Arxius de Ferran H. Casamitjana - Geopolítica.cat\nAltres, Europa 29 octubre 2017\nConcentració a Varsòvia per l’alliberament dels Jordis\nEl 27 d’Octubre, el Parlament de Catalunya va proclamar la Independència de Catalunya convertint-se aquesta regió en un nou Estat en forma de República. Com a resposta, l’Estat Espanyol ha adoptat la decisió de suprimir l’autonomia, cessar el Govern en bloc i assimilar totes les competències del Govern de la Generalitat per tal d’exercir-les des del Govern Central. Com a conseqüència d’això, Catalunya ha esdevingut…\nAltres 26 octubre 2017\nEls Catalans a Dublin es mobilitzen per defensar la Democràcia a Catalunya\nRecentment el Govern espanyol, en un intent per mantenir la seva integritat territorial, ha emprès tota una sèrie de mesures que han causat un impacte molt fort sobre la població catalana. En primer lloc el sabotatge al referèndum per tal d’impedir-lo per tots els mitjans i en segon lloc els episodis de violència policial que es van viure durant la votació l’1 d’octubre. Les darreres…\nAltres, Europa 16 novembre 2016\nPolònia: les marxes per la independència\nCom cada 11 de novembre, Polònia celebra aquest any la seva festa nacional amb la tradicional ” Marsz Niepodległości” (Marxa per la independència). Les botigues esgoten les existències de bufandes i banderes de Polònia. Però qui assisteix en aquestes marxes? El que hauria de ser una celebració pacífica, festiva i familiar, acaba convertint-se any rere any en una demostració de força amb un component molt…\nAltres 3 octubre 2016\nLa guerra contra les dones a Polònia\nAvui, dilluns 3 d’octubre s’ha convocat arreu de Polònia una vaga. Aquesta vaga, però, és més aviat especial: es tracta d’una vaga de dones. Aquest acte de protesta, consisteix en diverses manifestacions i concentracions a les grans ciutats. Les dones que tinguin possibilitat de no anar a treballar secundaran les demostracions, i les que no, aniran a les seves respectives feines vestides de negre. Es…\nAltres, Europa 22 setembre 2016\nLa Warszawianka, la Varsòvia republicana\nFa dues setmanes els carrers de Varsòvia presenciaven una concentració molt particular. Davant la llibreria “Przystanek Historia” s’aplegava un grup d’unes cent persones per tal de commemorar els voluntaris polonesos que van anar a lluitar per la República en el marc de la Guerra Civil Espanyola entre 1936 i 1939. Punys en alt, banderes republicanes i de les brigades internacionals, al crit de “No pasarán!”,…\nAltres, Europa, Opinió, Opinió 17 setembre 2016\nTransnístria, en terra de ningú\nEnguany es compleixen 26 anys de la independència de Transnístria. En aquest article, redacto les experiències viscudes en un país que no surt als mapes. Agafo la “Marshutka” (que ve a ser un minibús, el transport més popular a l’Europa de l’est) des de l’Estació de busos de Chisinau i em dirigeixo cap a Tiraspol, la capital d’un país que no existeix: Transnístria. Oficialment Transnístria…\nAltres, Europa 24 juliol 2016\nSilèsia marxa per Katowice per reclamar la seva autonomia de Polònia\nEl darrer cap de setmana, Silèsia, la regió industrial del sud de Polònia, va marxar pels carrers de la seva capital Katowice per reclamar al govern de Varsòvia el dret a convertir-se en una regió autònoma. Com cada any per aquestes dates, el Moviment d’Autonomia de Silèsia – en polonès Ruch Autonomii Śląska (RAŚ), ha convocat una manifestació que reivindica la singularitat silesiana dins el…\nAltres, Europa 7 juliol 2016\nVarsòvia acull la cimera de l’OTAN de 2016\nVarsòvia es desperta aquests dies amb els carrers principals tallats, restriccions en el transport públic, presència policial i de l’exèrcit als carrers i una gran acumulació de trànsit conseqüència directa de tot això. Tots aquests dispositius de seguretat, es deuen al fet que els dies 8 i 9 de juliol, Polònia acull en la seva capital, la cimera de l’Organització del Tractat de l’Atlàntic Nord…\nAltres, Europa 4 juliol 2016\nMoldàvia i Transnístria, un conflicte oblidat?\nDes de principis dels 90, Europa ha experimentat tota una sèrie de canvis geopolítics importants. Malgrat que hi ha una tendència a pensar que els Estats avancen cap a fer-se més grans i no pas més petits, la realitat que se’ns mostra és molt diferent. El 1991, amb la caiguda del bloc oriental i la dissolució conseqüentment d’estats plurinacionals com Unió Soviètica (URSS), Iugoslàvia o…\nAltres, Europa 7 juny 2016\nMoldàvia, petit país amb grans problemes\nMoldàvia, un país amb una superfície molt semblant a la de Catalunya s’erigeix al cor de l’Europa de l’Est com a estat independent des de 1991. Sense sortida al mar i atrapat en forma de sandvitx 1 entre les veïnes Romania i Ucraïna, Moldàvia intenta entendre’s a si mateixa, i, configurar una identitat nacional pròpia dins l’espai postsoviètic. Amb la caiguda de la Unió Soviètica,…


Les Ames de casa Tyrius d'Alfafar celebren la seua setmana cultural | Valencia Extra\nLes Ames de casa Tyrius d'Alfafar celebren la seua setmana cultural\nAl març van ser guardonades amb el premi d'”Entitat rellevant” que atorga la regidoria d’Igualtat de l’Ajuntament d’Alfafar\nL’Associació d’Ames de casa i Consumidors Tyrius d’Alfafar ha organitzat nombroses activitats per a celebrar, un any més, la seua setmana cultural que acabarà divendres que ve dia 2 de juny.\nA la inauguració, que va tenir lloc el dilluns, va assistir l’Alcalde d’Alfafar, Juan Ramón Adsuara al costat d’altres membres de la Corporació Municipal. En este acte van poder veure l’exposició dels treballs realitzats en l’entitat durant enguany i xarrar amb les i els assistents a l’acte.\nPer als pròxims dies les ames de casa Tyrius han organitzat activitats com un concurs de truites o una obra de teatre que tindrà lloc dijous que ve a les 19.00 hores. Activitats a les quals estan convidats a participar tots els veïns i veïnes del municipi.\nA més, el divendres celebraran una missa d’acció de gràcies a les 12.30 hores i després un menjar en la sala Rex Natura d’Alzira com a tancament d’este exercici i posant la vista en nous projectes per a després de l’estiu. D’altra banda, el dia 17 de juny s’ha organitzat un viatge cultural al Monestir de Ucles amb un menjar en la localitat madrilenya de Chinchón.\nEnguany, les mestresses de casa Tyrius celebren el seu 37 aniversari en el municipi. Des del començament han organitzat activitats culturals i d’oci per als i les alfafarenses. Com a mostra a la labor que realitzen, van ser guardonades amb el premi d'”Entitat rellevant” en els premis que atorga la regidoria d’Igualtat de l’Ajuntament d’Alfafar. Uns premis que reconeixen la trajectòria de dones i entitats del municipi que són un exemple en igualtat de gènere.\nAlfafar compromés amb la formació a les seues associacions


Maresme. Presos i persones sancionades per l'ordenança de civisme netegen els camins forestals de Mataró\nLa mesura forma part del pla de prevenció i extinció contra els incendis\nLa neteja dels camins forestals facilita el pas dels camions de bombers i redueix el risc d'incendi. Els encarregats de fer desaparèixer els arbustos i les males herbes que hi creixen als marges han estat condemnats per la justícia i persones sancionades per l'ordenança municipal de civisme com a mesura alternativa a la multa o per reduir penes de presó. La feina, que han fet deu persones, ha servit per millorar l'accessibilitat d'un tram de camí d'1,5 quilòmetres de llarg situat a la zona de Can Flaqué.\n+ Un vehicle de bombers, ahir, a la zona de Can Flaqué de Mataró. / Foto: LL.M.\nLa mesura de fer commutar infraccions i reduir penes de presó per treballs comunitaris forma part aquest any de les mesures preventives per fer front a l'elevat risc d'incendis d'aquest estiu. Segons explica el cap del Parc de Bombers de Mataró, Manel Catà, molts veïns fan servir aquests camins forestals que envolten la ciutat. «La neteja d'aquests espais evita que per imprudències s'inicien petits incendis, però també ajuda que l'accés dels vehicles de bombers, en cas d'urgències, sigui més ràpid». El regidor de Seguretat i Prevenció, Ramon Bassas (PSC), va explicar ahir que les feines s'han portat a terme durant l'hivern i la primavera.\nAquestes persones també s'encarregaran aquest estiu, i com a prova pilot, de fer tasques de vigilància en determinats llocs de la serralada Litoral, com el turó de Cerdanyola, i la zona del mirador de La Cornisa. El pla preventiu i d'extinció d'incendis es va posar en marxa el 15 de juny i es mantindrà en funcionament fins al 15 de setembre. Els equips estan formats pel personal del Parc de Bombers de Mataró i l'Agrupació de Defensa Forestal (ADF) Serra de Marina, que té una brigada d'intervenció d'una trentena d'efectius i d'un centenar de voluntaris. Pel que fa als bombers, a més dels recursos ordinaris, els mesos d'estiu, el parc es reforça amb quatre dotacions més integrades per 32 persones. Els recursos per prevenir els focs també inclouen dues torres de vigilància –situades al Corredor i a Cabrils–, un helicòpter –estacionat dins del terme de Dosrius–, el trasllat a les zones boscoses de més risc de cinc vehicles dels ADF i de tres dels bombers, i de dos guaites forestals.\n>Maresme. Franges de protecció


Carme Riera és la tercera dona doctora honoris causa per la UIB\ndimecres, 21 de octubre de 2020 | 21:42h\nCarme RieraDoctora honoris causaUIB\nLa doctora Carme Riera ha destacat aquest dimarts «la importància de la literatura» durant l'acte de la seva investidura com a doctora 'honoris causa' que ha tengut lloc a la Universitat de les Illes Balears (UIB).\nRiera ha signat el llibre d'honor de la UIB i, posteriorment, ha sembrat una olivera als jardins de Son Lledó, Riera ha explicat que ha triat aquest arbre perquè representa a les Balears i a la deessa Minerva, deessa de la saviesa. Així, ha avançat que en el seu discurs d'investidura, que tendrà lloc aquest dimarts horabaixa a la sala d'actes de Son Lledó, defensarà «la importància de la literatura» en un món «en el qual prevalen els esports».\n«La literatura ens ajuda a recordar qui som», ha dit Riera per després afegir: «Ara que està tan de moda el 'coaching', la literatura és un 'coaching' extraordinari». A l'acte, han participat també la padrina d'investidura, Maria Payeras i el rector de la UIB, Llorenç Huguet, entre altres.


Gran participació a la Ruta per les Platges del Tarragonès\nPublished in Febrero 23, 2016\nEl dissabte 20, tal com estava previst, es va realitzar la ruta programada per AMAC per les platges del Tarragonès.\nL'AMAC inicia l'any per la Comarca del Penedès\nJa està tot a punt per fer la primera ruta de l'any, organitzada per l'AMAC. Serà dissabte dia 23 i la comarca triada és el Penedès.\nL’AMAC organitza la XXVII Cavall de Ferro\nPublished in Octubre 7, 2015\nEls dies 10, 11 i 12 d’octubre, l’Associació de Marxes a Cavall de Catalunya (AMAC) organitza la XXVII Cavall de Ferro que recorrerà la Ruta de la Pau. Són 100 km en tres dies, amb alguns trams a fer a peu portant, el cavall, de la mà.\nRuta per les platges del Tarragonès\nPublished in Febrero 18, 2016\nLa Associació de Marxes a Cavall de Catalunya (AMAC) organitza el proper dissabte dia 20, dins el programa "Voltar per Catalunya 2016", una ruta per les platges del Tarragonès.\nÚltima ruta de l'any del "Voltar per Catalunya": Bages-Moianès\nPublished in Noviembre 12, 2015\nLa Catalunya central és el territori triat per l'AMAC per realitzar la última ruta del Voltar per Catalunya de l'any, que tindrà lloc durant dos dies, dissabte 14 i diumenge 15.\nNova ruta del Voltar per Catalunya que arriba fins el Pallars Sobirà\nPublished in Julio 2, 2015\nL’Associació de Marxes a Cavall de Catalunya (AMAC), organitza del 4 al 7 de juliol, una nova ruta del Voltar per Catalunya que els portarà en aquesta ocasió fins a la comarca lleidatana del Pallars Sobirà i que tindran el punt de partida a les Bordes de Tressó.\nGran participació a la ruta per la comarca del Penedès\nPublished in Enero 29, 2016\nDissabte passat dia 23, l'AMAC va organitzar una ruta de 23 quilòmetres per la Comarca del Penedès.\nXXVII Cavall de Ferro: Ruta de la Pau\nEl XXVII Cavall de Ferro va recorrer la Ruta de la Pau. Han estat 100km en tres dies, del 10 al 12 d'octubre, amb alguns trams fets a peu portant el cavall de la mà. Una ruta dura, també per la història que hi ha al darrera: Els espais de la Batalla de l'Ebre.


Fabián Téllez: “Competir a Lliga Femenina no pot fer perdre el sentit a l’estructura de planter que tenim darrere” - Diari de Sant Adrià\nFabián Téllez: “Competir a Lliga Femenina no pot fer perdre el sentit a l’estructura de planter que tenim darrere”\n05/07/2017 – El nou tècnic del Femení Sant Adrià afronta el repte d’adaptar un equip acostumat a guanyar a una realitat molt més dura: la Lliga Femenina.\nMalgrat que en la seva última etapa a les banquetes va entrenar el Grup Barna de Lliga EBA, parlar de Fabián Téllez és fer-ho de bàsquet femení. El nou tècnic de Snatt’s va estar molts anys vinculat al projecte de l’UB Barça i del Sarrià, club amb el qual va assolir l’ascens a la Lliga Femenina 2.\nAbans de tornar al Ricart per dirigir el sènior, Téllez també va formar part del planter adrianenc, entrenant el Cadet durant el curs 2012-2013. El nou ‘cap’ de la nau lila ens atén per explicar-nos com afronta el repte de fer debutar el Femení en la màxima categoria del basquetbol espanyol.\nQuè l’ha fet apostar per aquest projecte de bàsquet femení?\nBé, de fet jo sempre havia estat vinculat a clubs femenins durant la major part de la meva trajectòria. Vaig decidir fer una pausa i provar dins del món masculí per veure si la meva metodologia de treball s’adaptava bé a noves realitats, però sempre havia mantingut una molt bona relació amb la directiva i la direcció tècnica de Sant Adrià. Vam ser rivals durant molts anys i quan vaig estar al Cadet ja vaig percebre el potencial que tenia el projecte del club.\nHa seguit la trajectòria del sènior dels últims anys? Què li sembla?\nSí. Crec que l’equip s’ha anat construint a poc a poc, pagant sempre els peatges que calia pagar a mesura que anava creixent i pujant de categoria. El bloc ha arribat a un punt de maduresa de joc i psicològica que l’ha dut fins a l’ascens. Res ha passat per casualitat. L’equip s’ha fet fort des de la derrota patida a les fases de l’any passat i ha completat el pas definitiu que li calia.\nEn quin punt es troba la confecció de la plantilla?\nS’ha plantejat la renovació a sis jugadores de la temporada passada. Encara és una mica aviat per parlar de noms, perquè primer volem tenir lligada tota la qüestió econòmica. En principi són sis propostes que s’haurien de fer efectives, perquè totes volen participar d’aquesta gran il·lusió que suposa jugar a Lliga Femenina. A nivell d’ajuda institucional s’han d’acabar de tancar tots els acords, però crec que la situació està bastant avançada. Ara ens falta un darrer impuls empresarial per definir totalment el pressupost.\nSobre els fitxatges, quin perfil de jugadores es buscarà?\nDoncs mira. Ens trobem en un punt on el talent nacional està molt cotitzat. El club no pot arribar al nivell salarial que demanen moltes jugadores formades a Catalunya i que ara juguen a Lliga Femenina. El nostre avantatge és que comptem amb un planter de garanties, tot i que sense experiència en la categoria. L’objectiu que buscarem amb els fitxatges serà compensar aquesta inexperiència, ja sigui amb jugadores que juguin a Espanya o amb estrangeres. La nostra il·lusió és apostar pel talent nacional, però a l’hora de fitxar és complicat.\nLa forma de jugar del Femení dels darrers anys s’adapta a la realitat de Lliga 1?\nÉs evident que es respectaran molts dels principis implementats per Jordi Vizcaíno i el seu equip tècnic, però cal introduir matisos. Per exemple, el salt qualitatiu de categoria no es permet basar quasi tot el nostre joc en un sol referent interior com Olga Ruano, encara que ella segueixi amb nosaltres. La forma de jugar s’adaptarà als fitxatges que puguem realitzar, tot i que les línies bàsiques ja es coneixen. Molta activitat defensiva, córrer sempre que es pugui i créixer en la lectura de joc.\nAmb quina filosofia encararà l’equip la temporada de debut?\nDoncs ho encarem com una oportunitat de seguir fent créixer el projecte global del club. Volem intentar que moltes d’aquestes jugadores joves formades a Sant Adrià s’adaptin a una nova realitat molt més complexa. Crec que és bàsic que el fet de competir a Lliga Femenina no provoqui que l’estructura de planter que tenim darrere perdi tot el seu sentit.\nQuan un equip està acostumat a guanyar, costa acceptar el canvi?\nAquest és precisament un dels grans reptes que tenim. Possiblement la meitat de la plantilla repetirà de l’any passat i caldrà fer una feina intensa per conscienciar de les dificultats que ens trobarem. Des del cos tècnic buscarem totes les eines possibles per enfortir el grup, sobretot a partir de la planificació de sessions d’entrenament. Necessitarem molta fortalesa mental, perquè tindrem a moltes jugadores que no estan acostumades a viure aquesta realitat i, a més, amb un canvi d’entrenador. És molt fàcil començar a fer comparacions si els resultats no són satisfactoris des d’un inici, però entre tots hem d’entendre que el Femení està en un nou estadi de dificultat.\nArticle anteriorL’Infantil de Tucans és el cinquè millor equip d’Espanya\nArticle següentJuan Carlos Ramos declara als jutjats de Badalona pel cas de la Mina


L'Informatiu 2/07/2021 - TV Sabadell · Vallès\nAnterior L’Informatiu 5/07/2021\nPròxim L’Informatiu 1/07/2021\n-L’Ajuntament, AENA, la Universitat Politècnica de Catalunya i el Consorci de la Zona Franca han signat avui un Protocol per impulsar un HUB d’Innovació Aeronàutica a Sabadell. L’objectiu és afavorir l’activitat econòmica, la creació de llocs de treball, la investigació i la formació.\n-El president de PIMEC a Catalunya, Antoni Cañete, denuncia que no es té en compte a les petites i mitjanes empreses a l’hora d’establir les lleis i els acords que regulen l’activitat econòmica del país.\n-L’Ajuntament de Sabadell ha executat el 91% de les accions previstes en el Pla Covid-19 per superar la crisi, aprovat el juliol de l’any passat. El pressupost d’aquest Pla és de gairebé 12 milions i mig d’euros.\n-LaSala a la fresca torna aquest estiu a Sabadell. El teatre engega de nou una programació a l’aire lliure per fer gaudir nens i nenes i les seves famílies de l’activitat cultural de la ciutat durant les vacances.


Mostrador de 110 cm d'altura, amb mampara i sense bucle d'inducció magnètica.\nSistema visual lliure/ocupat. Sense banda lliure inferior a la porta de la cabina.\nHi ha dues places públiques pròximes, amb senyalització vertical i horitzontal, al carrer d'Escalante, amb itinerari accessible fins al Museu.\nEntrada principal sense desnivells. Porta amb ample lliure de pas de 156 cm. Obertura cap a l'exterior per mitjà de tirador situat a 116 cm d'altura.\nUbicada en Planta Baixa accessible sense desnivells. Mostrador de 110 cm d'altura.\nEdifici de dues plantes comunicades per mitjà d'escala i plataforma elevadora. Ample lliure de pas en corredors superior a 120 cm. Paviment homogeni i antilliscant.\nHi ha un lavabo adaptat unisex amb itinerari accessible. Senyalització en porta amb símbol homologat. Paviment antilliscant. Porta del lavabo d'obertura cap a dins amb manilla, amb 88 cm d'ample lliure de pas i sense moll de retorn. Davant i darrere de la porta hi ha un espai igual o superior a 150 cm. Porta de la cabina d'obertura cap a dins amb manilla, amb 88 cm d'ample lliure de pas. Sense moll de retorn. Forrellat fàcil de manipular. En cas d'emergència, el forrellat permet obertura des de l'exterior. Dins de la cabina es pot inscriure un cercle de 150 cm de diàmetre. Lavabo de 80 cm d'altura amb faldó. Altura lliure inferior de 57 cm i 35 cm de fons No és possible utilitzar-lo des del vàter. Aixeta monocomandament. Vora inferior de l'espill a 90 cm d'altura. No inclinat. Espai d'accés a l'inodor de 80 cm pel costat dret i 180 cm d'accés frontal. Seient de l'inodor a 40 cm d'altura. Barra de suport abatible al costat esquerre i fixa al costat dret. Ambdues situades a 60 cm d'altura. Separació entre barres de 65 cm. Sense sistema d'alarma dins de la cabina.\nUbicada en la seua totalitat a la Planta Baixa. Porta d'accés amb ample lliure de pas de 156 cm. Itinerari sense desnivells. Corredors amb ample lliure de pas de 220 cm. Les sales no compten amb mobiliari de descans.\nItinerari sense desnivells, lliure d'obstacles i paviment antilliscant i homogeni. Il·luminació homogènia. Mostrador de 110 cm d'altura sense il·luminació directa.\nLavabos d’homes i dones senyalitzats amb pictogrames homologats, amb contrast cromàtic i no tàctils, situats a 145 cm d'altura. Porta del lavabo contrastada respecte a la paret. Il·luminació homogènia sense temporitzador. Paviment antilliscant. Sense obstacles ni elements volats sense senyalitzar.\nPorta d'accés envidrada amb senyalització contrastada. Paviment amb celles, antilliscant i homogeni. Itinerari lliure d'obstacles. Il·luminació homogènia i sense reflexos als elements expositius. Hi ha fullets explicatius de font mitjana i contrast cromàtic. Panells i rètols amb grandària de font mitjà i amb contrast cromàtic.


Un detingut després d'una persecució policial a Vilafortuny\nLa persecució es va iniciar al carrer de la Serra de Llaveria, quan els agents van observar dos individus sospitosos. | Google maps\nUn detingut després d'una persecució policial a les 8 del matí a Vilafortuny\nLa Policia Local deté un home que va fugir en cotxe quan va veure la presència dels agents i que conduïa amb un carnet fals\nRedacció 13/08/2019 10:25h\nLa Policia Local de Cambrils ha detingut aquest dilluns, 12 d'agost, un ciutadà italià de 31 anys després d'una persecució a primera hora del matí. Els fets van tenir lloc al barri de Vilafortuny, poc abans de les 8.00 del matí, quan una patrulla de vigilància va observar la presència de dos individus sospitosos al carrer de la Serra de Llaveria, una zona d'habitatges unifamiliars a prop de l'entrada al barri des de l'A-7.\nEn veure el vehicle policial, els dos sospitosos van pujar a un Seat Ibiza de color gris i van fugir del lloc direcció al camí del Mas d'en Bosch. Els agents van iniciar una persecució fins que van posar-se a l'alçada del vehicle fugit en aquest camí rural que enllaça amb Salou i Vila-seca. Va ser llavors quan el copilot va sortir del cotxe i va fugir camp a través eludint la policia.\nEls agents, però, van poder identificar el conductor, que presentava un permís de conduir albanès, identitat italiana i a qui constaven antecedents policials en les bases de dades de la Policia Nacional. Els Mossos van poder comprovar que el DNI italià era correcte, però els agents de la Policia Local de Cambrils van comprovar que el permís de conduir era fals.\nDurant el registre, a més, van trobar al vehicle 1.210 euros en efectiu i una piqueta, una eina utilitzada habitualment per robar en domicilis. L'individu, que s'enfronta als delictes de falsedat documental i contra la seguretat del trànsit, passarà aquest dimarts, 13 d'agost, a disposició judicial.\nDetingut amb una ordre de cerca i detenció a Lorca\nAquesta, però, no ha estat l'única detenció que ha efectuat la Policia Local de Cambrils aquest dilluns. A les 19.13 hores, veïns de la zona van alertar de la presència a l'entrada d'un establiment comercial de l'avinguda Adelaida de dues persones. Una patrulla s'hi va apropar i els va identificar per acabar comprovant que a un d'ells, un jove de 23 anys i nacionalitat francesa, li constava una ordre de cerca, detenció i presentació davant del Jutjat Penal número 2 de Lorca (Múrcia). També passarà aquest dimarts, 13 d'agost, a disposició judicial.\nÚltima hora Última hora Costa Daurada Última hora Ajuntament de Cambrils Última hora Policia local Última hora Mossos d'Esquadra Última hora Vilafortuny Última hora Cambrils\n🗓 AGENDA: La Nit d'Artistes torna al parc del Pinaret amb 17 espectacles\n🔴 ATENCIÓ: Nou tancament d'oficines de CaixaBank a Vila-seca i Salou


La festa s’aproxima\nEl dijous 18 De Juliol, es va celebrar en l'Espai Social la Barraca la presentació del llibre de festes de la “Mare de Deu al Peu de la Creu” 2013, on vam poder disfrutar de la presència dels Festers 2013 junt amb els Festers Casats, l'Alcaldessa i membres de la corporació municipal, i de familiars i amics que van voler acompanyar l'acte.\nEl regidor de festes, Salvador Àvila Puchol, va dedicar unes paraules als festers, agraint-los el treball i compromís reflectit en el llibre de festes; als tècnics, responsables de l'edició i maquetació del llibre, i a més, a tots aquells que van col·laborar en este llibre per a donar-li forma.\nTambé va explicar els esdeveniments programats dels que podrem disfrutar, i abans de finalitzar la seua intervenció, va recordar als presents que enguany seguix celebrant-se “la Ruta de la Tapa”, que donarà començament el 30 d'Agost fins al 9 de setembre.\nDesprés de les paraules del regidor, era el torn dels Caps dels Festers 2013, Juan Carlos Martínez Esteve i Mercé Queva Durà, els que van parlar de la il·lusió i el goig que els rodeja en cada objectiu que donen per complit.\nA més, molt consideradament, van dedicar unes paraules a tots els veïns del nostre poble, que, a pesar de la situació econòmica que vivim, han col·laborat.\nTambé van agrair l'aportació a tots aquells que han fet el seu treball possible (abonats, col·laboradors, patrocinadors, etc.) i un agraïment especial a Amparo Moreno i a totes aquelles persones que desinteressadament han ajudat per a crear la història que trobem en el llibre.\nVan agrair a l'ajuntament, la confraria, i als col·laboradors de l'elaboració del llibre per tot el suport i treball que han dedicat per a ajudar-los.\nEs va projectar la part històrica del llibre, que enguany representa una part important del nostre poble i les seues tradicions: la indumentària típica que adorna les nostres festes patronals.\nI finalment, el Cap, va desitjar a tots els presents que les festes foren per a tots els gustos, que les disfruten i amb un somriure va desitjar “sobretot que no ploga”.\nTots els preparatius estan preparats, s'aproxima el moment, la festa ja està ací.\nFotos: Beatriz Rada


Rutes pels cims del Països Catalans: LA TOSSA (718,100 m.) per les voltes o grau de la Llena\nLA TOSSA (718,100 m.) per les voltes o grau de la Llena\nCIM: La Tossa (718,100 m) per les voltes o grau de la Llena\nCOORDENADES CIM: 0º 44' 10.54315'' E / 41º 1' 44.14911' N\nVÈRTEX GEODÈSIC: 255143001\nDESNIVELL: +401,56 m\nHORARI: 1h 30 min (50 min + 40 min)\nCARTOGRAFIA: Muntanyesde Tivissa. E. 1:15.000. (Ed. Piolet)\nA7 fins l'Hospitalet de l'Infant seguim per la C-44 Vandellòs – Tivissa.\nRodalies de Catalunya (R15) Estació de Mora la Nova. A l'estació a l'arribada del tren surt un autobús fins a l'estació d'autobusos de Mora d'Ebre on ja servei fins a Tivissa empreses HIFE i Empresa Plana S.L.\nRecorregut curt pro en força desnivell per un camí molt pedregós, entre les parets de Roca Verdura i la Roca del Migdia, amb vistes el poble de Tivissa i vistes panoràmiques dels cingles. Superat el coll de Llena el camí es força pendent.\n0 min: Marquesina parada servei autobús. Seguir pel carrer Freginal amunt fins al final, seguim el carrer del Vial.\n0 min 50 seg: Carre del Vial, seguir a l'esquerra un espai d'aparcament de terra a la dreta del mateix carrer.\n03 min 20 seg: Pal indicador a la zona d'aparcament. Cal seguir fins un panel informatiu situat a la dreta.\n03 min 50 seg: Panel informatiu camí de Llena. Des de aquest punt el camí pràcticament empedrat no te cap pèrdua fins el coll de Llena.\n11 min: Trencall a la dreta del camí amb pal senyalitzador a una via ferrada que cal deixar.\n16 min: Pla indicador Roca Verdura.\n22 min: Tanca canadenca de fusta que cal superar.\n22 min: 40 seg.: Mirador amb Panell informatiu.\n23 min: Nova tanca canadenca.\n26 min: Coll de Llena amb pal indicador seguir a l'esquerra.\n26 min 30 seg: Pal informatiu de la lletra M que ja puntada a la roca, Seguir per la pista deixam a l'esquerra la que puja al Repetidor.\n29 min.: Panell informatiu.\n30 min. 30 seg.: Coll amb Pal informatiu on arriba la pista que puja de Tivissa. Seguir indicador, de fusta afeixi't al Pal que indica el camí a la Tossa, per un corriol la drecera de Benet fins el col de la Fena per continuar al barranc de Missanaroi.\n37 min: Grau de Benet, Seguim pel grau fins la carena des de ja es veu el vèrtex geodèsic del cim al que ens dirigirem per la carena.\n50 min: Cim de la Tossa\nDescens pel mateix itinerari de l'ascensió. També un cop al Coll al que arriba la pista, es pot seguir a l'esquerra la pista que be de Tivissa seguin els trencalls amb indicadors en direcció a l'Ermita de Sant Blai i novament per pista o GR7 a Tivissa.\nAlbergMunicipal de Tivissa. Carrer Foig, s/n Tel 977 417 316\nCàmping deTivissa. Carrer Foig, s/n Tel 977 417 316\nOficina de Turisme al costat del càmping.\nPublicat per Cimas de Papel a 8:36:00


Rubinsøen Skovhuse Hasle XII Hasle Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Rubinsøen Skovhuse Hasle XII\nConvenientment situat a Hasle, Rubinsøen Skovhuse Hasle XII és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nRubinsøen Skovhuse Hasle XII també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Hasle. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nL'ambient de Rubinsøen Skovhuse Hasle XII es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen bany, sauna estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Hasle, el Rubinsøen Skovhuse Hasle XII és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Etimologies paremiològiques: d’agost 2015\nParèmia: Dormir més que la Mare de Déu d'Agost.\nOrigen: Diu Joan Arimany i Juventeny a Dúlia:\n«El 15 d’agost és la festivitat de l’Assumpció o, anomenada també, la Dormició de la Mare de Déu. En aquesta data es commemora el trasllat al cel de l’ànima i el cos de la Mare de Déu en finalitzar els seus dies de vida terrenal. Malgrat que el dogma no va ser reconegut fins a la constitució apostòlica Munificentissimus Deus de Pius XII, l’1 de novembre de 1950, la creença popular era molt estesa, especialment al nostre país.\nDe les expressions plàstiques relacionades amb l’Assumpció, més recents i esteses de la religiositat popular catalana, cal comptar amb l’anomenat Llit de la Mare de Déu. Joan Soler afirma que aquesta construcció temporal, situada al bell mig dels temples parroquials, representava un llit on se situava una imatge jacent de la Mare de Déu sobre un cadafal guarnit i envoltat de teles, i altres elements ornamentals entre els quals hi solia figurar la imatge d’un o diversos àngels. En algun lloc prenia també el nom de la ‘Mare de Déu Morta’ o ‘del Llit’. La presència d’aquesta construcció havia generat diverses dites en les poblacions on s’instal·lava. Josep M. Gasol al seu Calendari folklòric manlleuenc diu que “era tanta la fastuositat d’aquest llit-altar que s’ha pervingut un adagi que diu: anar enflocat com el llit de la Mare de Déu”; així es transmetia o descrivia quan algú es cobria excessivament de roba o s’envoltava de grans ornaments. Gasol afegia que respecte la llarga presència d’aquesta instal·lació, tota una vuitada dins l’edifici de l’església i al mig de la nau, n’havia sorgit una altra dita que se solia aplicar a algú que no s’acabava d’aixecar del llit: “Dormiries més que la Mare de Déu d’agost”. La tradició del Llit de la Mare de Déu va perdurar respecte aquesta instal·lació episòdica dins els temples en ple agost, en la majoria de llocs, fins a la Guerra Civil espanyola. En alguns es va intentar recuperar per la postguerra però no va passar de ser una manifestació de poca durada.»\nExplicació: Dita que s'aplica a algú que no s'acaba d'aixecar del llit.\nLloc: Es diu a Manlleu.\nFont: Joan Arimany Juventeny (2014), al web "Dulia", a l'article "Dormiries més que la Mare de Déu d'agost" (Article publicat a "Catalunya Cristiana", núm. 1820, 10 d’agost de 2014, p. 17).\nEtiquetes de comentaris: agost, dormir, Mare de Déu d'agost, més


Si busques els vins mítics del Priorat, les seves joies més preuades, els trobaràs a Aguiló Vinateria de Falset\nQuè el Priorat vitivinícola és un tresor ho sap tothom. Només cal que feu una ullada a les prestatgeries d’Aguiló Vinateria de Falset i a la nostra botiga online ( vinsprioratimontsant.com/ca/botiga ) per comprovar la gran diversitat de vins de qualitat que avui dia s’elaboren a la DOQ Priorat i a la DO Montsant. llegeix més\nÉs notícia / Històries / Recomanacions\nEl cava ideal per Sant Joan\nEl cava és tot un clàssic de la revetlla de Sant Joan. Així que, posats a escollir i a gaudir-ne, ens atrevim a fer-vos algunes recomanacions que sempre tenim en estoc a les nostres botigues. D’entrada, el que acostumem a dir als nostres clients més fidels és que el cava en format magnum evoluciona molt millor. La seva capacitat de 150 cl (el doble que les ampolles de mida habitual) afavoreix una evolució més lenta del cava i, en conseqüència, contribueix al fet que tingui una vida més llarga i un esquema aromàtic més consolidat. Per entendre-ho, cal que tinguem en compte el fet que la relació volumètrica entre el líquid i l’oxigen dins l’ampolla és la ideal. llegeix més\nPetites Estones Blanc 2016\nHi ha vins que són un regal, com el Petites Estones Blanc de Vins de Mas Sersal – Estones Vins . I no ho diem per una qüestió de preu (que en el cas d’aquest DO Terra Alta és excel·lent pel que ofereix) sinó perquè fa il·lusió obrir-ne una ampolla, perquè un sap que el que hi trobarà serà molt bo i ho gaudirà de valent. llegeix més\nMés de quaranta cellers se citen el divendres 28 d’abril (19h, Àbsis del Castell de Falset) per presentar els seus vins blancs al 17è Tast de Blancs, tast que organitzen les enoteques Aguiló Vinateria i Vins i Olis del Priorat. El Tast de Blancs és un dels actes més esperats de la Fira del Vi de... llegeix més\nEnoturisme / És notícia / Novetats / Recomanacions\nClos Maria Blanc, un molt bon vi per a la nova etapa de Mas Perinet\nD’un temps ençà, el celler Mas Perinet ha reprès l’activitat, i el vi del qual avui us parlarem n’és una mostra. Es tracta del Clos Maria Blanc, un vi de la DO Montsant. La darrera anyada d’aquest vi que el celler va treure al mercat va ser la 2008, i fa poc temps ha llençat la 2015. Clos Maria... llegeix més\nQuè fàcil és recomanar vins de Priorat i Montsant. I, a la vegada, que difícil. Fàcil, perquè la seva qualitat és indubtable. Difícil, perquè sempre es corre el risc que en un llistat de recomanacions algun vi quedi en l’oblit. No és el cas del vi que ara ens ocupa, el Mas d’en Compte Blanc, de Cal... llegeix més\nAlguna recomanació per al Nadal? Pren nota\nAquests dies previs a la Festes de Nadal, a Aguiló Vinateria i Vins i Olis del Priorat no ens cansem de recomanar vins, caves, vermuts i xampanys a tots els que ens ho demanen. Són dies de molta feina a les nostres enoteques de Falset, però sempre busquem temps per proposar-vos algunes referències... llegeix més\nAnyades i vins excepcionals al teu abast\nHi ha vins de Priorat i Montsant que són difícils de trobar. Passa, sovint, amb vins que ja arrosseguen una certa aurèola mítica, ja sigui pel prestigi del propi vi, la seva història o pel fet de tractar-se d’una anyada excepcional. Plenament conscients de tot plegat –ben aixecada l’antena des de... llegeix més\nÉs notícia / Recomanacions\nMasdeu de Scala Dei, retorn als Priorats històrics d’un vi singular\nAvui us volem parlar del Masdeu de Scala Dei. No es tracta de recomanar (aquest tros de vi de la DOQ Priorat no necessita padrins), sinó d’aprofundir en allò que, al nostre parer, el situa entre un Priorat que podríem definir històric i a la vegada singular. Us ho expliquem. Aquest vi, com ens... llegeix més\nFormatges de Mas Borni i Blanc de Mas d’en Gil\nJa sabeu que a Vins i Olis del Priorat també ens apassionen els formatges, i que tenim una àmplia selecció de formatges artesans que, de manera periòdica, anem actualitzant i ampliant. Doncs bé, una de les darreres incorporacions a aquesta oferta són els productes de Mas Borni , arribats... llegeix més


Assidat zgugu (Crema de pinyons negres) - Tunísia\nOus de gallina Farina de blat Llet Sucre Fruits secs\nTayssir Azouz, Tarragona\nzgugu (Pinus halepensis, pinyons negres)\nfestucs (sense sal)\nametlles torrades mòltes\nEscampeu els pinyons per la taula i destrieu-los, mirant que no hi quedi cap brossa o pedreta. Renteu-los unes quantes vegades. Esteneu-los sobre un drap de cuina i tapeu-los. Deixeu-los així una bona estona, que es vagin assecant.\nTritureu-los amb una picadora perquè desprenguin l'oli que porten. Si no teniu picadora, podeu fer servir un molinet de cafè.\nPoseu l'aigua en una cassola i afegiu-hi els pinyons triturats. Remeneu-ho i deixeu-ho reposar durant un parell d'hores amb la cassola tapada.\nColeu els pinyons abocant l'aigua del remull dins una altra cassola. Veureu que és un líquid de color marronós. Aboqueu-hi la farina i remeneu-ho amb unes varetes perquè es desfacin els grumolls. Separeu les clares dels rovells. Guardeu les clares per a alguna altra preparació.\nAboqueu la llet en una cassola i, en fred, desfeu-hi tres cullerades curulles de midó de blat de moro i els rovells. Afegiu-hi el sucre i remeneu-ho amb les varetes perquè quedi ben desfet. Poseu la cassola al foc i no pareu de remenar fins que comenci a espessir. Traieu-la del foc i reserveu-la.\nPoseu també al foc l'altra cassola, la de l'aigua dels pinyons, afegiu-hi algunes cullerades de sucre i aneu-ho remenant perquè es vagi desfent. Heu d'anar-hi afegint sucre fins a trobar el vostre punt de dolçor. Passada una bona estona, veureu que agafa la consistència d'una crema lleugera.\nServiu un cullerot d'aquesta crema a cada got. A sobre, unes quantes cullerades de la crema a base de llet. Deixeu-ho reposar fins a l'hora de les postres.\nTritureu els festucs i poseu-los en un bol; en un altre bol poseu-hi l'ametlla mòlta. Que cadascú se'n posi per sobre de la crema, a la mida del seu gust, i acabi de guarnir-ho amb uns quants pinyons pelats.


Solidaritat amb en Miquel - Alternativa per Pollença\nArrel de la web > Altres notícies > Solidaritat amb en Miquel\ndimarts 16 d'octubre de 2012, per Alternativa per Pollença\nDes de Pollença un grup d’amics ens hem ajuntat per demanar la col·laboració ciutadana i ajudar al nostre company Miquel Joan Amengual, qui el dia 22 de maig va cometre el “gran pecat” d’acostar-se a la seu del PP quan José Ramon Bauzà va visitar Pollença en la gira electoral prèvia al congrés del seu partit.\nEn Miquel va defensar un menor de l’assetjament d’una persona que va resultar ser un guàrdia civil de paisà i no va entregar el DNI (bàsicament perquè no el duia a sobre). Totes les al·legacions d’en Miquel, reforçades amb el testimoni de vuit pollencins han estat rebutjades en via administrativa, i finalment se li ha imposat una multa de 3.000 euros. Aquesta multa s’ha de pagar independentment que després es pugui acudir a la via judicial. Per en Miquel aquesta quantitat és inassumible.\nPer aquest motiu hem engegat una campanya de solidaritat i captació de fons per ajudar-lo en la tasca de pagar la multa i posar el recurs judicial, que també té uns costos. Si finalment aconsegueix recuperar l’import de la multa, en Miquel es compromet a destinar els doblers al pagament de les multes d’altres pollencins que també han estat multats, si així ho volen ells. Donarem compte de la quantitat recollida i les despeses assumides, sempre conservant la confidencialitat dels donants.\nEn Miquel és una persona molt coneguda a Pollença. Des de fa molts anys treballa en la promoció de l’atletisme i la formació d’al·lots en aquest esport. Va tenir la fortalesa de superar una malatia important i actualment treballa de repartidor de correspondència.\nText de: http://solidaritatmiquel.balearweb.net/


«No hi ha comparació entre la causa palestina i l’independentisme» - El triangle\nEntrevista a Fouad Ahmad\nNascut al Líban de pares palestins, va arribar a Catalunya el 1984. Ha estat president del Centre Euro Àrab de Catalunya (CEAC) i secretari d’Exteriors de les Comunitats Palestines d’Europa. És un referent del col·lectiu àrab a Espanya i milita al PSC des de fa 30 anys.\nQuè explica que el 1984 decidís venir a viure a Catalunya?\nVaig venir-hi a acabar els estudis. Estava estudiant Turisme, i Espanya és una referència en aquesta matèria.\nHa canviat la seva visió de Catalunya des que hi va arribar?\nSí, ha canviat perquè Catalunya també ha canviat molt en 37 anys. Recordo la gran transformació de Barcelona amb l’alcalde Pasqual Maragall i, especialment, el que van suposar els Jocs Olímpics del 1992 per a la ciutat i per a Catalunya.\nCreu que Espanya integra les persones que vénen d’altres indrets del món?\nPenso que sí. És un país que sempre ha estat molt flexible i obert amb els immigrants. Ara bé, penso que cada immigrant ha de ser ambaixador del seu país. L’immigrant, en aquest sentit, ha d’estar molt agraït al país que l’ha acollit, perquè li ha obert les portes. També ha d’aprendre l’idioma i mirar de viure com ho fan els ciutadans del país on es troba. Tot i ser fill de pares palestins, musulmà i d’origen libanès, a Catalunya puc expressar i viure la meva cultura. És possible mantenir la teva religió i les teves tradicions i empeltar-te de les cultures catalana i espanyola.\nCom veu la segona generació de famílies d’origen estranger que van emigrar fa dècades a Espanya?\nEls immigrants de la primera generació tenim una gran feina a fer amb la segona generació. En aquest sentit, els pares han de transmetre als fills que han de respectar i adaptar-se als costums del país on viuen amb l’objectiu de formar part d’aquesta societat. Els governs també tenen una gran tasca amb aquesta segona generació, ja que han d’evitar que quedi marginada. Quan un immigrant se sent marginat, no hi ha res a fer. Lamentablement, odiarà el país on viu i serà fàcil que sigui radicalitzat i adopti postures fanàtiques. Per aquest motiu, els europeus hem de buscar una fórmula perquè els immigrants de la primera generació tinguin contacte amb els governs i els partits polítics per tal d’evitar que es produeixin aquestes situacions.\nConsidera que des d’Europa es transmet una visió estereotipada i homogènia del món àrab?\nJo estimo Catalunya i Espanya tant com Palestina. Sempre he cregut que era i és important l’intercanvi d’opinions i l’apropament entre la cultura europea i l’aràbiga. Per això he intentat travar lligams entre Europa i Palestina i altres països àrabs… No hi ha cap cultura millor que una altra, totes valen molt.\nCom ha afectat la pandèmia de la covid-19 als palestins?\nEns ha afectat molt. Palestina és un país molt recent, que va néixer sense mitjans econòmics. Estem rodejats per un govern israelià que creu que tot passa per la seva voluntat. La covid-19 ha estat molt dolenta per a un país indefens que no té mitjans i que viu permanentment de les ajudes econòmiques de la Unió Europea.\nÉs un motiu d’esperança l’arribada de Joe Biden a la presidència dels Estats Units després de la bona relació entre Netanyahu i Trump?\nDesitjo que sí, però soc força escèptic veient els precedents dels presidents nord-americans, tant els republicans com els demòcrates. No he vist a cap president nord-americà verdaderament disposat a resoldre el conflicte entre Israel i Palestina. Vull que el món li digui alt i clar a Israel que ha de complir les resolucions internacionals de l’ONU. Des de la Conferència de Pau de Madrid (1991) i dels Acords d’Oslo (1993) han passat molts anys. I què ha fet Israel? Ha assassinat més persones, ha incrementat el seu ressentiment, ha engarjolat dones embarassades… És gravíssim: actualment hi ha 13.000 palestins presos, entre els quals hi ha diputats electes. I el món continua callant. Voldria que Europa tingués un paper més contundent: estem cansats que tot sigui condemnar el que està passant. M’agradaria deixar clar, però, que el meu problema no és amb els israelians o amb els jueus. És més, tinc amics que són jueus i que són israelians. El meu problema és amb el Govern d’Israel.\nQuè hauria de fer la Unió Europea?\nVoldria que els dirigents i els presidents europeus es despertessin, perquè el radicalisme islàmic també ve donat pel fet que molts països pacten amb Israel. Tots els països del món àrab estan establint relacions amb Israel. Però cal dir que tanta pressió contra els palestins acabarà provocant que en un moment la situació exploti. I donada la proximitat geogràfica, això afectarà Europa, no els Estats Units.\nPer què han perdut tant pes els laboristes i l’esquerra a Israel?\nLa dreta a Israel sembra l’odi. Els darrers vint anys els polítics israelians i, especialment Netanyahu, han sembrat odi entre israelians i palestins. Netanyahu ha sabut crear i sembrar un odi incansable i interminable contra els palestins, que no hi podem fer res perquè som molt més dèbils. I ara, per postres, països com Bahrain o Abu Dhabi estableixen relacions diplomàtiques amb Netanyahu sense demanar-li primer que faci les paus amb els seus veïns palestins.\nPer què a nivell mediàtic es tendeixen a minimitzar les morts dels palestins?\nEls israelites i, especialment els jueus sionistes, han aconseguit dominar el món. Si un palestí mata un soldat israelià, sortirà a tots els informatius dels diferents països. I així ha de ser. Però és que a Palestina moren cada dia més de set persones per la violència, i ningú en diu res. D’altra banda, Israel ha arrencat totes les oliveres de Palestina, ja que constitueixen una font d’ingressos molt important pels palestins. Arafat va demanar la pau, Mahmud Abbas també. Volem la pau. Què vol Israel? Vol que siguem xais i que no tinguem ni independència política, ni econòmica, ni cultural ni religiosa.\nVeu molt difícil a termini curt i a mitjà una sortida que permeti superar el conflicte i assolir la pau?\nNo crec que hi hagi pau a la zona. No perquè els palestins no ho vulguem. Cal que Europa hi intervingui.\nA Palestina li falta un lideratge més fort, com el d’Arafat?\nSí, li falta un lideratge fort. Arafat ho va fer molt bé en el seu moment.\nCom veu el paper de les Nacions Unides en aquesta qüestió?\nSóc molt escèptic respecte el seu paper. L’ONU hauria de ser més dura i més ferma en les seves resolucions, i no ho dic només per la causa palestina. Espero que Europa i l’ONU enviïn un missatge a Israel i li diguin “prou”, i que cal negociar amb els palestins. És l’única forma de resoldre-ho. Contràriament, la zona de l’Orient Mitjà estarà permanentment en conflicte.\nQuin missatge enviaria als catalans que comparen la situació de Palestina amb la de Catalunya?\nNo hi ha comparació possible entre la causa palestina i el moviment independentista català. A Catalunya no hi ha cap ocupació i la societat catalana pot viure tranquil·lament. A Catalunya no hi ha 13.000 persones empresonades i no hi ha dones que pareixin a la presó. Crec, però, que cal trobar una sortida per als presos independentistes.\nQuina sortida creu que necessita Catalunya per sortir de l’atzucac en què es troba?\nCal tenir una cosa molt clara: el món s’està unint, no separant. Tot i això, crec que Catalunya hauria de tenir més autogovern en algunes qüestions i que el millor encaix per resoldre la situació actual és el federal. També és imprescindible un acord entre el Govern català i l’espanyol. Si bé és cert tot això, el procés independentista ha suposat que l’economia catalana vagi pitjor i que la societat estigui més dividida. Com vol Catalunya ser independent amb la fuga de capital econòmic i empresarial que hi ha hagut arran de la inestabilitat política?\nDes de la seva militància política, com veu les eleccions catalanes del 14 de febrer vinent?\nEspero que el pròxim Govern de la Generalitat estigui encapçalat per Miquel Iceta. Crec, però, que els socialistes han de mobilitzar el vot de la segona generació d’immigrants, perquè la segona generació ja ha nascut i estudiat aquí. Els partits haurien de mirar de tenir persones d’origen estranger com a representants electes a les institucions. Seria, en el fons, un reconeixement dels partits a la primera generació d’immigrants que van arribar a Catalunya.\nPrev«No hay comparación entre la causa palestina y el independentismo»


I l'he tornada a veure.\nUn curs difícil. No, més ve exigent. No, més ve molest. M'obliga a despertar-me tots els dies. I a emprar gran part del meu temps lliure. I jo, em pregunte: i això, què és?\nI quan l'he tornada a veure, no sé qué dir. I quan no la torne a veure. tot apareix. Tantes paraules que es quedaren en l'aire. I es queden en l'aire.\nSempre es preocupa, i jo semble una inútil incapaç de mostrar poc d'esgotament, un ego assequible (no dic que haja de ser desproporcionat) o un somriure que semble sincer.\nQuè és el que passa quan dius que tot va molt bé? Què tot és per a tu un joc, i no un parany perillós i fosc on van a parar totes les intencions?\nM'agradaria saber-ho, abans de tornar-la a veure.\nUn dia vam estar aquí i no ens va faltar res.\nPotser m'en vaja d' Erasmus. Cada vegada és més real. Al mateix temps que m'assabente de la notícia, Txarango trau "Mil Ocells". M'emocione amb la cançó però fins unes setmanes més tard, no descobrisc que puc necessitar una d'eixes frases, ara, pero sobretot a Anglaterra.\nNo oblidis el camí, si et porten lluny els vents.\nSi ara mateix necessite recordar-lo, tatuar-me'l a carícies. Possiblement Txarango serà de les poques coses capaces de mantindre'm en peu.\nDesordre o ales tallades.\nQuants diaris necessite per a intaurar un sistema polític al meu cervell,\ncapaç de tenir-lo tot en ordre? Els deures, sense fer.\nEl "cuarto", sense ordenar.\nLes jaquetes, perdudes.\nEls sentiments, continuen explotant.\nNo com una traca, no com una mascletà\ncom una bombeta,\nel trist petard que és joc i comboi per als xiquets,\nperò que si no explota,\nquan es llança,\npoc pot oferir.\nEs queda arriconat\ni no pot despertar.\nI jo, que no puc ni tan sols respirar,\nmentre empre el diari personal número tres, em qüestione si paga la pena continuar amb l'anarquia dels meus instints o si, per contra, em convé més la dictadura dels moments prefabricats.\nDesembre dia 3\n"We're all mad here" Alice in Wonderland, Lewis Carrol\nHui us conte coses boniques.\nAra tinc casi vinte anys, així que em toca bufar les veles. Eixe treball en el que podria ser profesional. Encendre-les i apagar-les i seguir pronunciant infinits desitjos, que espero que este any es cumplisquen.\nIgual que ahir, hui estaré amb las Chicas i a més també estarán Las Sinsombrero. I ens tornarem bojes, encara que mai necessitem tornar-nos, ja ho estem. Ahir, las Chicas em van donar la llibreta, la nostra llibreta. Mai havia pensat que la portariem a tan inesperat registre, em segueix sorprenent el que un simple quadern pot arribar a significar per a nosaltres.\n¿Em pesen els meus 19? En realitat, no. L'únic problema és que el número no m'agrada res el nombre, pel que fa a les demés coses, crec que els estic vivint bé i ja puc estar agraïda per això.\nDesembre dia 2\nAnd each separate dying ember worught its ghost upon the floor."\nLes meues nits están siguent perturbadores. No és culpa del fred de desembre, perquè les grosses mantes sempre són un alleugeriment.\nLa culpa va ser de la meua maleïda ànima, perquè va més enllà de la meua lògica durant el dia. Ella decideix crear histories catastròfiques que s' alimenten dels raigs de luna i derreteixen els meus acaramelats somnis i els converteixen en matèria gris. I encara fa mal, em fa mal. I encara, em costa un poc dormir.\nPense en que em fan mal els pulmons, l'esquena, encara que tal vegada el que més greu estiga, siga el meu cor.\nI encara espere que em deixe de fer mal. I encara, espere que em coste un poc menys, dormir.\nDesembre dia 1\nHe menjat molt de torró de xocolata. Me'l va recomanar una xica que fa vídeos i no m'arrepentisc de la meua repentina adicció, encara que en la meua acollidora llar mai ens falta d'això. També he saborejat el raïm prohibit, eixe que només es pren una vegada a l'any, eixe que falta poc per engolir.\nEl desembre s'ha despertat amb aires de calma, el que suposadament ve després de la tormenta. Perquè un novembre descarat ens ha banyat fins les entranyes, i no ha tingut misericordia amb ningú.\nHui l'he intentat amb Class Enemy de Nigel Williams. Igual que ahir, igual que demà. La que jo anomene, la sexta obra de teatre per llegir, no s'ha deixat. Y això que pensava que tot aniria bé després de que creguera haber comprés Waiting for Godot.\nDesprés de la tempesta ve la calma, i espere que vinga per a quedarse, no soportaria el dolor d'una nova borrasca.\nAlmenys, intente fer-ho.\nPerquè paga la pena esforçar-se, paga la pena lluitar, paga la pena sommiar.\nI és necessari saber acomiadar-se.\nM' he convertit en una mena de espill d'ella mateixa, en el qual veig tots els seus records.\nEn un feix de dubtes per ella, pel seu futur.\nHui escric. Li escric a l'endemà, no tinc cap motiu per a parlar-li a l'ahir. Perquè demà tornarà a eixir el sol, aquest ser que ens fa a tots més atractius. I un nou dia, és una nova esperança.\nEm pregunte què fariem si alguna nit poguera sortir el sol.


La rateta que escombrava l'escaleta (CONCERT INFANTIL): 33è Festival narciso Yepes Ordino i Fundació Crèdit Andorrà - Agenda Oberta de Ordino\n364 activitats les properes 48 hores veure al mapa\nLa rateta que escombrava l'escaleta (CONCERT INFANTIL): 33è Festival narciso Yepes Ordino i Fundació Crèdit Andorrà\nDiumenge, 11 d'octubre | 12:00\nEl Festival va obrir l‘any passat una nova línia dins de la programació: el concert familiar. En aquesta edició, el cartell presenta el musical infantil La rateta que escombrava l’escaleta, un dels contes populars més coneguts.\nL’espectacle combina música i dansa. La rateta interpreta coreografies de claqué i country i cada animal que hi intervé representa un estil musical diferent: swing, jazz, rock, disco funky i tango. D’aquesta manera, els més petits de la família aprenen les diverses vessants de la música i la dansa d’una manera amena i divertida.\nPer donar més força a l’espectacle, tots els números musicals van acompanyats d’un cor que participa en tot moment en l’argument i els números de dansa. La creació es basa en el music hall, on els balls no tan sols són visuals, sinó que expliquen una història i fan que el muntatge sigui un xou més gran.\nLa rateta, despistada i presumida, somnia trobar el seu príncep blau. Escombrant l’escala de casa seva troba un dineret i es compra un llaç preciós. A partir d’aleshores comença a rebre una allau de pretendents entre els quals hi ha un gall, un gos, un ase, una cabra i un gat. La rateta, confosa, necessitarà l’ajuda del públic present a l’Auditori Nacional d’Andorra per decidir amb qui es casarà.


CERTIFICATS DE PROFESSIONALITAT: AUTOMOCIÓ I QUÍMICA\nCERTIFICATS DE PROFESSIONALITAT – CURS 2021/2022\nEls Certificats de Professionalitat o “CP” són formacions que t’aporten una acreditació oficial de les teves competències segons el Catàleg Nacional de Qualificacions Professionals. El CP és un document que té validesa en tot el territori Espanyol i capacita a la persona per a desenvolupar una activitat laboral específica a través dels diferents mòduls formatius, incloent-hi pràctiques formatives a centres de treball.\nA més, a través de la realització dels Certificats de Professionalitat, es poden convalidar de forma parcial estudis de Formació Professional. Cursar un CP ens pot ajudar a decidir la nostra branca d’estudis, podent ser una primera presa de contacte amb una professió que vulguem veure si ens agrada, ja sigui perquè ens estem formant per sortir al món laboral, o perquè volem un canvi de professió.\nAquest curs 2021-2022 s’impartiran els següents CP:\nTMVG0209: Manteniment dels sistemes elèctrics i electrònics de vehicles (Nivell 2)\nEt capacitarà per fer el manteniment i muntatge d’accessoris en els sistemes elèctrics i electrònics de vehicles automobils, industrials, motocicletes, maquinària agrícola i d’obres públiques.\nDurada del certificat: 530 h (incloses pràctiques i formació complementària)\nCalendari: dilluns a divendres de les 15’00 a les 20’30 h.\nQIE0208: Operacions en instal·lacions d’energia i de SERVEIS AUXILIARS (Nivell 2)\nRealitzar totes les operacions bàsiques i de control dels diversos processos de generació d'energia i serveis auxiliars usuals en les plantes químiques, sincronitzant aquestes operacions amb les necessitats dels receptors de l'servei i controlant el funcionament, posada en marxa i parades de les màquines, equips i instal·lacions en ells compresos.\nDurada del certificat: 540 h (incloses pràctiques i formació complementària)\nCalendari: pendent de concreció\nInici: a partir d’octubre\nQUI0408: Operacions de moviments i lliuraments de productes EN LA INDÚSTRIA QUÍMICA (Nivell 2)\nRealitzar operacions relacionades amb la recepció de materials utilitzats en plantes químiques -inclòs el seu control- l'emmagatzematge i condicionat dels mateixos, així com les operacions de subministrament en planta de matèries i productes intermedis i, si escau, la seva envasat, contribuint a l'acompliment dels plans de producció, a els requisits de qualitat i mantenint les condicions de seguretat personal i ambiental establertes en la normativa\nDurada del certificat: 470 h (incloses pràctiques i formació complementària)\nSi estàs interessat omple el següent formulari:


CCOO Informa: RD de titulacions universitàries » educaccio.cat\nEstàs a:Inici»EDUCACIÓ»Universitat»CCOO Informa: RD de titulacions universitàries\nEl Ministeri d’Universitats ha presentat a consulta pública un esborrany de RD per a una nova Ordenació dels Ensenyaments Oficials per al sistema universitari espanyol, que dissenya un model d’universitat que, en lloc d’avançar en coneixement, innovació i cultura, posa a la Universitat Pública al servei del teixit empresarial, dels capricis de la CRUE i fa perillar la igualtat d’oportunitats en l’accés a l’Educació Superior.\nA CCOO entenem que aquest no és el moment adequat per abordar una reforma estructural de sistema universitari, sobretot quan es fa per posar-lo al servei de l’empresa privada i, a més, fent perillar l’autonomia universitària, necessària per a reconfigurar un nou país de progrés i innovació, que impedeixi que patim amb la mateixa força el greu impacte que aquesta crisi sanitària malauradament suposarà per al país.\nL’esborrany de RD -que no inclou la derogació del Decret Wert (RDL 14/2012)- conté mesures similars a les que ja es van proposar fa un any i proposa graus de 180 o de 240 crèdits, i màsters de 60, 90 o 120 crèdits . Els preus públics estan diferenciats per a cada nivell acadèmic i, per tant, es manté el càstig econòmic per a les segones i successives matrícules. Es torna a la controvèrsia del model 3 + 2, que perjudica definitivament els estudiants amb menys recursos i afavoreix el mercat de títols de postgrau per a les universitats privades. La proposta del ministeri inclou itineraris acadèmics oberts sense garantir la coherència acadèmica en un model liberal d’universitat pública a la carta.\nA CCOO defensem una universitat pública i gratuïta per a totes, en la qual:\nLa qualitat es tradueixi en més i millors recursos a les aules i la docència (art. 21-29).\nLes taxes universitàries siguin gratuïtes.\nEls títols universitaris siguin inscrits en un Catàleg de títols, que garanteix plans d’estudis amb una troncalitat comuna, que permet la convalidació entre titulacions i afavoreix l’ocupabilitat dels nostres estudiants, enlloc del Registre d’Universitats, Centres i Títols (RUCT) proposat (art. 1 i 3) i.\nLes denominacions de “màster” o “grau” no es puguin utilitzar per encobrir un altre tipus d’ensenyaments (Disposició addicional 6) i converteixin l’educació superior en un mercat per als més privilegiats.\nEls títols propis no s’equiparin amb titulacions oficials (art. 7.4) de manera que es posa en risc la qualitat acadèmica.\nA CCOO considerem que la Universitat ha de continuar essent motor d’innovació i de desenvolupament científic i social. Aquesta Universitat rep l’encàrrec de la societat per formar ciutadans crítics que siguin capaços de liderar el mercat de treball, amb esperit crític i desenvolupant els valors democràtics, de convivència, desenvolupament sostenible, igualtat i progrés.\nEn l’actual context històric que ens ha tocat viure, entenem que la proposta que representa aquest RD és innecessària i inoportuna.\nEtiquetes: UNIVERSITAT/ POLÍTIQUES UNIVERSITÀRIES/ Ministerio / 3+2\nEntrada anteriorDates de preinscripció i matrícula de les llars d’infants\nEntrada següent COMUNICACIÓ PERSONAL MUNICIPAL DE RISC AL CEB\nEtiquetes: Ministerio, 3+2, UNIVERSITAT, POLÍTIQUES UNIVERSITÀRIES


Prova pilot amb contenidors tancats a Les Avellanes\nLa prova pilot, que s’inicia aquest mes de març al nucli de Les Avellanes, consisteix en substituir els contenidors oberts actuals per uns contenidors tancats que només es podran obrir amb una targeta identificativa. La prova s’inclou en les actuacions que el Consell Comarcal de la Noguera ha previst per millorar les xifres del reciclatge a la comarca\nL’Àrea de Gestió de Residus del Consell Comarcal de la Noguera, amb la col·laboració de l’Ajuntament de Les Avellanes i Santa Linya, ha iniciat una prova pilot de recollida de residus per millorar el percentatge de reciclatge. L’actuació consisteix en substituir els contenidors oberts actuals per uns contenidors tancats que només es poden obrir amb una targeta identificativa vinculada a cada habitatge del nucli de Les Avellanes.\nAmb aquesta actuació, es pretén valorar la incidència en el percentatge de selecció de residus d’aquest sistema de contenidors tancats, ja que amb el sistema actual es difícil augmentar aquest percentatge a nivell comarcal.\nLa prova pilot, que s’inicia aquest mes de març, s’inclou dins les actuacions que el Consell Comarcal ha previst durant el 2021 per millorar les xifres en la recollida selectiva de la Noguera.


Llagostera Ràdio - L'Rt baixa a 0,97 i el risc de rebrot a 265, amb 53 ingressats menys i els mateixos crítics a l'UCI, 479\nL'Rt baixa a 0,97 i el risc de rebrot a 265, amb 53 ingressats menys i els mateixos crítics a l'UCI, 479\nArticle Anterior Catalunya començarà a vacunar la franja d'edat de 50 a 59 anys a partir del 10 de maig\nSegüent Article El Govern confirma que el toc de queda i el confinament perimetral decauen el 9 de maig\nLa velocitat de propagació de la covid-19 a Catalunya, l'Rt, baixa a 0,97 , quatre centèsimes menys, mentre que el risc de rebrot també es redueix a 265 (-10), segons el darrer balanç del Departament de Salut.\nEn paral·lel, la incidència a 14 dies també baixa i passa de 274,16 a 272,43.\nS'han declarat 1.171 nous casos confirmats per PCR o test d'antígens (TA), amb un total acumulat des de l'inici de la pandèmia de 605.893 positius. El 5,98% de les proves de la darrera setmana ha donat positiu.\nA la regió sanitària de Girona, els casos confirmats per PCR i TA acumulats són 68.071 (+200) i 71.453 si es tenen en compte totes les proves. Des de l'inici de la pandèmia han mort 2.093 persones, quatre persones més respecte al balanç anterior.\nEl risc de rebrot puja quatre punts, fins a 371, mentre que la setmana del 17 al 23 d'abril era de 369. L'Rt s'incrementa una centèsima fins a 1,05, mentre que en l'interval anterior era d'1,06. La taxa de confirmats per PCR i TA és de 177 per cada 100.000 habitants i la incidència a 14 dies és de 354. El 7,67% de les proves que es fan surten positives. Actualment, hi ha 179 pacients ingressats, 6 menys que en l'anterior balanç.\nA Llagostera, l'Rt es situa a 1,93 i el risc de rebrot a 660,96. Pel que fa als positius detectats tant amb PCR o TA en els darrers 7 dies és de 22 i en els últims 14 dies la xifra és de 31 positius.


Cadaval & Sola-Morales Palma de Mallorca Market.\nPere Garau Market, International Competition, Palma Mallorca, Spain Mercado Pere Garau, Competición International, Palma de Mallorca, Espana\nCollaborators: Bruno Pereira, Daniela Tramontozzi, Tomas Clara, Manuel Tojal, Dasha Vaimberg\nEntenem la proposta d’eix peatonal com una potenciació d’un eix existent que connecta una succecció de nòduls centrals encocatenats en l’eixample. La sitauació del Mercat de Pere Grau és sorprenent en tant que es troba al bell mig de la plaça; queda clar, que la seva situació respon a la centralitat que li dónen l’encreuament d’una sèrie de carrers situats de forma axial, centre del qual és el propi Mercat. És aquesta situació de icona, de referència visual del barri, d’on el projecte arranca. El mercat és i serà punt central. El projecte busca situar el mercat de forma més amable dins del seu entorn més proper, però sobretot emfatitzar la seva identitat com a punt central i de referència. Així, el projecte manté l’edific actual, però utilitza l’ampliació requerida per a convertir-lo en un edifici icònic. Establir una trama generadora de l’estructura del mercat, passa per entendre aquest edifici dins de la seva centralitat urbana. Una estructura reticular estricta premia clarament els dos eixos cartesians; la reticula que es proposa busca integrar en el funcionament real del mercat la suma de direccionalitats que conflueixen en aquest edifici: així, amb una retícula de rombs, es potencia la vincuació amb la totalitat dels eixos viaris, relació que es concreta en l’espai públic en l’estructura del mercat exterior, fixada a través de l’entoldat mecanitzat. La reticula romboidal permet generar una successió de noves relacions dins del mercat, i generar petites places en l’encreuament dels eixos.\nEl projecte manté l’envolvent existent com a marca d’identitat històrica, alterant les obertures existents per permetre més entrada de llum a l’interior, però sobretot, potenciar la interactivitat de l’edifici i el seu ús des de l’exterior. A part de buscar una nova distribució interior lligada amb el context urbà, el projecte incorpora a l’edifici una coberta lleugera, amb voluntat d’ xpressió del caràcter monumental de l’edifici, que descansa sobre l’edifici antic, sense arribar a tocar-lo. Aquesta franja perimetral entre el vell i el nou, es tanca amb vidre; la coberta, tilitza la forma romboidal de la planta, convertint aquesta geometria en uns grans oculs que permeten l’entrada de llum; en la part opaca, s’incorporen plaques solars.\nEl projecte creix l’edifici existent en alçada, responent a la voluntat icònica i també per incoporar nou programa en la planta superior. S’acompanya al programa d’ús públic requerit, part de la restauració existent en el mercat. També algunes parades lligades al ús d’aquests nous espais (merceria, papereria, etc..) i algunes parades extres per a un futur creixement. En planta soterrani, es preveu un petit annex, amb serveis per al personal del mercat (wc, dutxes, armariets roba, etc), càmares per a emmagatzematge de producte, espai a per a escombreries, i sobretot la connexió amb una nova planta de parking per a ús del mercat, és a dir, per als camions de càrrega i descarrega. Paral.lelament, i en connexió amb aquesta nova zona, s’amplia també el parking per a usuaris. Necessàriament, es teixeix tota l’estructura del mercat i la plaça amb connexions verticals (escales mecàniques i ascensors – muntacargues i públic- a l’interior, i escales i ascensors a l’exterior).\nEl número total de parades interiors augmenta sensiblemet. Amb la nova estructura de tendals i parades exterior es preveu un creixement aproximat d’un 30% de la superfície de venta. Els toldos, que serviran tant per a la protecció de sol com de pluja, són veles en forma romboidal, mecanitzables, que es repleguen sobre un eix horitzontal; són estructures fixes que es despleguen per al mercat exterior, però que poden ser utilitzades per a altres actes cívics que es produexin a la plaça. La plaça, amb la pacificació del trànsit proposada, passa a ser la gran protagonista: un espai que a crescut i envoltat el mercat, consolidant-se com a centre cívic dels entorns del mercat de Pere Grau.


DONA BALAFIA ASSOC.: El conte de la Padrina\nEls contes infantils són el primer apropament a la lectura i constitueixen un material pedagògic important en l’aprenentatge i la identificació en els rols masculí i femení. D’ aquesta manera tant el propi contingut com les imatges dels llibres infantils actuen com a eines de transmissió d’estereotips, de normes, valors i ideologies.\nÉs per aquesta raó que algunes vegades els contes ofereixen una visió de la societat que respon a uns models que no afavoreixen la igualtat de gèneres. Fins fa pocs anys en els relats infantils hi podíem trobar situacions en què els protagonistes masculins tenien un paper principal contraposat als personatges femenins, que solien tenir una funció secundària.\nD’ aquesta manera es du a terme una transmissió de valors diferents segons el sexe, la qual cosa provoca la\nreproducció de funcions i característiques diferents. Es potencien capacitats i habilitats diferents segons el sexe, marcant de forma clara com han de ser i què han de fer les nenes i com han de ser i què han de fer els nens.\nTotes aquestes situacions van provocant una visió de la societat en la que cada gènere té associats uns trets propis que nosaltres volem desmitificar i apostem per potenciar la igualtat per no jugar en desavantatge en la conciliació de la vida personal, laboral i familiar


Blog - AGUICAT - Associació de Guies de Turisme de Catalunya\nAccions · 04. octubre 2016\nELS GUIES I EL DIA MUNDIAL DEL TURISME\nAvui fa una setmana, el dia 27 de setembre, va ser el Dia Mundial del Turisme i, per tal de celebrar-lo, s'havia organitzat el "Sopar de les Estrelles", on tant polítics com empresaris i treballadors del sector turístic van poder assistir. Nosaltres també ho vam fer, des de dos fronts. El primer, l'institucional, amb la presidenta de l'AGUICAT, Begoña Blanco, i la companya Agnès Rodriguez assistint al sopar per explicar a la resta d'assistents la nostra proposta de turisme responsable i de...\nAccions · 09. agosto 2016\nQuan vam decidir ajuntar forces a l'AGUICAT, una de les raons més importants que ens hi va empènyer fou la que ens coneguessin els veïns d'arreu de Catalunya. I aquest darrer dissabte 6 d'agost els guies de l'AGUICAT vam realitzar les primeres visites gratuïtes adreçades als veins de Catalunya per tal de fer-nos conèixer, compartir idees per millorar la convivència entre visitants i veïns, i així reivindicar el turisme de qualitat. Fa un mes, quan ho preparàvem, no sabíem quina seria...\nMitjans · 14. julio 2016\nENTREVISTA A FONS RNE 5\nA poc a poc i bona lletra. Aquesta frase tan nostrada explica la manera que tenim de treballar a l'AGUICAT. Per això ens encanta quan tenim l'oportunitat d'explicar-nos amb temps a través dels mitjans de comunicació. Fa uns dies RNE 5 Todo Noticias va entrevistar-me durant gairebé 12 minuts! Una gran sort, que va en consonància amb la responsabilitat de parlar en nom d'un col•lectiu tan ric i divers com el nostre. Escolteu-la sense pressa i, si us sembla oportú, feu-ne difusió, si us...\nFormacions · 16. junio 2016\nQuan pensem en un guia sempre ens vénen al cap els coneixements que ha d'adquirir, el temps dedicat a preparar les visites però sovint ens oblidem d'un aspecte essencial. Per a un guia és indispensable, sense cap mena de dubte, la veu. És per aquesta raó que l'AGUICAT ha impulsat una sessió de veu per a guies, impartida per l'especialista en veu i actriu Marta Montiel, per tal que siguem tots conscients dels mals hàbits que podem anar adquirint a l'exercir la nostra professió i també...\nFormacions · 13. junio 2016\nA l'AGUICAT, a més de compartir amb vosaltres informacions que ens semblen interessants, hi tenim diferents àrees de treball. Des del grup de formació organitzem activitats de reciclatge de llocs nous i que poden ser del nostre interès. D'aquesta manera, tenim cura de la nostra professió i de la qualitat i actualitat dels continguts que expliquem. I també aprofitem per fer-ne alguna de ben divertida i així trobar-nos per fer networking. Aquesta setmana hem anat a la Casa de la Seda, un...\nMitjans · 30. mayo 2016\nAguicat va fent camí per explicar qui som i que volem. Gràcies a la nostra associada, la Resi, l'Ernest Cañada ens va fer una entrevista a en Joan, la Resi i a mi, la Bego. L'Ernest coordina Alba Sud una associació fundada el 2002, especialitzada en investigació i comunicació. "ALBA SUD pretén millorar les estratègies de comunicació social i aprenentatge compartit al voltant de processos de canvi social en el terreny del desenvolupament al voltant de tres àmbits estratègics: el...\nArticles · 06. mayo 2016\nAny rere any, des d'en fa seixanta-un, Girona es vesteix de gala per convidar a tothom a celebrar l'arribada de la primavera d'una manera única al món. La primera edició i exposició va ser al Teatre de Girona l'any 1954 i va ser només un cap de setmana. Tot i l'èxit, no es va repetir fins al cap de dos anys i per això el 1956 es considera la primera edició. A partir del 1958 la zona decorada va ser el Monestir romànic de Sant Pere de Galligants on hi va continuar fins al 1985, any en...\nFormacions · 18. marzo 2016\nUS PRESENTEM... EL GRUP DE FORMACIÓ!\nI seguim en marxa consolidant els grups de treball. Ara li ha tocat al grup de Formació poder reunir-se davant d'una bona tasseta de cafè, ideal per fer "team building". Després d'aquesta primera reunió, hem decidit desenvolupar feina en cinc àmbits diferents: Desenvolupament professional del guia Gestió financera Mentoring Visites a monuments, museus i d'altres Biblioteca virtual Estem amb moltes ganes de fer coses i esperen que us hi engresqueu, ja sigui per ajudar-nos en...


Els agricultors atribueixen a l'especulació dels distribuïdors l'encariment de les verdures\nEl preu en el lineal d'articles com les albergínies i els carbassons ha augmentat fins a un 17% mentre que els preus d'origen cauen fins a un 62% des que ha començat l'any\nMenjar 5 peces de fruita i hortalisses al dia, objectiu de la campanya ‘5 al dia’ FRANCESC MELCION\nBarcelonaL'onada de fred del passat mes de gener ha afectat greument la producció d'hortalisses al sud d'Espanya, una zona que cobreix en un 80% la demanda total de fruita i verdura a la resta de la Unió Europea (UE).\nAquesta circumstància ha provocat un augment en el preu d'aquests productes i diversos països han hagut de prendre mesures excepcionals. És el cas del Regne Unit, on cadenes de supermercats com Tesco (la més important del país) restringeixen el nombre de peces de verdura que pot comprar cada client.\nNo obstant, aquesta tendència a l'alça dels preus al consumidor no ha tingut el mateix efecte en els preus dels productors. Mentre que els preus en els lineals de productes com les albergínies i els carbassons han augmentat un 17%, els preus d'origen han caigut fins a un 62%, segons el sindicat agrari COAG.\nDavant aquesta situació, la Coordinadora d'Organitzacions d'Agricultors i Ramaders (COAG) considera que estan sent víctimes de les pràctiques especulatives de les cadenes de producció.\nEl responsable de fruites i hortalisses de COAG, Andrés Góngora, ha declarat aquest dimarts que "les cadenes de distribució volen recuperar a marxes forçades els seus abusius marges de benefici habituals sense tenir en compte els fonaments objectius del mercat: oferta i demanda".\nGóngora també ha afegit en la seva compareixença que "la situació no és desitjable perquè genera desajustaments en la planificació i no beneficia als agricultors que, en època d'alts preus no disposen de la producció suficients per fer rendibles moments com aquest".\nEspanya Unió Europea fruita agricultura preus distribució especulació


EL PAÍS VALENCIÀ ÉS EL FUTUR\t:: Esquerra Unida del País Valencià\tInici\nEL PAÍS VALENCIÀ ÉS EL FUTUR\tdissabte 29 setembre 2012\t| Publicat a: Actualitat, Notícies, País Valencià, Portada, Varis\tMANIFEST 9 D’OCTUBRE 2012\nÉs un dia festiu i alegre, i també reivindicatiu. Des d’aquella primera reivindicació de l’Estatut d’Autonomia del 77, el dia 9 d’Octubre és un dia per a parlar del nostre futur.\nI només tindrem futur si conservem i ampliem l’autogovern:\n- Com a ciutadania i com a societat que mira al futur, el poble valencià s’oposa al desballestament de l’estat de les autonomies que ha iniciat l’estat espanyol, amb el pretext de la crisi, com si fóra una retallada més, aquesta en autogovern i democràcia. És imprescindible que el País Valencià tinga tots els instruments polítics i econòmics al nostre abast per prendre decisions i bastir la nostra eixida a la crisi.\n- El Consell Valencià, endeutat per un sistema de finançament autonòmic nefast i per una política fiscal cada cop més regressiva, es troba paralitzat i sense alternatives, i ha demanant un rescat al govern espanyol, a canvi del nostre autogovern. Han posat preu a la nostra llibertat i als nostres drets: 4.500 milions d’euros, uns diners que no equivalen ni tan sols als 6.000 milions d’euros que anualment paguem els valencians en impostos, que se’n van a Madrid i no tornen. El nom d’aquesta sagnia és espoli fiscal, i amb ell el PP ens ha portat a l’enfonsament de l’estat del benestar i de l’autonomia política del País Valencià, i a la ruïna econòmica. Han fet la nostra vida pitjor i el nostre futur, com a societat i com a poble, més difícil i incert. Però som un poble que va néixer cridant terra i llibertat, i si ens ho proposem tenim esperança i tindrem el futur que ens donem a nosaltres mateixos.\n- Els pobles lliures necessiten democràcia. No és democràcia la repressió d’estudiants que demanen els recursos que necessiten als centres, ni les amenaces a treballadores i treballadors pel fet de manifestar-se i reclamar els seus drets socials i laborals. Són democràcia els drets civils, la llibertat d’expressió, la igualtat i justícia que impliquen els serveis públics i universals, com ara la sanitat, l’educació i els serveis socials. Dividir la societat en pública i privada condemna les persones més febles i protegeix les més fortes. Tinguem ben present i fem saber a qui ens escolte que la injustícia no és un dels valors del poble valencià.\n- El futur del País Valencià, el nostre futur, passa per assegurar-nos les infraestructures que, com és el cas de l’eix mediterrani, potencien la nostra economia; per defensar una sanitat pública i de qualitat que no haguem de pagar dues vegades, amb els nostres impostos i amb el mal anomenat copagament, que deixe de retrocedir, com passarà amb la llei de l’avortament i complisca amb les necessitats assistencials i de prevenció de tota la població; passa per una administració pública transparent, que complesca amb el requisit lingüístic i no discrimine els valencians pel fet de parlar en català. Quan prop de 600.000 ciutadanes i ciutadans es troben a l’atur, molts d’ells sense cap tipus d’ingressos, i amb un futur incert i sense esperances, cal canviar el model productiu i les relacions econòmiques i socials, no sols per a ser més rics, sinó perquè tota la nostra gent tinga assegurat el benestar present i el seu futur.\n- El futur del poble valencià passa també per l’escola pública i coeducadora, de qualitat i en valencià, que garanteix la igualtat d’oportunitats en l’accés i la formació de les persones. L’educació és clau de volta del projecte nacional. Per això, les retallades són desinversió econòmica i social. 27 milions d’euros menys en educació, la reducció de la plantilla de personal docent i la diàspora de llicenciats no ens ajudaran a construir res. L’elitisme que signifiquen l’augment de taxes universitàries i el descens de les beques també ens deixen en precari, a tot el poble valencià, per encarar els nous temps. Necessitem tota la nostra gent jove, formats amb recursos de tots nosaltres, treballant per al nostre país.\n- El valencià a l’escola és fonamental perquè el nostre futur, l’alumnat, els xiquets i les xiquetes que duran les regnes d’aquest país, vetllen per ella. Volem un sistema educatiu plurilingüe, sí, però que no margine la nostra llengua, i això és innegociable. Per això ens oposem al recentment aprovat Decret sobre plurilingüisme.\n- El nostre país també necessita els seus propis mitjans de comunicació, públics, de qualitat, veraços i en català. Tanmateix, ara s’ha tancat el procés de privatització que va iniciar Zaplana, després d’anys de deteriorament de la gestió, amb un ERO que afecta pràcticament 1.300 famílies, que atempta contra els drets dels treballadors i les treballadores, i que en realitat ens fa a totes i tots els valencians una mica més pobres i vulnerables al procés recentralitzador. És un pas més en la manca de pluralitat que ja ens va afectar amb la tallada de les emissions de TV3, i que el passat dia onze va fer un altre pas enrere amb el rebuig a la proposta d’ILP, com també s’havia rebutjat amb el govern anterior. Tot això evidencia que el que en realitat ens cal és un espai català de comunicacions, amb TV3, ITB i RTVV. En definitiva, s’ha fet un pas més en el desballestament dels serveis públics valencians, com properament passarà a FGV, amb el pretext de la crisi i de l’asfíxia financera del Consell.\nVolem fer sentir la nostra veu en aquest temes i en molts altres. La ciutadania tenim moltes formes de fer-ho, i podem alçar la nostra veu als carrers i mitjançant els òrgans de representació, però només amb el compromís actiu de tots i cadascun de nosaltres es farà realitat un demà de llibertat i de benestar per al nostre País Valencià.\nSer País Valencià és el contrari a ser una regió d’Espanya. És el nostre model de convivència i progrés.\nÉs el nostre futur.


Molt indignant: La conseqüència de l'arribada a segones residències de Torredembarra\nEls desplaçaments a les segones residències augmenten l'incivisme a Torredembarra\nEl servei de neteja s'ha vist desbordat durant aquestes últimes setmanes\ndimarts, 23 de juny 2020 - 15:41h\nL'acumulació de deixalles ha augmentat amb l'arribada dels residents de segones residències | Ajuntament de Torredembarra\nArriben les primeres conseqüències negatives de la desescalada i de la llibertat de la població per viatjar a les segones residències. L'Ajuntament de Torredembarra ha registrat, durant aquesta setmana, un considerable augment de deixalles i brossa fora dels contenidors i dels espais destinats a la recollida de determinats residus, com és el cas de les restes de poda.\nEls desplaçaments permesos entre regions sanitàries han provocat un augment de població eventual al municipi de Torredembarra. Segons assegura l'ajuntament, el servei de neteja «s'ha vist desbordat davant l'incivisme d'algunes persones», fins al punt que s'han vist obligats a demanar «reforços extraordinaris».\nConcretament, es tracta de personal que es destinarà a retirar voluminosos, aquelles deixalles de gran format i de restes de poda, abans de la nit de Sant Joan. També, en la mesura del possible, s'intentarà buidar aquells contenidors que a hores d'ara encara estiguin plens. Per altra banda, el servei de neteja viària també se centrarà en la recollida dels residus acumulats als voltants dels contenidors.\nA causa de l'augment de visitants d'altres regions de Catalunya, des de l'Ajuntament de Torredembarra es fa una crida al civisme a tota la ciutadania i es recorda que el municipi compta amb servei de deixalleria al polígon Roques Planes. També es recorda la necessitat de fer un ús adequat dels serveis de recollida de residus, ara més que mai, ja que el mal tractament de brossa i deixalles pot afavorir la propagació del coronavirus, per tant «cal extremar les precaucions i ser responsables», recalca el consistori.\n"Per fi, caçat: Fins a 90.000 euros en un singular robatori a TGN" "L'estratègia de Torredembarra per dinamitzar el turisme local"\nAjuntament de Torredembarra Torredembarra Coronavirus


Durant els més de seixanta anys d'història, el Quadre de Veus de Radioteatre ha representat un gran nombre d'obres a través de les ones hertzianes, primer a la desapareguda Ràdio Terrassa, i des de fa ja cinc temporades a les ones de la 95.2 Ràdio.\nAl llarg de tots aquests anys d'història, el nostre Quadre de Veus ha anat evolucionant de manera constant, i s'han anat produïnt nombrosos canvis en tots els aspectes, tant pel que fa a la vessant purament tècnica, artística i, sobretot, humana.\nPel que fa a la vessant artística, sempre hem enfocat la nostra tasca des d'una doble perspectiva. D'una banda, la pluralitat a l'hora d'escollir les peces teatrals que posem a l'abast de la nostra audiència, ens permet arribar a un ampli ventall de públic amb unes o altres preferències, ja siguin per un o altre autor, estil o gènere determinat, sense oblidar, però, la voluntat i el màxim interès per crear un producte final de qualitat que permeti engrescar els nostres seguidors i fer-los gaudir de les audicions que posem en antena.\nNo cal dir que la peça més important de tot aquest trencaclosques són, però, els recursos humans, que han permès fer arribar el teatre a través de les ones de ràdio fins als nostres seguidors. Moltes són les veus que han format part del Quadre de Veus durant tota la nostra trajectòria i fins als nostres dies. Algunes d'aquestes veus, malauradament ja no són entre nosaltres, i d'altres han evolucionat envers altres camins. Però totes elles ens han deixat la seva empremta i han permès que una associació d'afeccionats al teatre, la lectura i la ràdio, encara avui continuïn seduïts per un gènere artístic minoritari que fa cinquanta anys era motiu de reunió obligada a totes les llars familiars.\nServeixi doncs, aquesta iniciativa de recuperar i posar novament en antena el nostre arxiu sonor, no només per gaudir de l'espectacle teatral i radiofònic pel que està concebut, sinó també per recordar i retre homenatge a tots aquells qui al llarg de la nostra història han format part del nostre Quadre de Veus i que, per un o altre motiu, ja no en formen part.\nUs convidem doncs, un cop més, a que gaudiu del teatre sense sortir de casa i sense passar per taquilla. Trieu la vostra butaca preferida, tanqueu els ulls, imagineu el vostre propi escenari i deixeu-vos encisar per l'emoció del Teatre Radiofònic.


Les baixes no ho justifiquen tot (0-1)\nEl Girona planta cara, però perd a Montilivi contra el Mallorca\n4 min. Girona 14/11/2020 20:26\n651x366 Mamadou Sylla, jugador del Girona / LALIGA Mamadou Sylla, jugador del Girona / LALIGA\nFer una anàlisi correcta de les derrotes no és fàcil. El Girona ho pateix de primera mà, això, perquè sembla que li costi d’entendre per què li passa el que li passa. És cert que acumula massa contratemps i que hi ha nits que el món li va en contra, però no pot oblidar que la planificació esportiva és la que és i tampoc pot demanar gaire més. Assenyalar els jugadors, que es van tornar a buidar malgrat perdre contra el Mallorca (0-1), no és del tot encertat. Malgrat que alguns s'autoexpulsin amb errors infantils, fan el que poden amb les eines que tenen. Això és així. El que no pot ser és que sempre que hi ha mancances s’hagi d’anar fent vestits a mida, recorrent a suplents, nois del filial i del juvenil, per completar una convocatòria amb una mica de dignitat. Les baixes no ho justifiquen tot.\nEntremaliat, el Mallorca va començar amb ganes de gresca. Els primers vint minuts van demostrar una superioritat insultant. Ràpides triangulacions, jugades amb malícia i una actitud d’anar per feina que va culminar amb el golàs de Salva Sevilla. Cinc minuts havien passat i el Girona, que va alinear l’equip més decent possible, ja havia recollit la pilota del fons de la porteria. La jugada entre Sevilla i Amath va ser una delícia i va fer justícia a un inici en què els visitants, clars candidats a l’ascens, van estar a punt de deixar tocats els gironins, que acumulen quatre partits sense guanyar.\nEls blanc-i-vermells, però, es van rebel·lar. Un cop sobre el terreny de joc, de res servia plorar pels futbolistes que no hi havia. Calia defensar l’escut. I ho van fer. Liderats per Pablo Moreno, actiu i encertat, van enrabiar-se precisament quan l’àrbitre va anul·lar un polèmic gol del davanter andalús. Perquè l’acció dona per parlar-ne: una assistència de Samu cap a Sylla va provocar la intervenció de Reina, que va deixar mort el refús al xut del golejador. Pablo Moreno, en disputa amb un defensor, va acabar marcant d’esperó. Fins aquí, tot normal, celebració inclosa. Però va ser allà quan l’àrbitre del VAR va adquirir protagonisme, cridant a l’àrbitre de camp perquè anés a revisar la jugada. Total, que van considerar que hi havia una empenta prèvia a la rematada i el Girona ja es podia anar oblidant del momentani empat. Com a detall, l’àrbitre del VAR, Pérez Pallás, és el mateix que va expulsar Stuani, també des del VAR i de manera dubtosa –per dir-ho suaument– en la final del play-off d’ascens a Primera. Però no serem malpensats.\nVuit partits en inferioritat numèrica\nTocava unir-se, no hi havia més remei. I aquest vestidor, a falta d’experiència, no està orfe d’orgull. Precipitats en el joc, els catalans van intentar-ho a còpia d’intensitat, amb la qual cosa van provocar els dubtes d’un Mallorca que creia tenir-ho controlat i que a punt va estar de sentenciar en una jugada de Sastre al final de la primera part. Ja a la represa, el Girona va posar una marxa més. Res a dir, del seu esforç. Al contrari, l’equip va fer mèrits per igualar, i el primer a avisar va ser Gumbau, des de la llarga distància, amb un xut que va acabar a córner. Couto, que debutava, va ser el segon; la rematada va anar fora llepant el pal. L'oportunitat més clara, però, va ser de Sylla, que va empalmar un xutàs que Reina va refusar com va poder. Per variar, el Girona va acabar amb dos expulsats. Aquest cop, Ramalho y Sylla, per protestar amb el partit ja finalitzat. Vuit vegades en onze partits. No hi ha qui ho entengui.


Tres universitats catalanes entre les 30 millors del món de menys de 50 anys - Empordà\n'QS Top 50 under 50'\nTres universitats catalanes entre les 30 millors del món de menys de 50 anys\nLa UAB se situa al lloc número 10, la Pompeu Fabra al 27 i la Politècnica al 28\nUniversitat Pompeu Fabra ACN\nTres universitats catalanes se situen entre les 30 millors del món al rànquing 'QS Top 50 under 50', publicat aquest dimarts. Es tracta de la Universitat Autònoma de Barcelona, al lloc número 10 de la llista; de la Universitat Pompeu Fabra, que se situa al 27, i de la Universitat Politècnica de Catalunya, que apareix immediatament després de la segona, al lloc número 28. En el cas d'aquesta última, val a dir que ha escalat 15 posicions respecte del rànquing publicat l'any passat. La primera universitat de la llista és la Nanyang Technological University de Singapur, seguida de la Hong Kong University of Science and Technology. El pòdium el completa el Korea Advanced Institute of Science & Technology.\nLa primera de les universitats estatals de la llista apareix al número 9. Es tracta de la Universidad Autónoma de Madrid. Immediatament després ve la UAB, de la qual els responsables del rànquing expliquen que és una universitat "jove" que ha avançat a "ritme ràpid", i que sosté una posició de lideratge "en els rànquings universitaris més prestigiosos i influents".\nDe la UPF se'n diu que està cridada a ser "una de les universitats líders d'Europa", i que els seus indicadors han esdevingut un "punt de referència" per als sistemes universitaris estatals i europeus.\nFinalment, de la UPC se'n diu que és una universitat amb una "reputació mundial consolidada" i una "visió internacional" que genera "innovació tecnològica" i que "atrau talent".\nEl rànquing 'QS Top 50 under 50' posiciona les universitats segons el seu resultat a la darrera edició del QS World University Ranking (QS WUR) i classifica les que tenen menys de 50 anys.


Butlletí InfoACA. Agència Catalana de l'Aigua\nDesembre 2018 #30\nLa planificació hidrològica catalana desplega una inversió propera als 100 MEUR en el seu primer any d'aplicació\nLa millora de l’abastament d’aigua, el sanejament per a nuclis sense depuradora i la reducció de la contaminació salina al Llobregat en són les principals inversions.\nLa Generalitat constitueix el consell d'administració de la nova ATL pública\nAquest òrgan de gestió està presidit per la secretària de Medi Ambient i Sostenibilitat del Departament de TES i compta amb la participació dels departaments del Govern implicats en la gestió de l’aigua.\nFinalitzades una cinquantena d'actuacions per a retirar la vegetació acumulada a la conca del Ter\nEls treballs, efectuats per nou brigades, s’emmarquen en les actuacions d’emergència per a retirar els arbres caiguts arran dels efectes de la llevantada registrada el passat 15 d’octubre\nEl consell d'administració de l'ACA dona continuïtat al seguiment i control de la qualitat del tram final del riu Ebre\nS’ha prorrogat, per a un període de 4 anys, el conveni entre l’ACA i l’IRTA que permet coordinar, mantenir i avaluar la Xarxa d’Indicadors Ambientals del Delta de l’Ebre (XIADE), amb un pressupost proper als 390.000 euros\nLa nova depuradora de Maçanet de la Selva doblarà la capacitat per sanejar les aigües residuals, amb una inversió de 5,3 MEUR\n: L’ACA ha posat a informació pública el projecte de la nova planta, que substituirà la que està actualment en servei. El nou equipament tindrà una capacitat de tractament de 2.000 m3/dia.\nL'ACA inicia diverses operacions de cabal generador des de la presa de Darnius Boadella\nDurant 24 hores s’ha incrementat gradualment el cabal de sortida, passant dels 1,5 als 27,5 m3/s. La mesura diversos beneficis mediambientals.\nLa gestió del risc d’inundacions a Catalunya. 24 de gener de 2019, Barcelona.\nFactura de l’aigua i estructura de tarifa\nAvis legal: La ©Generalitat de Catalunya permet la reutilització dels continguts i de les dades sempre que se citi la font i la data d'actualització, que no es desnaturalitzi la informació i que no es contradigui amb una llicència específica.


A casa – DEFC\nEl DEFC, qui el practica, repeteix\nSi enguany han estat 252 els centres que s’han sumat a la proposta del DEFC, val a dir que ha estat estat possible perquè 95 ho han fet per primera vegada.\nPerò aquesta dada també recorda que hi ha 157 centres que ja han participat en anteriors edicions del DEFC a Catalunya.\nO sigui que: practica el DEFC, i repeteix.\nEfectivament, excepcional! Només d’aquesta manera es pot qualificar el que han aconseguit els docents de Catalunya en una situació de confinament, ni més ni menys que implicar-se encara més a fi d’expressar el desig que la societat conegui i sàpiga la importància de la matèria d’Educació Física en el context del sistema escolar i, per projecció, de la ciutadania del futur. Una importància que es basa en uns estils de vida físics, mentals i socials actius i, en tots aquests ordres, saludables.\nUn total de 244 centres (fins ara, perquè encara se n’hi poden afegir d’altres), s’han proposat fer divulgació directa d’aquests propòsits saludables a un conjunt de prop de 44.000 alumnes. Unes dades que són l’expressió més rotunda que hem convertit entre tots, professionals de l’Educació Física i comunitat educativa, una situació crítica en una oportunitat fantàstica, és a dir EXCEPCIONAL!\nAugmenta la participació d’alumnes per centre\nUna de les anàlisis que es pot fer a partir de les dades de les edicions del DEFC a Catalunya, és la relació entre centres i participants. Sens dubte, una dada interessant, perquè enguany tenim un altre element excepcional, que significa un salt qualitatiu important.\nAixí, si la relació (amb xifra arrodonida) el 2016 era de 93 alumnes per centre inscrit, el 2017 va ser de 102, una raó pràcticament idèntica el 2018, concretament de 104 alumnes, mentre que l’any passat el DEFC 2019, amb 23.364 alumnes i 236 centres, la xifra va baixar una mica i es va situar en 99 alumnes.\nAmb les dades que podeu consultar aquí mateix, la relació del DEFC 2020 de moment ens situa en una xifra de 161 alumnes per centre. És a dir, un gran salt que ve a dir, efectivament, que cada centre aconsegueix implicar més professorat i més alumnat.\nUna gran notícia que encara es pot veure incrementada, perquè encara podeu inscriure el vostre centre al DEFC 2020.\nEl DEFC no faltarà a la cita, però enguany convertit en el Dia de l’Educació Física a Casa. L’estat d’alarma i la situació de confinament provocats pel coronavirus posaven en perill el DEFC 2020, però des del manteniment de la mateixa sigla, i especialment dels valors inherents a l’Educació Física, que és una assignatura curricular moderna, és a dir que vol adaptar-se als temps i els valors del segle XXI, que promou estils de vida saludables per a tota la vida entre els alumnes, que reverteix en beneficis socials intangibles però valuosos: d’empatia, esforç, superació, col·laboració… i sanitaris de salut física i mental, però també econòmics socialment parlant, per l’estalvi sanitari que comporta…, tot això ha fet que es mantingui el DEFC i s’adapti a les circumstàncies de romandre tothom a casa.\nL’Educació Física també ajuda en aquests moments de confinament. El dia 28, tots farem una estona de classe d’Educació Física a casa.