generalitat ha seguit implementant amplis programes de formació en català per a tot el personal judicial”, assenyala. Aquesta situació ha estat recollida en l'últim informe de Política Lingüística de la Generalitat, que situa la presència del català en les sentències en el 7,7%.\nEl Consell d’Europa aconsella utilitzar més les llengües cooficials espanyoles\nUna política lingüística de nova planta\nVint-i-cinc anys d’un reconeixement coix\nL'estudi recull les queixes del Govern català sobre les “accions legals sistemàtiques” que es prenen contra la legislació del català i les denúncies d'entitats per discriminació lingüística. “Malgrat els esforços realitzats per les autoritats, encara existeixen deficiències en termes d'idioma en el servei de salut i l'atenció a la gent gran”, assenyala.\nL'últim informe de l'entitat de defensa del català Plataforma per la Llengua recull un presumpte cas de discriminació on una doctora va criticar una pacient de 15 anys quan se li va escapar una paraula en català enmig de la seva explicació en castellà. “Això és el que us passa aquí, que no podeu sortir a més de 40 quilòmetres perquè teniu problemes amb la llengua. No sabeu expressar-vos correctament i no teniu futur fora d'aquí, a mi m'és igual”, va dir la doctora, segons Plataforma per la Llengua.\nOficina de queixes a la Comunitat Valenciana\nL'informe del Consell d'Europa critica la normativa escolar a la Comunitat Valenciana per impedir l'existència de “programes d'immersió” lingüística en valencià. “Si els tribunals no permeten la immersió lingüística completa, no es pot fer”, respon el director general de Política Lingüística, Rubén Trenzano. El 2015, l'Executiu integrat pel PSOE i Compromís va aprovar una normativa que potenciava l'ensenyament en valencià, però la justícia en va anul·lar diversos articles. Ara les escoles decideixen les hores impartides en valencià i castellà amb un mínim del 25% en totes dues.\nL'informe constata “millores significatives” en l'ús del valencià i destaca la reobertura de la televisió i ràdio autonòmiques. Les dificultats per a l'ús d'aquesta llengua les reflecteixen les queixes presentades a la nova Oficina de Drets Lingüístics de la Generalitat. El 2018, primer any de funcionament, la Conselleria de Sanitat va ser l'organisme més assenyalat, amb denúncies de pacients per la impossibilitat de comunicar-se en la seva llengua.\nUn veí d'Alacant que va acudir a l'oficina assegura que al maig es va adreçar en valencià a un policia local que li estava posant una multa i l'agent li va etzibar: “A Alacant l'idioma oficial és l'espanyol, no entenc el seu dialecte”. Una dona relata que en un centre de salut a València, la metgessa li va respondre: “No entenc el valencià, així que si vol que l'ajudi...” I la d'un veí de Xàtiva que va telefonar a l'agost a la Tresoreria de la Seguretat Social i va ser interromput per la seva interlocutora: “Estàs trucant a la Tresoreria de la Seguretat Social i has de parlar-me en castellà”. Quan l'home li va dir que estava trucant a una oficina valenciana, l'empleada va penjar.\nA Balears només dos jutges fan servir el català\nEl dèficit de llengües cooficials en el sistema judicial espanyol el corrobora des de Balears la titular del jutjat d'instància número 24 de Palma, Victoria Crespí. Només ella i un altre magistrat, el president de la sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de Balears, Gabriel Fiol, dicten sempre les sentències en català. “L'ús de les llengües no és gens igualitari”, apunta Crespí, que ho atribueix a factors com el desconeixement de l'idioma o problemes a l'hora de traduir els dictàmens. “Jo demano la traducció de les meves sentències, però només hi ha un traductor, que, a més, també treballa amb altres idiomes”, lamenta Crespí, a qui el Consell General del Poder Judicial (CGPJ) va obrir una investigació per la queixa d'un advocat que va rebre una resolució en català, tot i que finalment li va donar la raó a la magistrada.\nPer a Crespí un altre dels problemes és que el CGPJ no ha editat cap diccionari jurídic en català en el qual els magistrats es puguin basar “perquè la llengua és canviant i suposa un plus d'esforç trobar determinats termes”. Advoca per campanyes de conscienciació perquè la gent que vulgui expressar-se en català “sàpiga que pot fer-ho”.\nPer a l'advocat Josep de Luis, president d'Obra Cultural Balear, es continua utilitzant el castellà “per certa inèrcia” tot i que existeix un marc jurídic que permet “una teòrica normalitat del català”. “Part d'una falsa presumpció que pogués posar-te el jutjat en contra”, lamenta De Luis.\nEl gallec es perd a l’escola\nEl Consell d'Europa incideix especialment en la greu reculada que pateix el gallec. “El procés de desgalleguització està sent rapidíssim perquè no s'adopten les polítiques adequades per mantenir la llengua regional minoritària que més parlants té a Europa”, coincideix el sociolingüista Henrique Monteagudo.\nEl percentatge de nens que no parla mai en gallec s'ha disparat en una dècada gairebé 15 punts, passant del 29,59% del 2008 al 44,13% de 2018, segons l'Institut Gallec d'Estadística. Per apreciar la ruptura de la transmissió generacional que reflecteixen aquestes xifres, n'hi ha prou amb comparar-les amb el nombre d'avis que s'expressen només en castellà: un 13%. “La transmissió de la llengua de pares a fills ja no està garantida i, per tant, la proporció d'alumnes amb domina el gallec com a idioma de la vida quotidiana també ha disminuït significativament”, apunta el Consell d'Europa, que posa el focus del problema en les escoles i insta el Govern d'Alberto Núñez Feijóo (PP) a fer marxa enrere en el model que va instaurar el 2010.\nA Galícia, des de fa nou anys, les escoles i instituts han d'impartir el mateix nombre d'assignatures en castellà que en la llengua pròpia de la comunitat. El sistema anterior, engegat pel bipartit del PSOE i BNG basant-se en un pla aprovat per Manuel Fraga, permetia fer més classes en gallec.\nEl Consell d'Europa conclou que la presència de la llengua pròpia en el sistema educatiu de Galícia “és insuficient, particularment a nivell preescolar”. “En signar la Carta Europea de les Llengües Minoritàries, Espanya es va comprometre al fet que hi hagués una línia d'educació íntegrament en gallec i no existeix. És un incompliment flagrant d'un compromís de l'Estat”, apunta Monteagudo, secretari de la Reial Acadèmia Gallega. El PP va suprimir els programes voluntaris d'immersió lingüística que funcionaven en Educació Infantil per facilitar l'aprenentatge del gallec a nens d'entorns castellanoparlants.\nLa Xunta no pensa atendre la recomanació del Consell d'Europa. El Govern de Feijóo s'aferra a la “legalitat” del seu model educatiu i destaca que les últimes dades estadístiques que gestiona revelen que el nombre de gallegoparlants augmenta del 50,9% al 51,88%. El president gallec admet la caiguda entre els més joves però sosté que la solució és impulsar “campanyes de promoció”.\nAdhesius per ser atès en basc\nEl Consell d'Europa critica que “no està garantit” l'ús del basc en els procediments civils, criminals i administratius, on les sentències i l'atenció a les persones en aquesta llengua brilla per la seva absència. L'informe assenyala que només 16 dels 343 magistrats són bilingües. Estén el dèficit a la universitat, concretament a les carreres de Dret i Medicina, mentre reconeix l'esforç a l'Ertzaintza, on el 42% dels agents tenen aquesta capacitació, i en el Servei Basc de Salut, amb un 34%. Malgrat les estirades d'orelles, el Govern basc està “raonablement satisfet” amb les conclusions del Consell d'Europa. La viceconsellera de Política Lingüística, Miren Dobaran, creu que es reconeix l'impuls al basc en l'Administració basca.\nLa portaveu del sindicat d'infermeria, Satse, Amaia Mayor, reconeix que el personal sanitari ha fet un gran esforç per certificar el nivell exigit en els seus llocs de treball i així garantir el dret dels ciutadans: “Som el col·lectiu més ampli, incloent-hi les matrones, i el que més s'ha euskaldunitzat”. Els treballadors de la sanitat basca porten un adhesiu amb una E perquè els usuaris sàpiguen qui els pot atendre en basc i si així se sol·licita totes les comunicacions oficials es poden rebre en aquesta llengua. El col·lectiu on el bilingüisme està menys estès és el dels metges especialistes.\nAmb informació de Sonia Vizoso, Jessica Mouzo, Ignacio Zafra, Lucía Bohórquez i Pedro Gorospe.


Això conclou un estudi fet amb 2.900 persones de 14 països\nL’estudi MOBI-Kids s’ha fet en persones d’entre 10 i 24 anys perquè durant la infantesa i l’adolescència el cos és més sensible. GETTY\nNo hi ha proves que l’ús del telèfon mòbil i del telèfon fix sense fil augmenti el risc dels joves de desenvolupar tumors cerebrals. Aquesta és la conclusió de l’estudi MOBI-Kids, el més ampli fet fins ara sobre la relació entre l’exposició als camps electromagnètics que emeten aquests dispositius i l’aparició d’aquest tipus de tumor en persones joves. Els resultats s’han obtingut després d’analitzar 900 casos de tumors cerebrals en la població d’entre 10 i 24 anys i comparar-los amb 1.900 persones sanes de les mateixes edats. L’estudi ha abastat 14 països, entre els quals n’hi ha d’europeus, com Espanya, Alemanya i Itàlia, i d’altres continents, com Austràlia, el Japó, l’Índia, Nova Zelanda o Israel. Els resultats s’han publicat a la revista Environment International.\nUn estudi retrospectiu\nLa incidència de tumors cerebrals en aquesta franja d’edat és de vuit casos per milió d’habitants cada any, una xifra tan baixa que va obligar els investigadors a utilitzar una metodologia retrospectiva. Aquest estudi, doncs, no s’ha fet com els que analitzen l’eficàcia de les vacunes del covid. No és factible seguir l’ús de la tecnologia mòbil que fa un cert grup de persones, esperar que es diagnostiquin casos de tumors cerebrals i comparar l’exposició a la radiació electromagnètica que han tingut les persones malaltes i les sanes per veure si les que han desenvolupat tumors hi han estat més exposades. “Això implicaria fer un seguiment de centenars de milions de persones”, explica Elisabeth Cardis, cap del programa de radiació l’Institut de Salut Global (ISGlobal) i coordinadora de l’estudi.\nPer dur a terme l’estudi, els científics van recollir casos de tumors cerebrals entre els anys 2010 i 2016 i van reclutar voluntaris sans per comparar-ne els nivells d’exposició a la radiació. Aquests nivells els van obtenir a partir d’enquestes als participants i algoritmes que calculaven la dosi de radiació electromagnètica que rebien les diverses parts del cervell i, en particular, les zones on s’havien desenvolupat els tumors. Si es veia que les persones que havien desenvolupat un tumor havien tingut més exposició, es podria concloure que l’ús de dispositius mòbils augmenta el risc de patir aquesta malaltia.\nMés paràmetres que mai\nAquests algoritmes, desenvolupats específicament per al projecte, han considerat paràmetres que els estudis anteriors no havien tingut en compte. A més del temps d’ús dels dispositius, incloïen el tipus de telèfon i les característiques de la xarxa. “Si fas una trucada d’una hora amb una xarxa 3G, l’exposició a radiació electromagnètica és vint vegades inferior que si la fas amb 2G”, explica Cardis. “Per tant, per a l’estudi ho hem tingut en compte”. MOBI-Kids també ha analitzat l’exposició a diversos tipus d’ones electromagnètiques. A diferència dels estudis anteriors, que només havien considerat les radiofreqüències, ara també s’han estudiat les ones de baixa freqüència que emeten aquests dispositius.\nA més de tot això, els algoritmes han inclòs models de propagació de les ones electromagnètiques a l’interior del cervell i les localitzacions concretes dels tumors. Aquestes ones decauen ràpidament a l’interior del teixit cerebral, de manera que, tal com explica Cardis, “dos o tres centímetres dins del cervell, hi ha molt poca exposició”. Això ha servit per descartar la relació entre tumors que havien aparegut a l’interior del cervell i l’exposició a la radiació.\nEls resultats són clars: no s’ha observat més exposició en els pacients amb tumors i, per tant, l’ús de dispositius mòbils no es pot associar a un augment del risc de patir-ne. “Hem fet moltes anàlisis de sensibilitat per veure, entre altres coses, si els més joves de tots tenien més risc, i per estudiar diversos tipus de tumors”, apunta la primera autora de l’estudi, Gemma Castaño, investigadora de l’ISGlobal, centre impulsat per la Fundació La Caixa. Segons Cardis, “tenim una imatge dels joves en els últims deu anys i els resultats són tranquil·litzadors”.\nEstudis anteriors, com Interphone, que es va dur a terme entre el 2000 i el 2010 i en el qual es van analitzar més de 5.000 casos de tumors cerebrals en adults, havien trobat un lleuger augment del risc en alguns tipus de tumors que no es va considerar concloent perquè podia ser degut a limitacions metodològiques. Els resultats de MOBI-Kids, per tant, “són consistents amb el coneixement publicat fins ara”, explica Cardis. “Si existeix un risc és molt petit perquè l’exposició és tan baixa que no representa un problema de salut pública”, conclou.\ntelèfons mòbils Càncer tumor cerebral


Plans directors d'abastament d'aigua potable per a més de 80 municipis. | ABM\nPlans directors d’abastament d’aigua potable per a més de 80 municipis.\nDiagnosi del sistema, prognosi de necessitats i valoració i planificació de les inversions.\nEls plans directors d’abastament d’aigua (PDA) potable són l’element bàsic per planificar les inversions a la xarxa d’abastament, en funció de les problemàtiques i necessitats actuals i futures del municipi. Els PDA permeten analitzar les característiques del sistema i el seu comportament, detectar punts febles i avaluar les necessitats que planteja el creixement urbanístic. A ABM en tenim una vasta experiència, n’hem redactat un centenar, per més de 80 municipis al llarg dels darrers anys.\nRecopilació de dades d’inventari mitjançant Sistemes d’Informació Geogràfica (SIG).\nPrevisió d’increments de consum de la població a través de l’anàlisi del planejament urbanístic.\nEstudi de la suficiència de les fonts de subministrament en l’actualitat i el futur.\nModelitzacions hidràuliques de diagnosi i prognosi mitjançant EPANET, amb vinculació al SIG gràcies a l’eina Giswater.\nDiagnosi de les problemàtiques de la xarxa (existents o futures) i elaboració de propostes d’actuació amb el suport d’eines SIG.\nValoració econòmica de les inversions.


La Casa del Médico Villanueva De Córdoba Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 4 allotjaments a Villanueva De Córdoba.\nContreras 4, Villanueva De Córdoba, Villanueva De Córdoba, Espanya, 14440 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre La Casa del Médico\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Villanueva De Córdoba, La Casa del Médico és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Villanueva De Córdoba. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix servei d'habitacions, habitació familiar, servei de bugaderia, conserge, ascensor.\nL'ambient de La Casa del Médico es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, escriptori, telèfon, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com piscina exterior, sala de jocs. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de La Casa del Médico la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Villanueva De Córdoba.\nAllotjaments a Villanueva De Córdoba


Novetats | Masies Empordà\nLes clàusules sol.\nEs calcula que un milió i mitjà d'hipotecats estan afectats per aquestes disposicions contractuals.\nCom sigues si la meva hipoteca té clàusula solc?\nN'hi ha prou amb mirar l'escriptura del préstec hipotecari. És possible que no aparegui ressaltada en el contracte, sinó en la lletra petita.\nQui tenen dret a ser compensats econòmicament?\nTotes les hipoteques que continguin una limitació de tipus d'interès, estiguin en vigor o hagin estat amortitzades. En aquest segon cas, el termini general de prescripció és de quinze anys, segons el Codi Civil.\nQuan comença el termini per reclamar i on haig d'acudir?\nEl dilluns 23 de gener entrarà en vigor el mecanisme dissenyat pel Govern. No obstant això, el Reial decret concedeix un període de gràcia d'un mes perquè els bancs creuen un departament específic que gestioni aquesta contingència. Els afectats poden reclamar en qualsevol sucursal. L'entitat publicitará a la seva xarxa i a la seva pàgina web de quan comença el període de reclamacions i els passos a donar. No obstant això, no està obligada a avisar individualment als afectats.\nQui calcula a quant ascendeix els diners cobrats de més?\nL'entitat financera és la que ha de presentar al client una xifra, amb els interessos indemnizatorios desglossats (no especifica si el tipus d'interès legal o interessos de demora). L'afectat té quinze dies per analitzar l'oferta econòmica. Si no li convenç pot rebutjar-la i iniciar accions judicials.\nPuc acarar aquesta xifra amb una altra font per saber que no m'està oferint menys diners del que em correspon?\nL'organització de consumidors Facua ha penjat al seu web una eina que permet fer el càlcul de forma gratuïta. N'hi ha prou amb introduir tretze dades molt bàsics del contracte hipotecari. També permet calcular què quantitat del deute hipotecari tindria l'afectat ja amortitzat si no li haguessin activat la clàusula d'aquest tipus.\nQuè succeeix si, en lloc d'una quantitat de diners, l'entitat m'ofereix a canvi fórmules substitutives com una reducció del deute pendent d'amortitzar, una rebaixa del diferencial o fins i tot un dipòsit d'alta rendibilitat?\nEl Reial decret ho permet, sempre que el banc faci un càlcul del seu valor econòmic perquè el client pugui comparar aquesta oferta amb la devolució en efectiu. A més, el client haurà d'acceptar-la per escrit en un document separat i manuscrit.\nEl banc està obligat per llei a rescabalar-me si el meu préstec tenia una clàusula d'aquest tipus?\nNo. Està obligat a atendre a tot aquell que presenti una reclamació, però no a arribar a un acord si considera que les seves clàusules eren transparents i apareixien ressaltades en els contractes.\nQuines implicacions fiscals té per al client que l'entitat financera em retorni els interessos que ha estat cobrant de més?\nAquests diners estan exempts d'IRPF, perquè no es considera guany patrimonial tributàriament. Això també aplica per a la part d'interessos de demora. No obstant això, aquelles persones que es van beneficiar de la deducció de les quotes hipotecàries en el seu IRPF, tal com permet l'impost, hauran de fer una complementària a la declaració de 2016. Aquesta circumstància solament afecta si es van incloure els interessos que ara es retornen en aquestes deduccions. Segons el ministre d'Economia s'ha buscat la neutralitat fiscal.\nSegueix prescrivint als quatre anys la declaració de l'IRPF?\nNo. La presentació d'una complementària anul·la de facto la prescripció delictiva general de l'impost.\nQuè succeeix si decideixo acudir als tribunals?\nEl jutge ha de dirimir si, si escau concret, la clàusula va ser abusiva i, per tant, nul·la. Si ho va anar, ha de quantificar a quants diners té dret pels interessos cobrats indegudament.\nQuants diners puc aconseguir en el jutjat?\nLa casuística és enorme, perquè els topalls de les clàusules solc eren diferents. Una de les últimes sentències, emesa per un jutjat de Santa Cruz de Tenerife el passat 10 de gener, ha donat la raó a una parella i fixa una devolució de 2.000 euros. El seu crèdit hipotecari ascendia a 100.000 euros i la clàusula era del 3%.\nQui paga les costes?\nDepèn. Si la quantitat que aconsegueix l'afectat per la via judicial és major de la qual li oferia la seva entitat, el banc haurà d'abonar les costes. Però si la xifra és inferior, correran per compte del denunciant. Si un afectat va directament a judici, saltant-se el llit extrajudicial, i el banc accepta pagar abans de la contestació a la demanda, l'entitat queda eximida del pagament de costes. Cada part pagarà el seu. Aquestes despeses poden ascendir a 2.800-3.000 euros per a un crèdit de 120.000 euros.\nDesprés de la fallada del Tribunal de Justícia de la Unió Europea, l'afectat té totes les de guanyar si va als tribunals?\nNo necessàriament, perquè el jutge pot entendre que el banc va ser prou transparent en la documentació que li va lliurar al client. De fet, l'Audiència Provincial de Sevilla acaba de fallar a favor d'Unicaja, que va recórrer una sentència condemnatòria del Jutjat Mercantil número 1 de Sevilla. La sentència declara la validesa de la clàusula i condemna al demandant a l'abonament de les costes.\nQuè succeeix amb aquells afectats que van renunciar per escrit a emprendre accions legals a canvi d'unes millors condicions hipotecàries?\nPoden asseure's amb el banc, però acabaran en els tribunals, on ho tindran complicat. Solament ha transcendit una sentència d'un jutjat de primera instància de Còrdova, que és recurrible, que falla a favor del banc perquè els denunciants "no han acreditat cap tipus de coacció o engany a l'hora de signar el document, ni han aportat cap prova".\nQuè passa amb els notaris o registradors de la propietat?\nS'han donat casos de professionals d'aquest tipus que estan demanant al seu banc la devolució dels diners. Cap banc estarà disposat a pagar un rescabalament, perquè entenen que són clients que no poden al·legar desconeixement del que signen.\nQuè ocorre si la meva hipoteca té sòl, però no la vaig negociar individualment sinó que em vaig adherir a un contracte negociat pel meu col·legi professional o un altre col·lectiu?\nAquest llit extrajudicial també està pensat per a ells, perquè parlem de persones físiques. No obstant això, alguns bancs ja han advertit que aquestes situacions les haurà de resoldre un jutge, perquè aquests contractes sempre se signen amb un representant del col·lectiu que vetlla per la legalitat.\nEls clients d'aquelles entitats que ja tenien sentència del Suprem (BBVA, Cajamar i Abanca), poden reclamar per aquesta via?\nEl Reial decret afecta a totes les entitats financeres. Per tant, totes hauran d'atendre als clients i donar justificant de recepció de les reclamacions. Aquests tres bancs estan pendents que el Ple del Suprem estudiï els recursos de cassació que van quedar paralitzats a l'espera de la fallada europea per veure què interpretació fa d'aquesta sentència. En concret, de l'aplicació de la prescripció. Fonts properes a BBVA creuen que aquest pronunciament es produirà abans que es tanqui el termini de tres mesos marcat pel Govern. El banc retardarà la presentació d'una proposta econòmica en ferma als clients fins a conèixer el criteri de l'Alt Tribunal.\nPublicado el dj., 15/12/2016 - 17:58\nEl Certificat d'Eficiència Energètica és un justificant requerit pel Ministeri d'Indústria, Energia i Turisme per tots els habitatges que vagin a ser llogades o comprades per una altra persona. Aquesta mesura vol aconseguir una millora d'energia en tots els països de la Unió Europea.\nAquest document ha d'incorporar tots els aspectes energètics del domicili, sobretot per permetre una millor avaluació i qualificació de tots els elements que conformen l'immoble. D'ell se'n deriva un aspecte que és conegut com "etiqueta energètica".\nLlegeix més sobre Certificat d'Eficiència Energètica per a l'edificació.\nPublicado el dl., 04/07/2016 - 17:09\nMasies Empordà en una empresa Immobiliària especialitzada en la gestió i la comercialització de propietats rústiques i finques d'esbarjo a la província de Girona. Costa Brava. Espanya.\nMés de vint i cinc anys d'experiència en el sector i un profund coneixement i de les comarques del Baix Empordà i Alt Empordà, Gironès, la Selva, la Garrotxa, Pla de l'Estany, el Ripollès i Osona, en què gestionem propietats ens avalen.\nLlegeix més sobre Masies Empordà. Immobiliària. Real Estate.Girona. Costa Brava. España.\nLlegeix més sobre EL PREU DELS IMMOBLES A GIRONA PODRIA CAER, GRÀCIES A UNA LlIURA FORTA\nPublicado el dt., 24/11/2015 - 12:16\nMASIES, CASES DE POBLE, CASES DE PEIEDRA, APARTAMENTS, ETC.\nExisteix en aquests moments una àmplia oferta de tot tipus d'habitatge en totes les poblacions del litoral de la Costa Brava, des de Sant Feliu de Guíxols fins Cadaqués. Tant al litoral com a poblacions de l'interior l'oferta és diversa i molt atractiva amb possibilitats per a totes les economies, des Masies, Viles, casa de Camp, casa de poble, de pedra, etc.\nLlegeix més sobre Viure tot l'any, retirar-se, jubilar a la Costa Brava\nPublicado el dt., 24/11/2015 - 12:15\nLa Costa Brava, Girona, Espanya.\nLocalitzada entre el Mediterrani i els Pirineus.\nViure en aquestes latituds és tenir el privilegi de gaudir d'un dels llocs més bells del món. El seu meteorologia suau és un altre dels factors indispensable, la temperatura mitjana anual aquesta sobre els 17º de mitjana, amb precipitacions moderades, amb més de tres-cents dies de sol a l'any, ideal per garantir una sensació de benestar.\nLlegeix més sobre Per què viure a la Costa Brava\nQuè és una Masia\nPublicado el dt., 24/11/2015 - 12:14\nMasia és el nom que es designa a la casa de camp aïllada, assignada a una finca rústica d'una explotació de caràcter agrícola o ramader de tipus familiar. La paraula Masia és derivada del terme català "Mas", i aquest, al seu torn provinent del vocable llatí Mansum. Engloba a tota l'explotació agrària de tipus tradicional i de caràcter autosuficient, és originari d'algunes comarques de la Catalunya oriental. Per regla general, la família pagesa que regenta una masia habita de manera permanent a la casa, vivint exclusivament del que produeixen.\nLlegeix més sobre Què és una Masia


19 membres del C.E.T.V. fan cim al Toubkal : Centre Excursionista Tavernes de la Valldigna\nPublicat el dimarts , abril 13, 2010 · 4 Comentaris\nLes condicions atmosfèriques foren excel•lents la major part del temps. Possiblement fins i tot els dies eren excessivament assolellats. De fet els primers trams de l’ascensió es pogueren fer amb samarreta de màniga curta. Però en superar el collat i fins al cim el fort vent glacial que bufava feu necessari l’ús de tota la roba tècnica. Per aquest motiu fou impossible que tots els 19 membres es reunissin de nou al cim per tal de poder fer la valuosa foto de grup. A més, de les inclemències meteorològiques, cal recordar que una llarga exposició del cos humà a altes altituds es perjudicial per la salut ja que provoca el mal d’altura.\nAquesta proposta per pujar al Toubkal va nàixer com a resposta a una necessitat que tenien els joves del CETV després d’estar reiteradament repetint sempre les mateixes ascensions a tots els tres mils de la Península. I marca l’inici d’una generació de muntanyencs que amb nova saba intentarà seguir les passes dels “seus pares” a la muntanya. Conquerir l’Aconcagua, Andes, Kilimanjaro, Mont Blanc, són alguns reptes ja superats pels més veterans de la casa. Ara el Nepal i els Alps són les pròximes propostes per a futures expedicions a curt i mitjà termini.\nCategoria: Activitats, Alta muntanya · Etiquetes:\n4 Responses to “19 membres del C.E.T.V. fan cim al Toubkal”\n13 abril, 2010 a les 21:36\nXe quins mestres, la proxima eixida anem muntan-la.\n15 abril, 2010 a les 7:44\nbonica nova generació, que es que les que hem pujat fins ara no valien la pena, i això de que hem estat repetint reiteradament jajaja, perdona que em riga, pero yo si vaig a la montanya no sols vaig per ella si no per estar en els meus amics i no m’importa repetir un cim si la companyia es bona, per sert felicitats pel cim conseguit\n15 abril, 2010 a les 7:45\naneu espai en el que escriviu, podeu ofendre algú\n31 maig, 2010 a les 9:02\nNo se a que et refereixes, esplicat millor.\nPD: No sera que no has llegit be el text.


Cort identificarà els 'guardacotxes' per oferir-los alternatives laborals\n26 febrer 2021 17:06\nPolicia Local i Serveis Socials col·laboren perquè abandonin el carrer\nRafel Gallego | 30 desembre 2005\nFormen part de la vida quotidiana dels palmesans, però pocs s'aturen a pensar què hi ha rere la seva imatge. Són els «guardacotxes» i es calcula que n'hi ha entre 35 i 50 a tota la ciutat.\nAra l'Ajuntament ha decidit identificar-los per poder oferir-los plans de reinserció sociolaboral que els permetin retirar-se del carrer. Les àrees de Serveis Socials i de Seguretat Ciutadana, dirigides per la regidora Margalida Ferrando i el tinent de batle Àlvaro Gijón respectivament, coordinaran la seva feina per intentar assolir el repte que suposa integrar en el mercat laboral unes persones acostumades a viure, com a mínim, al límit de la indigència.\nEl agents de la Policia Local s'encarregaran de «fitxar» els «guardacotxes», però en comptes d'imposar-los la corresponent sanció per treballar a la via pública sense permís, els derivaran a la xarxa de Serveis Socials de Cort.\nLa seva situació, completament alegal, i la mobilitat del sector fan quasi impossible comptabilitzar el nombre exacte d'aquests «treballadors». De totes maneres, la Policia ja té localitzats els «habituals», els que duen més temps en l'«ofici».\nSe solen situar devora de les vies comercials del centre de Palma. La Plaça de s'Olivar, la Plaça del Carme, el Passeig Mallorca o els carrers adjacents a les Rambles, són els més freqüentats per uns «guardacotxes» que ja no duen gorra, com passava abans, però que continuen demanant la voluntat per ajudar els conductors a trobar un lloc on aparcar. Fa anys eren mallorquins o peninsulars. Actualment aquests operaris no reconeguts també provenen d'Amèrica del Sud o de països de l'Europa de l'Est.\nSegons Ferrando, alguns «guardacotxes» són usuaris dels diferents centres d'acollida; altres pernocten directament al carrer, potser a l'espera d'una oportunitat.


IB3N | Simulacre policial al port de Palma\nIB3 Notícies > societat > Simulacre policial al port de Palma\nSimulacre policial al port de Palma\nNombrosos efectius de diferents cossos de la Guàrdia Civil, i l'helicòpter, han participat en aquest simulacre per demostrar la feina que fan a representants de la policia i l'interior de països del nord de l'Àfrica i el sud d'Europa\nUna barca sospitosa de traficar amb droga escapa del port de Palma i la Guàrdia Civil la persegueix. No és real, sinó un simulacre que s’ha fet aquest dijous capvespre a l’estació marítima de Ciutat.\nLa Benemèrita també ha simulat un segrest i posterior detenció d’una embarcació, i la persecució d’un sospitós que s’ha amagat dins un cotxe. Nombrosos efectius de diferents cossos de la Guàrdia Civil, i l’helicòpter, han participat en aquest simulacre per demostrar la feina que fan a representants de la policia i l’interior de països del nord de l’Àfrica i el sud d’Europa.\nEstats que lluiten contra el tràfic de persones i la droga.


Inici > detall del relat: Gairebé\nUn relat de: ALBAA\nGairebé ho vaig fer. Vaig intentar-ho, de veritat. Estava decidit, era la meva oportunitat. M'hi vaig acostar amb calma, les mans començant a suar i quan just hi era davant, no vaig poder, no vaig gosar. Què dir-li? Com fer-ho? L'hauria espantat. Tot sembla més fàcil quan no ho has provat.\nDes de ben petit que m'havia passat. Somiava una cosa i al dia era realitat. Somiava un gran premi, i aquest era atorgat. Somiava una festa i s'havia celebrat. Somiava una gala i hi anava encantat. Somiava una dona, apareixia al meu costat. Des de l'embaràs fins al part, tot havent-ho somiat. La cara de la primera filla, de la segona i del just nou nat. Tota la meva vida, l'havia prèviament somiat. Un do, una condemna? Mai ho havia analitzat. Sols sabia que somiava, somiava futures realitats i aquestes de debò existien, ho tenia més que provat.\nDespertar d'un somni, quan aquest no ha estat plaent, no és cosa agradable, doncs per mi encara ho és menys. Havia somiat desgràcies, noves guerres, futurs accidents... tots un darrera l'altre, havien anat ocorrent.\nAquest matí despertava, llàgrimes als ulls i el cos calent. El cor bategant amb força, pols ben ràpid, caminar lent. Arribava fins la pica,em rentava la cara i sortia somrient. No volia aixecar sospites, no volia que fos diferent. Em conformava amb un darrer dia al costat dels que estimo, de la meva gent. Però a ella havia de dir-li-ho, la meva esposa, de nou mare recentment. Futura vídua cansada. Hauria de ser valent.\nM'hi acostava amb calma, ja quasi hi era, però no vaig poder. Em mirava tota alegre, em mirava somrient. El somriure que estimava, els ulls que em feien content. Els seus llavis amagaven un t'estimo pronunciat lent. I jo amb llàgrimes als ulls, ella estranyada, res entenent. I l'atac que es pronunciava, m'atrapava i m'anava fonent. No vaig poder pronunciar-ho, ni tan sols li respongué. Vaig caure d'una sotragada i com ja sabia, el metge no arribà a temps.\nVaig deixar-la desemparada, mare sola i amb tres nens. Sols desitjo que segueixi, no es rendeixi per no res. Que visqui una vida somiada, somnis que jo ja mai més tindré.\ncrohnic | 26-02-2011 | Valoració: 10\nMés que un do, jo crec que el que li passa al protagonista seria una condemna... Felicitats pel relat, molt bo... Original, molt ben desenvolupat i amb un final a l'alçada del text...


Penzion Lukov Znojmo República Txeca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 78 allotjaments a Znojmo.\nLukov 54, Znojmo City Center, Znojmo, República Txeca, 669 02 - Veure al mapa\nMés informació sobre Penzion Lukov\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Znojmo, no busqui més enllà de Penzion Lukov. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Znojmo. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, cuina compartida.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com pesca, jardí. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Znojmo, faci de Penzion Lukov la vostra llar.


Matí a 4 Bandes - Consulta del Dr. Tomàs. Judici a Javier Krahe, Matí a 4 bandes - RTVE.es A la Carta\nMatí a 4 Bandes - Consulta del Dr. Tomàs. Judici a Javier Krahe\nConsulta del doctor Tomàs, amb el que hem parlat de si les tragèdies separen les parelles o les uneixen encara més (ho hem fet amb Ana Vall, especialista en mediació i gestio col·laboratova de conflictes), de com superar les decepcions esportives, i de la masturbació en el marc de la parella (amb la sexòloga Marta Arasanz). I a partir de 2/4 de 11, hem parlat del cas de Javier Krahe, el cantautor que està sent jutjat per un curtmetratge dels anys 70 en què cuinava un Crist. Per això, hem parlat dels límits a la creació artística, i ho hem fet amb Daniel Gamper, professor de filosofia política de la UAB, expert en liberalisme, teories de la democràcia, política i religió, David Torres, director del màster en art actual de l'IL3 i codirector i fundador de l'empresa A-Desk, i William Cole, professor universitari i expert en art, i amb Josep Miró i Ardèvol, president d'e-Cristians.\nMatí a 4 Bandes - Consulta del Dr. Tomàs. Judici a Javier Krahe\tEscoltar àudio\n> Matí a 4 Bandes - Consulta del Dr. Tomàs. Judici a Javier Krahe


Barça 106 Abril - Maig del 2021 - Page 23\nNascut a Barcelona el 29 de juny del 1962 , pare de tres fills , Joan Laporta és llicenciat en Dret per la Universitat de Barcelona . Màster en Dret de Societats i Experts en Tributari a l ’ Institut d ’ Estudis Superiors Abat Oliba de Barcelona . És soci fundador i titular del bufet Laporta & Arbós Advocats Associats ; membre de l ’ Il·lustre Col·legi d ’ Advocats de Barcelona i entre altres càrrecs és membre del Patronat i de la Comissió Executiva de la Fundació Lluch i patró de la Johan Cruyff Welfare Foundation .\nJoan Laporta va ser elegit president del FC Barcelona el 2003 , reelegit el 2006 i durant el seu mandat va guanyar dues Champions , va expulsar els violents del Camp Nou i va posar UNICEF a la samarreta\nFOTOS : © FC BARCELONA MIGUEL RUIZ , ÀLEX CAPARRÓS\nLa força del ‘ cercle virtuós ’ Laporta va ser escollit president del FC Barcelona després de guanyar les eleccions celebrades el juny del 2003 , i l ’ estiu del 2006 va ser reelegit com a president del Club . Amb Joan Laporta va arribar a l ’ Entitat una generació de dirigents joves i dinàmics que van generar un autèntic revulsiu posant en circulació l ’ expressió del cercle virtuós , que tractava d ’ enfortir econòmicament i social el Club , per fer possible un equip esportivament guanyador , que realimentaria la dimensió social del FC Barcelona .


Llista de comprovació d'allotjament de WordPress\nPer tant, voleu crear el vostre propi lloc web de WordPress? WordPress és una elecció fantàstica. I, no estàs sol en el teu pensament. Al voltant del 25% de tota la web ara és WordPress! Tot i que podeu obtenir un bloc a WordPress.com, sempre us recomanem que creeu el vostre propi lloc web independent des de la descàrrega del programari WordPress.org. Tindreu molta més llibertat i control, sense oblidar que semblarà molt més professional.\nActualment és molt més fàcil crear un lloc de WordPress que s’allotgi a WordPress. El primer pas és obtenir el vostre propi nom de domini per al vostre lloc web i comprar el vostre allotjament web. Moltes empreses d’allotjament proporcionaran fins i tot un nom de domini gratuït quan us registreu al seu pla d’allotjament web. Per descomptat, no totes les empreses d’allotjament web, ni els plans d’allotjament web per a aquest tema, no són el mateix. Quan teniu previst crear un lloc de WordPress, definitivament hi ha algunes funcions que heu d’assegurar amb el vostre pla d’allotjament.\nUs recomano fermament que us assegureu que els següents articles de la nostra llista de comprovació d’allotjament de WordPress s’inclouen al pla d’allotjament web que compreu.\n1 Elements de llista de comprovació de WordPress WordPress\n2 Recomanacions de hosting de WordPress\n2.3 Motor WP\nElements de llista de comprovació de WordPress WordPress\n–Instal·lació fàcil i ràpida de WordPress\n–Entorn de cau optimitzat\n–Pro seguretat de lloc web activa\n–Còpies de seguretat diàries automàtiques\n–Utilitzacions de diversos centres de dades\n–Certificats SSL gratuïts\n– Xarxa de lliurament de continguts (CDN)\n–Lestions més actuals de PHP\n–Assistència al client de gran resposta\nInstal·lació fàcil i ràpida de WordPress\nPer començar a funcionar ràpidament, busqueu una instal·lació de WordPress amb un clic o, prèviament, la preinstal·lació de WordPress quan compreu el vostre allotjament.\nMantenir el vostre programari actualitzat és una de les millors maneres de protegir el vostre lloc web de la pirateria. Amb les actualitzacions automàtiques de WordPress, podeu estar segur que esteu executant la versió més recent.\nEntorn de cau optimitzat\nWordPress per si mateix no sempre és l’aplicació de programari més ràpida. Tanmateix, si obteniu un pla d’allotjament web que inclogui una tecnologia de caché propietat o un entorn d’emmagatzematge en memòria cau optimitzat, es pot millorar la velocitat del vostre lloc..\nSeguretat proactiva del lloc web\nCom que la seguretat del lloc web és d’important importància, busqueu sempre l’exploració de programari maliciós i altres funcions de seguretat proactives.\nS’han d’incloure còpies de seguretat automatitzades diàries de llocs web i restauracions gratuïtes de dades al vostre hosting de WordPress. Alguns plans d’allotjament de WordPress mantindran els darrers 30 dies de còpies de seguretat, que és la situació ideal.\nL’ideal és que el vostre amfitrió de WordPress tingui ubicacions del centre de dades a tot el món de manera que pugueu seleccionar la més propera. La ubicació del centre de dades pot tenir un impacte definitiu en la velocitat del vostre lloc web.\nAra que Google i els navegadors web marquen llocs web que no funcionen https, és imprescindible que implementeu SSL / TLS amb el vostre lloc de WordPress. Afortunadament, moltes empreses d’allotjament de WordPress ofereixen ara els xifrats de certificats SSL gratuïts. Així, ara podeu tenir SSL amb WordPress sense cap cost addicional!\nDe la mateixa manera que una ubicació més propera al centre de dades pot augmentar la velocitat del vostre lloc, amb una xarxa de distribució de contingut les dades del vostre lloc web es poden difondre per diferents servidors del món. D’aquesta manera, els visitants del vostre lloc web poden accedir al vostre contingut des d’un servidor més proper a la seva àrea reduint el temps de càrrega de pàgines.\nÚltimes versions de PHP compatibles\nCom que WordPress es basa principalment en PHP, definitivament hauríeu d’assegurar-vos que el vostre pla d’allotjament de WordPress inclou les darreres versions compatibles amb PHP.\nTot i que el bon servei d’atenció al client no és només important per al hosting de WordPress, és certament una de les parts crucials d’un sòlid pla d’allotjament de WordPress. Moltes empreses d’allotjament asseguren tenir un suport expert de WordPress, per la qual cosa és important fer una investigació prèvia. Per exemple, les empreses d’allotjament web que se centren exclusivament en WordPress i aquelles que posen èmfasi en WordPress, incloent un entorn de WordPress optimitzat i més funcions de WP són més propenses a tenir experts de WordPress en el seu personal de suport..\nSi necessiteu ajuda per començar a cercar un amfitrió de WordPress excel·lent, aquí teniu 3 dels meus preferits, tots els que utilitzo personalment!\nEn poques paraules, A2 Hosting és excepcional en totes les categories. Segons la meva opinió, actualment són la millor opció per a allotjament de WordPress no gestionat. Comencem amb la vostra tria de la ubicació del centre de dades i la preinstal·lació de WordPress. A més, amb A2 Hosting, obté el seu entorn WordPress optimitzat per a una major velocitat i seguretat. La xarxa quadruple redundant, l’emmagatzematge RAID 10 i les unitats d’estat sòlid (SSD) asseguren un allotjament fiable i ràpid. Fins i tot podeu optar pels servidors Turbo (com ho vam fer nosaltres) que ofereixen encara més velocitat.\nAlgunes de les altres funcions excel·lents que ofereix amb A2 Hosting inclouen certificats SSL gratuïts, protecció HackScan, xarxa de lliurament de contingut Cloudflare (CDN) i còpies de seguretat de dades de recuperació del servidor. Els agents d’atenció al client d’A2 Hosting, coneguts com a Guru Crew, són molt atents, amables i útils. Per últim, però no per això menys important, A2 Hosting ofereix la seva garantia de devolució de diners en qualsevol moment.\nDoneu una ullada a la nostra revisió detallada sobre A2 Hosting aquí.\nSiteGround continua impressionant amb les seves millores i la seva innovació continuades. S’especialitzen en proporcionar serveis d’allotjament gestionats —incloent WordPress— a preus molt inferiors que altres hostes. Això vol dir que, per exemple amb WordPress, obteniu actualitzacions automatitzades i còpies de seguretat de dades. Millor encara, SiteGround proporciona la seva tecnologia SuperCacher propietària que redueix els temps de càrrega de pàgines per accelerar el vostre lloc web.\nI, SiteGround, inclou SSDs, Cloudflare CDN i certificats SSL gratuïts. Tot i això, la millor part de SiteGround pot ser molt la seva atenció al client. Els agents de suport de SiteGround passen per un programa de formació rigorós abans fins i tot se’ls permeti assistir els clients. Mai he tingut una mala experiència de suport i els temps de resposta són els millors.\nConsulteu la nostra ressenya de SiteGround aquí.\nFinalment, per obtenir la millor experiència de hosting de WordPress, us recomanem WP Engine. Sí, el preu és una mica més elevat. Tanmateix, tant si teniu un lloc personal de WordPress com una aplicació empresarial, WP Engine ofereix un pla d’allotjament d’administració premium que a la llarga val la pena.\nTot i que moltes empreses d’allotjament web asseguren ser expertes en WordPress, WP Engine no fa res més que WordPress. I, la seva experiència ha estat evident durant tot el temps que he estat client. El personal d’assistència definitivament sap les seves coses i sempre ha estat un plaer tractar.\nAmb l’allotjament de WP Engine, el rendiment del vostre lloc web és l’objectiu superior. La combinació de la seva tecnologia EverCache propietària per millorar la velocitat, les còpies de seguretat diàries, així com la capacitat de còpia de seguretat de snapshot i les actualitzacions gestionades proporcionen la millor experiència d’allotjament gestionada. També obté un entorn de posada en escena per provar els canvis abans de traslladar-los al lloc de WordPress de producció en directe. I, WP Engine també ofereix les millors funcions per als desenvolupadors de WordPress.\nFeu clic aquí per obtenir una revisió detallada sobre WP Engine.