abril | 2014 | Mentres va el carro, fa ruido\nde bahira1 en Arròs, Chef 2ooo, Receptes de cuina Etiquetas:arrós, primer plat\nEste és el nostre dinar de hui. He fet quatre pebres, un amb verdura, arrós i toninyeta i tres amb verdura, arrós i carn picada. No pose la recepta perque ja la tinc al blog, sols pose les fotos. La veritat és que sempre que faig pebres farcits es posen molt contents Alba i Miguel, aixina que en tindre que fer mes a sovint. La recepta la podeu vore ací: https://bahira1.wordpress.com/2013/11/10/pebres-rojos-farcits/\nACI TOTS ELS PEBRES\nFARCIT DE TONINYETA\nAMANIDA DE COUS COUS I CREILLES\nde bahira1 en Amanides, Receptes de cuina Etiquetas:cous cous, verdures\n2 creilles grans\n2 potets de toninyeta\n3 cullerades d´oli d´oliva\n2 gots de caldo de verdures\nBollim les creilles amb la pell amb aigua i sal durant uns 2o minuts. Per a saber si ja estàn prou, les punxem amb un tenedor. Esperem a que es gelen un poc, les pelem i les tallem a rodanxes, les posem en una font. Pelem la tomaca, la tallem a rodanxes i la posem damunt de la creilla, posem la toninyeta i els ous durs. Fem una vinagreta amb la sal, l´oli d´oliva i el vinagre i alinyem l´amanida.\nBollim el caldo de verdures, apaguem el foc, afegim el cous cous, remenegem, esperem uns minuts i posem en un plat, i el que vullga que se ho mescle amb l´amanida. Eixe va ser el nostre sopar d´anit.\nLLUÇ AMB LLIT DE CREÏLLES I SALSA DE NOUS\nde bahira1 en Chef 2ooo, Creilles, Peix, Receptes de cuina Etiquetas:montadets, segon plat\nINGREDIENTS PER A FER LES CREÏLLES\nPelem les creïlles i les tallem trencant-les. Les posem a la Chef, afegim els alls pelats i tallats a làmines, i tots els altres ingredients. Programem menú planxa, temperatura mitja durant 3 minuts. Cancel·lem, obrim, remenem tot i tornem a posar el mateix menú 3 minuts més.\nSi no teniu robot de cuina, les fregiu en una paella.\nINGREDIENTS PER A FER EL LLUÇ:\nUna tallada de lluç per persona\nCalfem una paella antiadherent amb unes gotes d’oli, posem el lluç, tapem i deixem al mínim uns deu minuts.\nSALSA DE NOUS:\nEn un morter piquem unes nous, una dent d’all, un poc d’oli d’oliva, sal, orenga o les espècies que ens agraden.\nDesprés muntem el plat i a disfrutar !!!!\nde bahira1 en Receptes de cuina, Verdures Etiquetas:vegetarià, verdures\nTallem la col a tires, la llavem ben neta. Posem oli d´oliva en una paella i sofregim els alls a lámines, afegim la col, la sal, la llima i deixem coure a foc baix, fins que la col es quede blaneta. No fa falta que li posem aigua. La col és de la collita del meu germà. Jo vaig fer un dia mitja i un altre dia l´altra mitja. Com em va sobrar, la vaig congelar, que desprès està igual de bona.\nARNADI DE LA MEUA MARIA\n20 Abr 2014 Deja un comentario\nde bahira1 en Dolços, Receptes de cuina Etiquetas:postres, setmana santa, tipic valencià\nCom tots els anys, la meua cosina Maria, quan arriba Setmana Santa en regala un arnadì.\n¡¡¡¡¡¡ Gràcies bonica… t´estime !!!!!!\n1 kg. de carabassa torrada\n250 gr de sucre (orientatiu, jo sempre ho taste, perqué depèn de lo dolça que siga la carabassa)\nla corfa ratllada d’una llima\nun grapat d’ametles crues i pelades\nun grapat de pinyonets\nMesclem la carabassa amb el sucre, la corfa de la llima ratllada, els fruits secs i les panses, deixant un poc d’ametles per adornar pel damunt. Ho posem dins del forn a 180º en una cassola de fang, fent un caramull, durant una hora, més o menys, vigilant sempre, perquè cada forn és diferent.\nTambé el podem fer de moniato, o mesclar moniato i carabassa, com més ens agrade. També podem posar sucre i canyella pel damunt, però a mi m’agrada més sense.\nde bahira1 en Dolços, Receptes de cuina Etiquetas:mosto, postres\nEsta recepta és de la meua amiga Tere Simó i la foto també. Te una pinta boníssima !!!!!\nEl mostillo és un dolç tipic manxec\n1 lt. de mosto\n6 cullerades de farina, pot ser maizena\ncorfa de llima ratllada\n1 sobre de matalauva (anís en gra)\nPosem el mosto a coure i quan reduixca a la mitat (uns 25 ó 30 minuts) es deixa refredar. Desfem la farina en el mosto remenejant bé per a que no es fassen grumolls, despres ho podem colar per a que ens quede mes fi. Ho tornem a posar al foc sense deixar de remenejar. Afegim la ralladura de una llima, el sobret de matalauva i el sucre. Quan veguem que tinga consistència ho posem en un mol.le i ho deixem refredar a la nevera un dia.\nde bahira1 en Alba, Sopes Etiquetas:Romania, viatges\nEste restaurant està a Bucarest, en el casc antic de la ciutat. Era una cerveceria que va obrir les seues portes l´any 1879. És un edifici neogòtic, un lloc en el que cada objecte té la seua pròpia història i el seu interior no ha canviat amb el temps. Tenen cuina tradicional a molt bon preu.\nAlba està dinant una sopa de fesols dins d´un pa al que li han llevat la molla. Diu qu´estava boníssima.\nDINAR EN ALTRE RESTAURANT A BUCAREST\nALBA FENT FOTOS A BUCAREST\nAMIGUES A BUCAREST\nFORMATGE BRÂNZÁ DE BURDUF\nde bahira1 en Alba, Formatge Etiquetas:Romania, vacances, viatges\nEste formatge l´ha portat Alba de Romanía, concretamen de Bran, en Transilvania, que és on està el castell de Dràcula. És un formatge d´ovella, curat amb corfa d´abet, és fort, de color blanc groguenc, un poc més oscur en la capa del damunt….. està bonissim, la veritat. És molt popular entre els turistes que visiten els poblets de Transilvania.\n¡¡¡¡¡¡ JA TINC 11.000 VISITES !!!!!!\nde bahira1 en Varis Etiquetas:agraiment, gracies\nYa sé que en la red hi han blogs de cuina molt bons, on la gent que els visita deixa molts comentaris. Jo pose les receptes que fem a casa, totes fàcils, sense ser molt elaborades… primer per a que no se m´obliden i poder consultarles, i també per si li interesen a algú i les vol fer. Cada día tinc alguna que altra visita i, poc a poc, he arribat a les 11.000…. aixina qu´estic molt contenta !!!!!!!\nMoltes gràcies a tots i cadascú de vosaltres per la vostra presència, per passar per aci de tant en tant i comentar alguna coseta, per mirar i deixar un poc del vostre temps.\n¡¡¡¡ Sigau benvinguts….. sempre !!!!\nEsta recepta és de Hogarutil, però jo la vaig fer amb la Chef 2000 T.I. INGREDIENTS: 250 ml de suc de taronja 1oo gr de sucre 35 ml d´oli 150 gr de farina 1 sobret de llevat margarina per untar el mol.le PREPARACIÓ: Posem el suc de taronja i afegim el sucre, remenem bé, després l´oli i per últim la farina mesclà amb el llevat, anem posant-ho poc a poc i remenant fins que s´integre tot i tingam una mescla sense grumolls. Untem la cubeta de la Chef amb un poc de margarina i programen Cocció/Forn durant 40 minuts. Ho podem fer al forn i ho tindrem 40 minuts a 180º Este biscuit és ideal per aquells que tenen alèrgia al ou o a la llet, perque com podeu comprovar no porta ni una cosa ni altra. Queda molt bò, però si sou golosos li poseu un poc més de sucre.


Revés judicial al govern del PP: no pot desallotjar famílies i desentendre-se’n – Blocs de VilaWeb\n[RESUM DEL 2 AL 8 DE NOVEMBRE] Abans d’entrar en el repàs d’actualitat dels darrers set dies, aquí van els enllaços a dos articles que diferents mitjans m’han publicat aquesta setmana. El primer va sortir dissabte al Diari Públic, dedicat a un dels grans reptes que tenim a les nostres ciutats, el de la rehabilitació i posada al dia del parc immobiliari (? el podeu llegir aquí). El segon es va publicar divendres a l’Independent de Badalona i és una contribució al Dia de l’Urbanisme que se celebra avui arreu a partir d’un cas concret, una operació de regeneració urbana al barri de Sistrells (? el podeu llegir aquí). També aquesta ha estat setmana de ple i com és habitual aquest fet té el seu apunt específic al blog (? el podeu llegir en aquest enllaç).\nD’altra banda, la Justícia ha ordenat a l’alcalde del PP a Badalona que doni allotjament a dues de les famílies que va desallotjar. Fa un any aquestes famílies van perdre les seves famílies per l’esfondrament del bloc on vivíen al barri de la Salut. Aquest va ser també un tema de la tertúlia (? aquí el que vaig dir-hi). Parlant de drets amenaçats, aquests dies torna a l’actualitat municipal la qüestió de l’empadronament (impulsada en bona part per la regidora republicana Anna Lara, com podeu veure aquí).\n— Anna M. Lara Carmona🌸 (@annalaracarmona) November 5, 2020\n— Anna M. Lara Carmona🌸 (@annalaracarmona) November 4, 2020\n— Anna M. Lara Carmona🌸 (@annalaracarmona) November 3, 2020


3 Petits Plaers absorbents - Página web de paraulademixa\nLa col·lecció de Viena Edicions “Petits Plaers” està a punt d’arribar a la vintena de títols publicats, i més d’un ha estat encapçalant les llistes de llibres més venuts de Catalunya. Els últims tres llibres estan protagonitzats per dones polifacètiques i sorprenents, i em penso que un d’ells s’està convertint en el meu preferit fins ara! Però anem per parts...\nColofó de "T'agrada Brahms?": «La primera edició de T’AGRADA BRAHMS?, de Françoise Sagan es va acabar d’imprimir un dia ventós de pluja persistent de les acaballes de l’hivern del 2021, un dia d’aquells en què els balcons amb prou feines ofereixen recer.»\n“T’agrada Brahms?” (Petit Plaer Nº17) és la història de la Paule, una dona que viu atrapada en un matrimoni que fa aigües. Quan coneix en Simon alguna cosa sembla canviar dins seu, però l’autora resol aquesta breu novel·la amb els girs melancòlics i un xic perversos que la caracteritzen.\np.9 «La Paule s’estudiava la cara al mirall i passava revista a les derrotes acumulades en trenta-nou anys, una per una, no pas amb el pànic, l’acritud habituals en aquest cas, sinó amb una tranquil·litat amb prou feines atenta. [...] S’havia plantat davant del mirall per matar el temps i —la idea la va fer somriure— descobria que era justament el temps qui la matava a poc a poquet, lentament, atacant una aparença que ella sabia que havia estat estimada.»\nSagan (pseudònim de Françoise Quoirez) reflexiona sobre les contradiccions de les persones, els prejudicis de la societat, i la perillosa inèrcia de les relacions tòxiques. Ho reconec: com he arribat a maleir i compadir a la Paule! Si us agraden les històries tràgiques i agredolces, no us perdeu tampoc “Bon dia, tristesa” (Petit Plaer Nº9).\nL'autora, Françoise Sagan\nLlegeix un fragment de "T'agrada Brahms?" online\nColofó de "Ehregard": «La primera edició d’EHRENGARD, d’Isak Dinesen, es va acabar d’imprimir durant l’abril de l’any 2021, coincidint amb el 136è aniversari del naixement de l’extraordinària Karen Blixen, coneguda a la seva granja africana com “la senyora que parla com la pluja”.»\nLa jove Ehrengard és la protagonista del Petit Plaer Nº18, una paròdia de l’arquetip de Don Joan que trenca completament amb el registre de “El festí de Babette” (Petit Plaer Nº14). Karen Blixen ens sorprèn amb una faula medieval plena de conxorxes, embolics i picardia on no només capgira l’estereotip de donzella pura i innocent, sinó que s’enriu de la figura del clàssic artista seductor. En destaco la veu tintada d’ironia de la narradora, i el còmic i enginyós gir final.\np.54 «—Un penic pels vostres pensaments, lady Ehrengard —va dir.\nElla el va mirar i per un instant li va passar un rubor molt lleu per la cara.\n—La veritat... —Després d’una pausa, va respondre a poc a poc i amb gravetat–. No pensava en res.\nHerr Cazotte no va tenir cap dubte que en aquell moment, com sempre, deia la veritat.»\np.61 «No soc una persona modesta, tinc molt bona opinió dels meus talents, i m’atreviria a pensar que podria haver imaginat algunes de les coses que m’envolten. Potser hauria inventat l’herba alta, però se m’hauria acudit la rosada? Podria haver inventat el crepuscle, però se m’haurien acudit els estels? En tot cas —es va dir, mentre escoltava immòbil–, segur que no hauria pogut inventar el rossinyol.»\nL'autora, Karen Blixen\nLlegeix un fragment de "Ehrengard" online\nPerò si parlem de girs, qui s’emporta la palma és el primer Petit Plaer de William Somerset Maugham (el Nº19 de la col·leccio). Quanta intriga i angoixa amaga aquesta preciosa i idíl·lica portada dissenyada per Andy Noguerón.\nColofó: «Aquesta edició d’UNA VIL·LA A FLORÈNCIA, de W. Somerset Maugham, es va acabar d’imprimir un matí assolellat de primavera en què els crits dels falciots anunciaven la proximitat de l’estiu.»\n“Una vil·la a Florència” ha sigut la lectura que hem comentat aquest diumenge la Marta (de “La mar de llibres”), la Mariona (de “Meyonbook”) i jo al canal Vermut Literari, i ens ha captivat a les tres! Quin tip de subratllat frases! A més, la Mary ens ha semblat una dona empoderada, complexa i intel·ligent.\np.65 «—¿Us sorprendria si us digués que he estat una noia treballadora, i que no solament era capaç de cuinar per a mi mateixa, sinó que estava obligada a fer-ho?\n—No m’ho creuria pas.\n—¿Us estimaríeu més creure que he viscut amb molt de luxe tota la meva vida amb un estol de criats anant-me al darrere?\n—Sí. Com una princesa de conte de fades.\n–Fet, doncs. Puc remenar ous i fregir cansalada perquè va ser un dels dons que vaig rebre de la meva fada bona el dia del meu bateig.»\nL'autor, William Somerset Maugham\np.118 «En aquell dia càlid de principis de juny hi havia una vibració a l’aire que posava tothom de bon humor. Feia la sensació que ningú no patia cap mena d’angúnia; tothom semblava carregat de diners; tothom semblava disposat a passar-s’ho d’allò més bé. Era impossible de creure que enlloc del món hi hagués gent que no menjava prou. En dies com aquell, valia la pena viure.»\nPels seus diàlegs enginyosos i cínics, les descripcions delicioses i la seva trama sorprenent, m’atreveixo a dir que “Una vil·la a Florència” actualment és el meu Petit Plaer preferit! Fins i tot m’ha recordat lleugerament a l’inoblidable relat d’Agatha Christie “Villa ruiseñor” (Philomel Cottage).\nEn resum, els Petits Plaers de Viena Edicions són ideals per llegir a qualsevol lloc, però serà millor que no us els emporteu a la platja: encara us cremaríeu com li va passar a la Meyonbook! ^.^ Són històries tant absorbents que un cop comenceu no podreu parar de llegir... Paraula de Mixa!\nLlegeix un fragment de "Una vil·la a Florència" online\ntagPlaceholderTags: d-g, t-w, n-p, ressenyes, liteadult


1.800 visitants a la sisena Fira de l'Ensenyament — Ajuntament d'Igualada\n27º max. / 18º min. 21/06/2021 09:52\nSou a: Inici / Noticies / 1.800 visitants a la sisena Fira de l'Ensenyament\n1.800 visitants a la sisena Fira de l'Ensenyament\nL’organització en fa una valoració positiva, especialment pel que fa a la diversificació de propostes i al nou servei d’orientació personalitzada\nLa sisena edició de la Fira de l’Ensenyament d’Igualada, que es va celebrar a l’antic Escorxador els dies 3 i 4 de març, va rebre 1.800 visitants entre les dues jornades en què es va desenvolupar. Aquesta era la primera ocasió en què l’esdeveniment se celebrava també en dissabte, facilitant que el poguessin visitar joves acompanyats de les seves famílies. Els visitants hi van trobar estands informatius, xerrades i assessorament a la seva mida. La Fira, de periodicitat anual, s’adreça principalment als joves d’Igualada i l’Anoia que es trobin entre 4t d’ESO i els 20 anys i que estiguin decidint els seus itineraris personals, acadèmics i professionals.\nEn aquesta edició s’ha incrementat el nombre d’universitats i centres d’estudis superiors, tant públics com privats, arribant a un total de 30 i destacant entre les novetats la presència de l’Escola de Turisme d’Andorra. També s’hi van aplegar 25 centres de formació professional i contínua i, per primer cop, cossos de seguretat i emergències, com Mossos d’Esquadra, Agents Rurals o Bombers de la Generalitat. La fira també ha tingut un caire més inclusiu, amb la presència del Grup Àuria, oferint en aquest cas programes de formació adaptada.\nAquest 2017 s’hi han desenvolupat més xerrades informatives i s’hi han tractat àmbits més diversos. També es proposava, com una altra de les principals novetats, un punt d’orientació personalitzada per atendre les consultes de joves i famílies. Aquesta ha estat una iniciativa molt ben acollida que fa que, de cara a l’any vinent, el departament de Joventut de l’Ajuntament d’Igualada ja valori augmentar el nombre d’orientadors.\nPertany a: Ensenyament i universitats, Famílies, Joventut


Rehabilitació d'una masia unifamiliar aïllada \nRecasens Oros, David (Universitat Politècnica de Catalunya, 2014-10)\nL’edifici objecte del projecte, és un edifici aïllat que consta de planta baixa, planta pis i golfes, amb un seguit de construccions annexes, una d’ella esta adossada al cos principal i la resta separades. L’edifici va ...\nRehabilitació d'un edifici de planta baixa mes dos plantes c/ Font d'en Rafel 5, Llanars \nCarrera Colom, Josep (Universitat Politècnica de Catalunya, 2010)\nEl present document representa la part escrita, memòria, del meu Projecte Final de Carrera. Trobem una segona part, representada per la part gràfica per un conjunt de plànols on es grafien les diferents solucions ...\nRehabilitació edifici plurifamiliar entre mitgeres situat a la rambla de Sant Ferran, 34, d’Igualada \nSabaté Domènech, Joaquim (Universitat Politècnica de Catalunya, 2014-07)\nEl projecte que es presenta és una proposta de rehabilitació d’un edifici plurifamiliar entre mitgeres situat a la Rambla de Sant Ferran, 34, d’Igualada. Construït per en Bonaventura Bassegoda l’any 1935 forma part dels ...\nRehabilitació i ampliació d'una casa de cos al carrer Llauder 18 de Mataró \nBarón Castellà, Anna (Universitat Politècnica de Catalunya, 2010-10)\nL'edifici del carrer 18 Llauder consisteix en una planta baixa i planta primera, sent aquesta un tipus molt comú de construir a la ciutat de Mataró. Aquest projecte tracta de preservar la estructura inicial de l'edifici ...\nRehabilitació i canvi d’ús de l’edifici situat a l’illa 64106, parcel•la 01 de Deltebre i millora del seu entorn \nFabra Noche, Lara (Universitat Politècnica de Catalunya, 2011-06)\nLa meva proposta de projecte és la creació d’un centre d’interpretació “Lo Carrilet”, construcció de locals d’entitats i magatzems municipals, i millora de l’entorn de l’edifici existent amb la creació d’un parc. Aquesta ...\nRehabilitació i canvi d'ús d'una casa unifamiliar aïllada a casa rural situada a Montoliu de Segarra \nTamboleo Brasó, Neus (Universitat Politècnica de Catalunya, 2009)\nRehabilitación mercado y teatro de Vilassar de Dalt. Passatge de la Rosa,1, 08339, Vilassar de Dalt \nMur Yáñez, David (Universitat Politècnica de Catalunya, 2015-04-13)\nLa actuación realizada entre el 11 de mayo y el 14 de septiembre del año 2013 en el Mercat del Carme – edificio Estrella-, nos ha permitido profundizar en el conocimiento del edificio. Una faceta de estudio documental ...\nRemunta de dos plantes en un edifici situat a l'Eixample de Barcelona \nPagès Rovira, Adrià (Universitat Politècnica de Catalunya, 2018-10-25)\nEdifici construït al 1878 segons llicència sol·licitada pel propietari de l’edifici en aquells temps, Don Andrés Pujadas, per a la construcció d’un edifici de Planta Baixa i tres plantes pis.\tEl 6 de Maig de 1959, ...\nSeguiment construcció fase I 3 blocs de vivendes, aparcaments i locals comercials \nMestre Alloza, Javier (Universitat Politècnica de Catalunya, 2012-12-10)\nEl present projecte consisteix en el seguiment dels treballs de construcció de 82 vivendes, 166 aparcaments, en tres unitats edificatòries. Dos de PB + 4 i una de PB + 5. Primer es realitza una descripció del projecte ...\nSeguiment de l'execució de la rehabilitació d'un edifici unifamiliar aïllat i dos edificis annexes a la finca rústica "Alparico" a Ciutadella de Menorca \nTaltavull Fedelich, Antoni (Universitat Politècnica de Catalunya, 2011-06)\nHa arribat el moment culminant a aquesta aventura que ens vam embarcar ara ja fa un temps. Com a tal, sempre te sorgeix un que altre dubte sobre l’enfocament que li vols donar al Projecte Fi de Grau (PFG), de quin tema ...\nSeguimiento de la ejecución de viviendas unifamiliares \nAltube Zurutuza, Naia (Universitat Politècnica de Catalunya, 2016-07-13)\nEn este proyecto final de grado de la modalidad B2 del practicum se explican los trabajos realizados durante 6 meses en la empresa SUANT.S.R.L., ubicada en Santa Cruz de la Sierra, Bolivia. Primeramente, el trabajo ...


Manresa celebra el mil·lenari de la redotació de la basílica de Santa Maria de la Seu - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nManresa celebra el mil·lenari de la redotació de la basílica de Santa Maria de la Seu\nS'ha habilitat un nou espai de visita a l'equipament, l'Espai Oliba\nfrancesc galindo manresa 06.07.2020 | 12:21\nJosep Maria Riba, Marc Aloy, Joan Hakolimana i Mete Codinach Francesc Galindo\nJosep Maria Riba, Marc Aloy, Joan Hakolimana i Mete Codinach\nA l'atri de la Basílica de Sant Maria de la Seu s'ha presentat la commemoració del mil·lenari de la redotació de la parròquia.\nEl dia 15 de juliol de 1020, el Bisbe Oliba, persona cabdal per la cultura catalana i gran impulsor de l'arquitectura romànica, juntament amb la comtesa Ermessenda, va visitar Manresa per a la redotació de la Seu, el que significava impulsar la reconstrucció de la ciutat i la reorganització dels seus límits.\nPer commemorar el mil·lenari d'aquesta data, des de la basílica i amb la col·laboració de l'Ajuntament de Manresa, s'ha articulat un programa d'actes i d'activitats i s'ha habilitat un nou espai de visita a l'equipament, l'Espai Oliba.\nLa presentació del mil·lenari de la basílica de la Seu ha anat a càrrec de MarcAloy, alcalde de Manresa; Mn. Joan Hakolimana, rector de la Seu i Mn. Josep Maria Riba, delegat episcopal del Patrimoni Cultural del Bisbat de Vic.\nLa redotació va consistir en la fixació de nou dels límits del terme de la ciutat de Manresa i de la parròquia de l'església de Santa Maria (La Seu), ja que a finals del segle X, la ciutat es trobava en una zona fronterera que va ser saquejada i destruïda pels sarraïns. Va ser el 15 de juliol de 1020 quan la comtessa Ermessenda, el seu fill Berenguer Ramon I i el bisbe de Vic, Oliba, van visitar la ciutat i van realitzar una nova fixació de l'extensió i rodalia del terme de Manresa.\nMn Joan Hakolimana, rector de la basílica, ha explicat els trets històrics de la redotació i ha agraït la col·laboració de l'Ajuntament de Manresa per dur a terme la celebració. Per la seva banda, Mn Josep Maria Riba ha descrit Oliba com a "compte, monjo, abat i bisbe", i com un gran impulsor de la cultura catalana i del romànic del país. S'ha mostrat satisfet que a Manresa se celebri el seu paper a la ciutat i ha citat dos grans productes vinculats a la seva figura: el Camí Oliba i "Cases d'Oliba", un projecte que es presentarà públicament aviat.\nSeguidament, Mete Codinach, ha recordat que des de fa anys la Seu treballa per posar a l'abast de tots els manresans i visitants el màxim de recursos per donar a conèixer el seu patrimoni cultural i artístic i ha explicat tots els actes que configuren el programa, que es duran a terme "amb prudència i moltíssima il·lusió".\nFinalment, l'alcalde de Manresa, Marc Aloy, ha tancat la presentació posant èmfasis en la fructífera relació que s'ha teixit entre el Bisbat de Vic, la Seu de Manresa i l'Ajuntament de Manresa amb l'objectiu de dinamitzar l'equipament més rellevant en l'àmbit patrimonial de la ciutat. L'alcalde ha explicat que el temple s'ha anat obrint a la ciutat i que ja ha estat escenari d'actes de la Fira Mediterrània o de Manresa Capital de la Cultura Catalana 2018, entre altres, i ha recordat que a finals d'aquest mes de juliol s'hi durà a terme el cicle de música Sons del Camí, amb Ferran Palau o Roger Mas, entre altres. Tot plegat, ha dit, "ens indica que estem treballant en una bona línia i amb la voluntat d'anar eixamplant les activitats que es fan a la Seu".\n15 de juliol a les 19.30 h: conferència inaugural "Mil anys d'una represa: Manresa i Oliba" a càrrec de Marc Sureda, Doctor en història de l'art i conservador del Museu Episcopal de Vic.\n15 de juliol a les 20.30 h: inauguració de l'Espai Oliba a porta tancada, per autoritats i persones vinculades a la basílica (per motius de seguretat sanitària, aquest acte no es podrà fer en obert). L'Espai Oliba és el que actualment denominem "sota claustre romànic" de la basílica. Des del claustre modern es pot observar la galeria porxada de columnes romàniques, però no s'hi pot accedir. A partir del dia 15 de juliol (dia exacte de la visita del Bisbe Oliba l'any 1020), aquest espai formarà part del recorregut habitual de visites, ja que es disposarà de càmeres de vídeo vigilància per garantir la seguretat tant dels visitants com de les peces exposades, s'endreçarà, es millorarà el sistema d'il·luminació i es museïtzarà. Aquesta obertura permetrà donar a conèixer el s orígens romànics del temple i de la ciutat.\n16, 17, 22, 23 i 24 de juliol a les 19.30 h: Vesprades Mil·lenàries, visites guiades per descobrir els orígens romànics de la Seu a l'Espai Oliba i gaudir d'unes vistes privilegiades de la ciutat des de la primera coberta durant el crepuscle vespertí. Cal reservar entrada a: gestio@seudemanresa.cato al 93.872.15.12.\n3, 4 i 5 de setembre: 4t Festival de Microteatre Cop d'Ull amb 4 obres de teatre que permetran descobrir diversos racons del temple. Tots els guions estaran escrits expressament per aquesta edició del festival i versaran entorn de la redotació. Els artistes que hi participaran són 100% del Bages. Les entrades es posaran a la venda pròximament a través del web del Kursaal.\nCicle de coneixement romànic\n9 d'octubre: "Manresa i el seu comtat. De l'arribada del poder carolingi a la dotalia de l'any 1020", a càrrec de l'historiador Xavier Costa.\n23 d'octubre: "La Manresa romànica", a càrrec de la doctora Anna Orriols.\n30 d'octubre: "La canònica de Manresa a l'Edat Mitjana", a càrrec de l'historiador Josep Maria Masnou.\nQue ho demanin als amics de Pep Garcia.\nArxiven la denúncia de militars contra el regidor Joan Coma.


2021 Màquina de fabricació d'etiquetes de cautxú PVC Màquina automàtica de cautxú | Proveïdor de màquina de metrallador de joieria Weldo\nimplantar el cervell i els ulls a la màquina\nMàquina intel·ligent de configuració de cristall visual\nMàquina de fabricació automàtica d'etiquetes de goma\nMàquina d'etiquetes Soft PVC d'escriptori\nMàquina de dispensació d'etiquetes de PVC vertical\nLínia de producció automàtica completa\nMàquina automàtica de visual intel·ligent\nMàquina de fabricació de logotips de silici\nMàquina de suport a l'etiqueta de PVC\nForn industrial automàtic\nPer què triar Weldo?\nConvertir-se en distribuïdor\nSolució i casos\nMàquina intel·ligent de configuració de diamants visuals\nProducció de pegats de goma suau\nProducció superior de roba de goma de calçat\nProducció de gomes de goma TPR\nPromoció de cautxú Producció de souvenir\nMàquina de fabricació de teclat de goma\nMàquina de fabricació d'equipatges de cautxú\nMàquina de fabricació de muntanya de goma\nMàquina d'esmalt visual intel·ligent\nBotons d'esmalt automàtic intel·ligent automàtic\nMàquina intel·ligent de pintura de pintura de pintura de pintura de calçat\nJoieria intel·ligent de pintura automàtica de màquines de pintura automàtica\nMàquina automàtica visual intel·ligent per a la coberta del motor\nMàquina d'esmalt visual intel·ligent | Souvenir de promoció\nIntel·ligent màquina pintant logotips de roba\nMàquina de domini de cristall clar\nMàquina automàtica d'adhesius de mosaic domèstic\nAdhesiu epoxi | Màquina de domini de l'etiqueta PU\nMàquina de domini de les etiquetes de roba\nMàquina de domini epoxi per a botons\nClaus de promoció de recobriment epoxi clar | Monedes\nIndústria de l'electrònica domèstica\nLa fabricació intel·ligent comença amb WElDO\nLíder en la transformació de tecnologia de màquines de visió intel·ligent\nAmb dècades de rica experiència en la indústria, WELDO se centra en màquines de distribució totalment automàtiques i màquines per pintar. Ha superat la certificació del sistema de qualitat ISO9001 i té una sèrie de patents de propietat intel·lectual independents i diversos drets d'autor de programari. La nostra empresa ha superat la certificació d’empresa doble-suau, el nivell actual de tecnologia i el volum de vendes han assolit el nivell líder en la indústria mundial.\nMàquina mòbil d'alta velocitat de doble estació\nAplicació : 1. adequat per a una gran varietat de materials líquids, com ara pintura per coure, cola AB de resina epoxi, esmalt, cola UV, silicona electrònica, cola de cristall, tinta de plàstic, tinta metàl·lica, cola conductor EMI, cohesiva conductora, cola instantània, cola de fosa, pasta de soldar, lubricant, cola de plata, cola vermella, pasta tèrmica, pasta de prevenció de la sequera, pintura transparent, agent de fixació de cargol, resina de PU, cola de viscositat mitjana / baixa, etc. 2. es pot aplicar per distribuir material líquid en diferents peces de treball, com ara metall, plàstic, fustes, adhesius, etc.\nMàquina dispensadora automàtica d'etiquetes de PVC / silici de 5 colors Weldo\nCaracterístiques: 1. Importeu el fitxer JPG al programari per programar la pista de distribució. 2. Mitjançant la programació d’ordinadors, el programari és clarament visible, còmode i ràpid. 3. Es pot utilitzar un broquet individual o un broquet múltiple segons la producció real. Màxim 5 broquets treballant junts per millorar la producció. 4. Fins a 8 botons de drecera de programació diferents, adequats per a la producció de múltiples procediments. 5. Després de programar el programa, es pot guardar a l’ordinador i és vàlid permanentment. Quan cal produir el producte la propera vegada, es pot convocar el programa directament sense una segona programació. 6. Distribució de dos motlles simultàniament amb la funció de posició del motlle. 7. Traieu productes de PVC i silicona complicats i d’alt valor afegit. 8. Producció ràpida, una màquina equival a 3 a 5 treballadors individuals, cosa que pot reduir considerablement el termini de lliurament de la comanda. 9. Feu productes de PVC / silicona de forma estable, una alta qualitat i una taxa defectuosa baixa, pot ajudar a reduir els costos. 10. El funcionament de programari i màquina és fàcil d’aprendre; pot ajudar a escurçar el temps d’entrenament. 11. Mètode de programació: punt, línia, arc.\nWeldo màquina dispensadora automàtica d'etiquetes de PVC / silici de 12 colors\nCaracterístiques: 1. Importeu fitxers JPG o DXF al programari per programar la pista de distribució. 2. Mètode de programació flexible, segons els clients que vulguin escollir programació gràfica per ordinador o programació de caixa d’ensenyament (útil). 3. Es pot utilitzar un broquet individual o un broquet múltiple segons la producció real. Els broquets Max12 treballen junts per millorar la producció. 4. Fins a 8 botons de drecera de programació diferents, adequats per a la producció de múltiples procediments. 5. Després de programar el programa, es pot guardar a l’ordinador i és vàlid permanentment. Quan cal produir el producte la propera vegada, es pot convocar el programa directament sense una segona programació. 6. Distribució de dos motlles simultàniament amb la funció de posició del motlle. 7. Traieu productes de PVC i silicona complicats i d’alt valor afegit. 8. Producció ràpida, una màquina equival a 3 a 5 treballadors individuals, cosa que pot reduir considerablement el termini de lliurament de la comanda. 9. Feu productes de PVC / silicona de forma estable, una alta qualitat i una taxa defectuosa baixa, pot ajudar a reduir els costos. 10. Es pot combinar amb el robot per formar una línia de producció totalment automàtica, que pot produir i reduir automàticament els costos laborals. 11. El funcionament de programari i màquina és fàcil d’aprendre; pot ajudar a escurçar el temps d’entrenament. 12. Mètode de programació: punt, línia, arc.\nWeldo màquina dispensadora automàtica d'etiquetes de PVC / silici de 18 colors\nAplicació del producte: 1. Productes de regals 2. Clauer, estoreta de barra, posavasos, etiqueta d’equipatge, estoig per al conductor de la ploma, 3. Cae mòbil de silicona, rellotge de silicona, canell de silicona, suport de telèfon mòbil de PVC, obridor d’ampolles de PVC. 4. tirador de cremallera, insígnia de goma, part superior de sabata, tancaments de ganxo i llaç 5. Superposició de sabates, tira anticollisió TPR per a guants, sola de sabates\nTecnologia de producció totalment automatitzada, alliberant mà d'obra, estalviant mà d'obra i millorant l'eficiència.\nWELDO proporciona equips de distribució de cola d’alta qualitat, solucions d’aplicacions tecnològiques innovadores i personalitzades per ajudar els clients a augmentar la flexibilitat empresarial, optimitzar l’eficiència de producció i assolir els objectius de sostenibilitat, fer que la maquinària i l’equip automatitzats maximitzin l’eficiència de producció i l’estabilitat del producte, canviïn els costos de fabricació i augmentin els beneficis.\nEls equips d’automatització WELDO ofereixen tipus de màquina dispensadora i robot scara a clients globals, el nostre producte s’utilitza àmpliament en electrònica, automòbils, electrodomèstics, accessoris de calçat, adhesius, motocicletes, plàstic per degoteig, insígnies de maquinari, regals de joies, rellotges, menjar, golf, nail art, accessoris per a mòbils, ulleres i altres camps. Els clients de cooperació a llarg termini inclouen Midea, Huawei, Gree, Skyworth, Haier i altres empreses de Fortune 500 i un gran nombre de petites i mitjanes empreses fabricants.\nEtiqueta de producció de màquina d'alta velocitat\nMàquina d'alta velocitat per a productes d'arc d'alta brillantor\nPintar caputxa de moto\nWEIDO Acoloreu l'etiqueta del vehicle de la màquina d'alta velocitat\nWEIDO Pinteu l'etiqueta del vehicle de la màquina d'alta velocitat\nWELDO es va fundar el març del 2007.\nWELDO és una empresa tecnològica centrada en la investigació i desenvolupament, producció i venda d'equips de fabricació automatitzada per al control de fluids, com ara distribució automàtica de cola, dispensació de plàstic, coloració i vàlvules d'injecció. La nostra categoria principal inclou màquina dispensadora i robot scara, etc.\nProporcionar tecnologia de fabricació intel·ligent líder en la indústria, prevenda, venda, servei professional, perfecte i oportuna, servei postvenda, solucions innovadores d’aplicacions de tecnologia personalitzada, fabricació d’automatització visual avançada.\nPoseu-vos en contacte amb nosaltres per obtenir més solucions empresarials\nDissenyar i investigar i desenvolupar solucions d’intel·ligència artificial que proporcionin valor empresarial a les empreses segons les seves necessitats.


Es Nostro Camp, una cooperativa agrària a la Transició eivissenca - Diari Jornada\nFOTO ENCICLOPÈDIA D'EIVISSA I FORMENTERA\nÚltim article de la sèrie 'Històries i memòries'\nEs Nostro Camp, una cooperativa agrària a la Transició eivissenca\n| 31 d'ag, 2018 - 00:42\nSèrie Emancipació IV\nEn els territoris allunyats dels grans centres de poder urbans, la llosa de l'statu quo i del conservadorisme és molt més palpable i asfixiant. Això fa que sovint les dissidències siguin molt més soterrades, però quan emergeixen, sovint ho fan amb la força d’un guèiser que ho xopa tot.\nEls relats històrics i polítics canònics acostumen a fer molt poc cas d’aquestes experiències, que queden en una nota a peu de pàgina o a escasses monografies locals. En canvi, la memòria popular del lloc en conserva viu un record —bo o dolent— que molt sovint pesa en la seva cultura política. Un d’aquests casos va ser el de la cooperativa agrícola de l’illa d’Eivissa Es Nostro Camp.\nL’Eivissa de principis dels 70 era una illa en transformació. L’activitat agrícola deixava pas al turisme com a motor econòmic de l’illa, però la crisi econòmica que començava a albirar-se a Occident estenia una ombra d’amenaça sobre la supervivència econòmica d’aquells centenars de famílies que a Eivissa depenien de l’agricultura.\nMalgrat la militància comunista dels seus impulsors, la cooperativa volia ser una eina transversal\nEn aquest context, un grup vinculat a la secció eivissenca del Partit Comunista Espanyol (PCE) va començar a plantejar la necessitat d’autoorganització de la pagesia per a fer front a la crisi. L’home clau va ser Joan Calvera. Aquest barceloní afiliat al Partit Socialista Unificat de Catalunya (PSUC) era tècnic del ministeri d’Agricultura i va arribar a l’illa el 1969 com a cap del Servei d’Extensió Agrària. A través de l’impuls de mercats i pagesos i de les seves intervencions en el popular programa de ràdio Es nostro camp, va anar insistint en la necessitat de trencar amb l’individualisme i associar-se per fer front a l’amenaça de la crisi.\nEl 1974 es va constituir la cooperativa Es Nostro Camp com a cooperativa agrària de consum i producció. L’altre impulsor —que va esdevenir president de l’entitat— va ser Antoni Planells, també vinculat al PCE. Malgrat la militància comunista dels seus impulsors, es volia que la cooperativa fos com una eina transversal per millorar les condicions de vida de la pagesia, al marge de l’acció estrictament partidista, que en aquell moment s’intentava articular a través de la Taula Democràtica.\nAtacs del poder\nEs Nostro Camp es va expandir ràpidament fins a arribar a més de mil associats i a tenir seccions en quinze parròquies. La cooperativa de consum, que permetia adquirir productes de la llar a preus molt bons, va ser un reclam que va donar entrada a molts afiliats que no vivien directament de la terra. Així mateix, la cooperativa facilitava l’accés a adobs, llavors, farratges i maquinària agrícola a un preu molt més accessible que el que podien aconseguir els pagesos individualment. Com a cooperativa de producció, la seva lluita era per aturar la caiguda dels productes agrícoles, ja fos a través de la venda directa o millorant la capacitat de negociació amb els intermediaris.\nLa cooperativa es va expandir ràpidament fins a arribar a més de mil associats i a tenir seccions en quinze parròquies\nLa cooperativa va topar amb el poder franquista fins i tot abans de la seva legalització, a causa de la seva oposició a la construcció d’un nou abocador a Can Sopes, en un espai on treballaven 55 pagesos i que era damunt d’un dels principals aqüífers de l’illa. La voluntat de l’alcalde de Santa Eulària, Antoni Torres, i de l’amo d’Herbusa, Vicent Bufi —tots dos membres del Movimiento— de vendre’s l’abocador de Cala Llonga per fer-hi un hotel de luxe va topar amb l’oposició dels pagesos, que a través de demandes i mobilitzacions van aturar el projecte.\nUna de les principals lluites de la pagesia més humil era la de poder habilitar mercats locals on poguessin fer venda directa dels seus productes. Això afectava directament els interessos dels intermediaris, molt ben connectats amb el poder polític. Des del 1970 s’havia construït un mercat pagès al centre de la Vila d’Eivissa, però el 1975 l’Ajuntament, amb l’excusa que enlletgia l’espai de la muralla, va decidir traslladar-lo als afores i oferir menys places de paradistes. Malgrat les protestes, els recursos dels paradistes van ser desestimats i l’abril del 1976 la brigada d’obres, protegida per la policia municipal, va enderrocar els quiosquets de venda.\nLa cooperativa es va veure atacada ferotgement pels poders fàctics. Una intensa campanya de rumors, alenada per la premsa afí al règim, parlava de malversació i d’un forat de diversos milions. Aquesta campanya va ser instigada al llarg del 1976 sobretot per Antoni Torres, l’exalcalde de Santa Eulària a qui els pagesos havien impedit fer l’operació especulativa de l’abocador però que havia estat nomenat delegat del govern i comptava amb l’empara del governador civil de les Balears, l’ultra Carlos de Meer, i van arribar a articular fins i tot un sector conservador entre els socis de la cooperativa per poder desgastar la seva direcció.\nLa cooperativa va viure una duríssima campanya de desprestigi i difamació per part del poder caciquil local\nEl zenit de la persecució contra els responsables de la cooperativa va arribar, però, amb la degradació professional i el trasllat a Múrcia el maig del 1976 de Joan Calvera, el tècnic agrícola que va idear la cooperativa. Aquest fet va posar en peu de guerra els afiliats i el cas va saltar a la Península, on la premsa progressista se’n va fer ressò. Tota la campanya a favor de Calvera —a qui molts sectors illencs reconeixien una tasca exemplar com a tècnic agrícola— va forçar el ministeri d’Agricultura a readmetre’l a la plaça d’Eivissa a partir del gener del 1978.\nLes vicissituds de la cooperativa també es van veure marcades per errors de gestió importants. Sobretot el fet de no voler variar el model de distribució dels productes de consum per als associats, que suposava una enorme despesa en camions que arribaven a tots els pobles de l’illa, va acabar comprometent la viabilitat econòmica del projecte. Aquesta crisi va esclatar quan la campanya difamatòria de la dreta illenca ja feia mesos que estava en marxa i havia aconseguit sembrar el conflicte i la desunió dins la cooperativa, fet que havia provocat una forta desafiliació. Finalment, el deute amb Caixa Rural va obligar la cooperativa a vendre els seus actius i tancar portes el 1982.\nEl projecte finalment havia fracassat i això va donar ales al caciquisme local per desprestigiar la viabilitat de les iniciatives progressistes. Però el projecte havia servit per demostrar que els cacics no ho tenien tot lligat i per acabar descobrint a ulls d’una part de la població els interessos veritables que s’amagaven darrere del poder caciquil. El fil roig d’aquesta història el continuem trobant en altres fets posteriors, com la lluita contra les autopistes a l’illa o fins i tot les iniciatives polítiques per desallotjar el PP de les institucions locals, protagonitzades per molts dels qui van treballar per fer realitat els objectius d'Es Nostro Camp.


Dos detinguts més pels aldarulls d'ahir a la nit a Manresa - Regió7\nDos detinguts més pels aldarulls d'ahir a la nit a Manresa\nEls joves, ja en llibertat, han estat arrestats al final de la manifestació dels estudiants d'aquest dijous\n17·10·19 | 15:54\nEnfrontaments entre manifestants i Mossos i crema de contenidors a Manresa\nEls Mossos d'Esquadra han detingut un jove i un menor d'edat per la seva presumpte relació amb els aldarulls que dimecres a la nit es van viure al centre de Manresa. Segons han confirmat fonts dels Mossos d'Esquadra, se'ls ha detingut per danys, atemptat a l'autoritat i desordres públics. Al llarg d'aquesta tarda els dos joves han quedat en llibertat.\nL'Ajuntament de Manresa rebutja els violents alhora que qualifica l'actuació dels Mossos de «desproporcionada»\nEls dos nois han estat arrestats poc després de la una del migdia a la zona de la rotonda del cementiri. Allà els estudiants s'hi han adreçat després de la manifestació que aquest matí havia convocat el SEPC i que s'havia donat per dissolta a la plaça Major després de la lectura d'un manifesta. Tot i això, un grup molt nombrós han decidit avançar cap a la caserna de la Guàrdia Civil, que estava blindada pels Mossos d'Esquadra. Allà, alguns joves han llençat objectes contra la policia i després s'han dirigit pel carrer Francesc Moragas cap a la Congost. Un cop han arribat allà, els estudiants han anunciat la intenció d'anar cap a la plaça Catalunya i després que tothom anés cap a casa seva, però s'han trobat amb els Mossos d'Esquadra que han bloquejat el Pont Nou i només hi deixaven passar alguns vianants que clarament no eren estudiants.\nEls Mossos acorralen manifestants a Manresa\nTot i això, mica en mica, els joves han anat marxant i ha estat quan ja quedava un grup molt reduït quan s'han practicat les dues detencions. Ahir, ja es va va detenir una persona, major d'edat per desordres públics i danys pels fets que van succeir a Manresa la nit de dimecres, quan es va aixecar una barricada amb contenidors, que van acabar cremant a la carretera de Cardona després d'una protesta a la caserna de la Guàrdia Civil.\nCremen contenidors a la carretera de Cardona de Manresa\nLa Marxa per la Llibertat acaba amb càrregues, tensió i contenidors cremats a Manresa


Barracons a l'espera d'espais «versàtils i globals» - Diari de Girona\nBarracons a l'espera d'espais «versàtils i globals»\nEnsenyament obre una consulta a Internet on pregunta com han de ser els nous edificis educatius\npili turon 03.12.2018 | 00:40\nPancarta exigint un edifici nou per a l'institut de Vilablareix, el setembre de 2017. Marc Martí\nPancarta exigint un edifici nou per a l'institut de Vilablareix, el setembre de 2017.\nCom haurien de ser els edificis dels centres educatius del futur?». Qui planteja la pregunta és el Departament d'Ensenyament, dins d'un procés participatiu obert al seu web, relacionat amb la «transformació dels programes constructius per a nous centres educatius». Un capítol, el constructiu, que fa anys que està sota mínims i que ha cronificat el lideratge de Girona en quantitat de barracons en escoles i instituts.\nLa realitat, que la xarxa pública gironina té més mòduls prefabricats que qualsevol altra àrea de Catalunya, ha estat lamentada per tots els sectors, per organitzacions de famílies i de docents i per la mateixa administració, tal com va admetre el director territorial d'Ensenyament el primer dia de curs. Llavors, Martí Fonalleras va expressar la seva preocupació davant la proliferació de mòduls a Girona i va afirmar que calia «renovar l'estoc d'escoles».\nPrecisament, el Departament d'Ensenyament es refereix a aquesta renovació en un espai de participació habilitat al seu web, on pregunta específicament per les característiques que han de tenir els edificis dels centres del futur. La Conselleria argumenta que les noves metodologies pedagògiques afecten la manera de treballar a les aules i «impliquen la concepció d'uns espais educatius versàtils i globals». Per això, Ensenyament explica que ha iniciat «la tasca de transformació dels programes constructius per a nous centres educatius, amb la finalitat d'introduir-hi una mirada pedagògica»; i detalla que «aquesta mirada també s'ha de veure reflectida als centres on s'han de fer obres d'ampliació i millora».\nTot seguit, el Departament planteja una sèrie de preguntes que comencen demanant «com t'imagines els nous centres escolars?», i que qüestionen sobre com es poden millorar els ja existents, quins canvis introduirien en la gestió de la compra del mobiliari, com haurien de ser els espais exteriors o la participació dels equips docents, les famílies, els alumnes i els municipis en el disseny dels nous espais educatius. Les aportacions es poden realitzar tot omplint un formulari virtual que, tal com s'apunta al web, contribuirà «al debat».\nMenjador i model lingüístic\nEn paral·lel, el mateix espai té obertes dues consultes més: una sobre com hauria de ser el servei de menjador escolar, pel qual s'està negociant l'articulació d'un nou decret, i una altra sobre el model lingüístic del sistema educatiu.\nMentre s'activava el procés participatiu sobre els nous edificis, el curs escolar a Girona va arrencar amb els mateixos 305 mòduls prefabricats que l'any anterior, ja que al setembre es van deixar d'utilitzar els mateixos que es van instal·lar de nou (6). La presència de barracons afecta, en la seva totalitat o parcialment, un centenar d'escoles i instituts gironins.\nTot i això, enguany s'estrenen els edificis de l'institut escola Mestre Andreu, de Sant Joan de les Abadesses, i de l'escola Pirineu, de Campdevànol –que hauria d'estar acabat al desembre. Pel que fa a obres de reforma, ampliació i millora, les classes van començar amb 49 actuacions enllestides durant l'estiu, a més de 15 intervencions menors.\nI de cara al futur, des dels Serveis Territorials d'Ensenyament van informar a principis de curs que estan en marxa els projectes dels instituts de secundària de Vilablareix, Caldes de Malavella, i de l'escola de primària Gegant del Rec, de Salt, així com l'ampliació de l'institut Josep Brugulat, de Banyoles.\nT'agradaria conèixer l'origen històric del teu cognom?.\nEls veïns presenten més de 300 propostes per als pressupostos participats de Girona.\nComença el procés per decidir el destí de 40.000 euros del pressupost de Llagostera.


Animal Religion porta a l'Auditori el seu circ diferent | Barcelona Cultura\nAnimal Religion porta a l'Auditori el seu circ diferent\n19-2-2015 A les profunditats abissals viuen els sifonòfors, un tipus d'organismes invertebrats que, per tal de sobreviure, s'uneixen i cooperen. És gairebé el mateix que fan els membres d'Animal Religion, un col·lectiu de deu artistes de les nacionalitats més diverses que, entre el 20 i el 22 de febrer, porten al cicle Escenes de l'Auditori una mostra del seu circ diferent i radicalment contemporani.\nCom si fos una declaració d'intencions, l'espectacle que presenten els Animal Religion, es titula així: Sifonòfor (Foto: David Ruano). I és que aquí trobareu aplegats, al voltant del talent extraordinari del català Quim Girón, tot d'artistes que cooperen per oferir un espectacle "invertebrat", com diuen ells, que està entre la música i el circ i que és imprescindible que veieu si voleu saber com es renoven a fons les arts de la pista.\nActúen a l'espectacle des de Niklas Blomberg, un acròbata i multi-instrumentista finlandès que ja fa temps que col·labora amb Girón a Animal Religion, fins artistes anglesos, francesos, suecs, alemanys i catalans. Alguns, com la mezzosoprano Núria Dardinyà o la contorsionista Anaelle Molino mostren una única habilitat, però la resta combinen la seva condició d'acròbates amb la interpretació musical o amb d'altres talents que il·luminen un espectacle diferent pensat per als amants de les noves formes d'expressió escènica.\nI és que no és casualitat que Animal Religion s'endugués el premi Zirkòlika 2013 a la millor companyia novella de circ, perquè el seu enfocament és diferent de l'habitual. Parteixen de la idea que, habitualment, el públic observa els artistes des d'una posició segura, gairebé com si visités un zoo. Ells, en canvi, miren de subvertir l'ordre establert i alliberar des de l'escenari la part més salvatge i menys lògica del públic que els mira.\nLa música i el circ més nou conflueixen a Sifonòfor, el nou espectacle d'Animal Religion, que podeu veure a l'Auditori (Lepant, 150) del 20 al 22 de febrer. Entrada: 18 €


Joan Amades i Gelats | Joan Amades\n(Barcelona, 23 de juliol de 1890 – Barcelona 17 de gener de 1959).\nEl dia 23 d’aquest mes de Juliol s’escauen els 125 anys del naixement de Joan Amades i Gelats al barri del raval de Barcelona, el folklorista més prolífic, tant per materials recercats, continguts i obra escrita que ha tingut mai el nostre país.\nAquest 2015, també, es compleixen 100 anys de l’inici de la seva tasca recopiladora. Cap al 1915 Joan Amades començà la seva tasca recopiladora de materials etnogràfics amb la pretensió de preservar-los de la seva desaparició, i amb l’esperança que d’altres estudiosos els poguessin estudiar i interpretar posteriorment. Cançons, costums, festes, rondalles, danses, imatgeria festiva, contes, literatura de canya i cordill, oficis, etc\nEls 125 anys de Joan Amades en deu paraules


Marató de Chicago 2002 | Atletisme Català\nInici General Marató de Chicago 2002\nMarató de Chicago 2002\nHola a tots, Acabo d’arribar de Xicago molt contenta d’haber participat en una de les millors maratons del món, Vam anar un grupet d’atletes de Terrassa i Viladecavalls, en total cinc i els familiars que ens van acompanyar. La Marató està molt ben organitzada i malgrat haver uns 37.000 inscrits i acabar-la unes 31.000 persones en cap moment se’ls hi en va anar de les mans. La fira del corredor amplissima i molt ben organitzada la gent molt ordenada s’anava possant a la sortida al lloc que li corresponia per la marca que tenia o pel temps per milla que pensava fer, així no hi havia davant corredors lents que destorbessin als altres. A l’arribada les cues normals però sense descontrol. Potser la pega més gran va ser l’hora de la sortida, LES 7’30 del matí, amb una temperatura de 0º aprox. Personalment vaig patir molt el fred ja que vaig cometre l’errada de deixar-me els guants a l’hotel i portava les mans glaçades i les cames força fotudes. Malgrat tot i pel que me l’havia preparat anava a fer sobre les 3h 15′ i encara vaig fer un crono de 3h 12′ 08”, o sia que no em puc queixar. Va ser impressionant, ja que malgrat donar-se la sortida a les 7′ 30 hores del matí els carres estaban plens de gent animant i cridant sense descans. Si podeu anar us l’aconsello, a més Xicago és una ciutat realment maca i digna de veure. <br>C Ballesteros 3h 15′ 29” .


ALTEA : Comerç informa dels requisits que ha de complir el comerciant i hostaler per reprendre la seua activitat - CastellonDigital.com\nALTEA : Comerç informa dels requisits que ha de complir el comerciant i hostaler per reprendre la seua activitat\nLa Regidoria de Comerç de l’Ajuntament d’Altea, a tenor del que s’ha publicat en el BOE núm 123 del 3 de maig en el qual s’inclou l’Ordre SND / 388/2020 pel la qual s’estableixen les condicions per a l’obertura al públic de determinats comerços i serveis, informa que es pot procedir a la reobertura al públic de tots els establiments i locals comercials minoristes i d’activitats de serveis professionals que hagen suspés l’activitat després de la declaració de l’Estat d’Alarma el passat 14 de març, a excepció d’aquells que tinguen una superfície de més de 400 metres quadrats, així com aquells que tinguen caràcter de centre comercial o que es troben dins dels mateixos, sense accés directe i independent des de l’exterior.\nMiguel De la Hoz, regidor de Comerç, ha explicat que l’obertura està condicionada a una sèrie de requisits que ha de complir el comerç, com ara:\n• S’establirà un sistema de cita prèvia que garantisca la permanència a l’interior de l’establiment o local en un mateix moment d’un únic client per cada treballador, sense que es puguen habilitar zones d’espera a l’interior dels mateixos.\n• Es garantirà l’atenció individualitzada al client amb la deguda separació física prevista en aquest capítol o, en el cas que això no siga possible, mitjançant la instal·lació de mostradors o mampares.\n• S’establirà un horari d’atenció preferent per a majors de 65 anys, que s’ha de fer coincidir amb les franges horàries per a la realització de passejos i activitat física d’este col·lectiu.\n• No s’utilitzaran els lavabos dels establiments comercials per part dels clients, excepte en cas estrictament necessari. En este últim cas, es procedirà immediatament a la neteja de sanitaris, aixetes i poms de porta.\n• Tots els establiments i locals hauran de disposar de papereres, si pot ser amb tapa i pedal, en els quals poder dipositar mocadors i qualsevol altre material d’un sol ús. Estes papereres han de ser netejades de forma freqüent i al menys una vegada al dia.\n• El temps de permanència en els establiments i locals serà l’estrictament necessari perquè els clients puguen realitzar les seues compres o rebre la prestació del servei.\n• L’atenció als clients no podrà realitzar-se de manera simultània pel mateix treballador.\n• En els establiments del sector comercial tèxtil, i d’arranjaments de roba i similars, els emprovadors s’han d’utilitzar per una única persona i després del seu ús es netejaran i desinfectaran. En el cas que un client es prove una peça que posteriorment no adquirisca, el titular de l’establiment implementarà mesures perquè la peça siga higienitzada abans que siga facilitada als altres clients.\nLes activitats d’hostaleria i restauració podran realitzar-se mitjançant serveis de lliurament a domicili i mitjançant la recollida de comandes pels clients en els establiments corresponents, quedant prohibit el consum a l’interior dels establiments.\nEn els serveis de recollida a l’establiment, el client haurà de realitzar la comanda per telèfon o en línia i l’establiment fixarà un horari de recollida d’ell mateix, evitant aglomeracions en els voltants de l’establiment.\nAixí mateix, l’establiment haurà de comptar amb un espai habilitat i senyalitzat per a la recollida de les comandes on es realitzarà l’intercanvi i pagament. En tot cas, s’ha de garantir la deguda separació física establerta en aquest capítol o, quan això no siga possible, amb la instal·lació de mostradors o mampares.\nEls establiments només podran romandre oberts al públic durant el horari de recollida de comandes.\nEl titular de l’activitat d’hostaleria i restauració que es desenvolupe en el establiment ha de posar a disposició dels clients:\n• A l’entrada de l’establiment, gels hidroalcohòlics amb activitat virucida autoritzats i registrats pel Ministeri de Sanitat, que hauran d’estar sempre en condicions d’ús.\n• A la eixida de l’establiment, papereres amb tapa d’accionament no manual, dotades amb una bossa d’escombraries.\nEl temps de permanència en els establiments en què es duga a terme la recollida de comandes serà l’estrictament necessari perquè els clients puguen fer la recollida dels mateixos.\nEn els establiments en què siga possible l’atenció personalitzada de més d’un client al mateix temps s’ha d’assenyalar de forma clara la distància de seguretat interpersonal de dos metres entre clients, amb marques a terra, o mitjançant l’ús de balises, cartelleria i senyalització.\nL’atenció als clients no podrà realitzar-se de manera simultània a diversos clients pel mateix treballador.\nEn cas que no puga atendre individualment a més d’un client al mateix temps en les condicions que preveu l’apartat anterior, l’accés a l’establiment es realitzarà de manera individual, no permetent-se la permanència en el mateix de més d’un client, llevat d’aquells casos en què es tracte d’un adult acompanyat per una persona amb discapacitat, menor o major.\nMiguel De la Hoz anima a comerciants i hostalers a reprendre l’activitat, però sempre complint les mesures de seguretat establertes per aquesta Ordre publicada al BOE del passat 3 de maig.\n← DIPUTACIÓN CS : La Diputación hace accesible en 3D el Castillo de Peñíscola en tiempo de crisis y confinamiento\nVILA JOIOSA : Cultura invita a celebrar este “Huit de maig” decorando los balcones de la Vila y rememorarlo de manera virtual →\nBENIDORM : Benidorm reabre los huertos urbanos tras la autorización del Ministerio de Sanidad\nBENIDORM : Benidorm cierra de nuevo los accesos secundarios coincidiendo con el Puente de Mayo\nALCOI : Un total de 72 familias participaran en un estudio de Seroprevalencia del COVID-19


Vicente Ruiz, 'El Soro', ingressat de nou en l'UCI\nEl torero havia rebut l'alta fa sis dies després d'estar ingressat per una angina de pit\ndilluns, 20 de gener 2020 - 14:50h\nVicente Ruiz, el Soro | Twitter\nEl matador de bous valencià, Vicente Ruiz, més conegut com 'El Soro' ha sigut ingressat este dilluns de nou en l'UCI (Unitat de Cures Intensives) de l'Hospital Clínic de València a causa d'una greu sèpsia que li ha provocat fallades renals i per la que ha requerit tractament amb diàlisi, segons ha informat la seua parella, Eva Rogel.\nEl destre de Foios, en la comarca de l'Horta de València, de 57 anys, havia rebut l'alta fa sis dies, després d'estar altres cinc dies ingressat en este mateix hospital, per una angina de pit, motiu pel que va ser sotmés a un cateterisme i va rebre tractament amb fàrmacs.\nRubén, de 'La isla de las tentaciones': el seu secret més ocult.\nPisos econòmics, des de 32.000 euros, en València i altres punts d'Espanya.\n"Estos municipis valencians suspenen actes de Sant Antoni per l'arribada del temporal" "Talls de llum esta setmana en alguns municipis alacantins"


Ferragus ~ Ona Llibres\nInici ~ Botiga ~ Ferragus\nNovel·la negra amb tots els atributs romàntics, on les passions arriben fins al paroxisme. És el primer episodi de la trilogia La història dels Tretze que, dins de la Comèdia humana, forma part de Les escenes de la vida parisenca. En aquesta narració, Balzac ens endinsa en el món de Ferragus, cap dels Devorants, una associació perversa d'obres esgarrifoses de la que en desconeixem els instruments. París, qualificada per Balzac com el més deliciós dels monstres, escenari escollit per aquesta narració, se'ns presenta no com la ciutat de la llum, sinó com la dels espectres, la de Père-Lachaise, la dels molls obscurs del Sena, ciutat de conspiració. Racó a racó ens descobreix els seus misteris, la seva magnètica atracció, la seva olor, fins la seva llum de plom.


1. Mòdul 1 Linux: Conèixer l’ordinador Curs d’Alfabetització Tecnològica Ordinador Pràctic v2 Programa de formació per a les Biblioteques Públiques de Catalunya Aquest material està sota llicència Creative Commons Reconeixement-no comercial 2.5 Genèric / Abril 2009\n2. Linux Pràctic Mòdul 1: Descobrir l'ordinador Fitxa 100: Introducció Fitxa 101: El ratolí Fitxa 102: Botó esquerre, seleccionar i arrossegar Fitxa 103: Botó dret Fitxa 104: Doble clic Fitxa 105: Conèixer el teclat Fitxa 106: Encendre i apagar l'ordinador Fitxa 107: L'escriptori i els seus elements Fitxa 108: Obrir i tancar finestres Fitxa 109: Arrossegar finestres Fitxa 110: Canviar la mida de les finestres Fitxa 111: Canviar el fons de l'escriptori Fitxa 112: Crear carpetes Fitxa 113: Unitats de disc Fitxa 114: Crear un llançador Fitxa 115: Crear i guardar arxius Fitxa 116: Guardar un document Fitxa 117: Copiar i enganxar un arxiu Fitxa 118: Carpetes i arxius Fitxa 119: Reanomenar arxius i carpetes Fitxa 120: Imprimir un arxiu Fitxa 121: Esborrar arxius Fitxa 122: La paperera . 3\n4. Fitxa 100 Introducció Comencem el nostre aprenentatge de l'ordinador fent un cop d'ull a les funcions necessàries per a entendre'n l'ús bàsic:  Encendre i apagar l'ordinador correctament.  Les nostres eines per a comunicar-nos amb l'ordinador, el ratolí i el teclat.  L'entorn de Linux, el sistema operatiu amb el qual farem servir l'ordinador, les seves finestres, icones i funcions generals.  Maneig de la informació, crear arxius i carpetes, guardar i eliminar arxius, imprimir... Un cop hagis acabat aquest mòdul, entendràs l'ordinador, sabràs com manipular la informació, creant-la i classificant-la en carpetes. A més, podràs personalitzar la teva pantalla amb tot tipus de fons i estaràs preparat per a continuar amb la resta de mòduls. 5\n5. Fitxa 101 El ratolí 6\n6. Fitxa 102 Exercitar el ratolí. Botó esquerre, seleccionar i arrossegar Arrossega les icones per l'escriptori. 1. Fes clic amb el botó esquerre sobre la icona i desplaça-la sense deixar anar el botó. Ordena les icones. 2. Fes clic amb el botó dret del ratolí i selecciona l'opció Reordenar per nom. De la mateixa manera, podem fer servir l'opció Mantenir alineats, amb la qual cosa podràs moure les icones, però quedaran alineades les unes amb les altres a la pantalla. Prova aquestes opcions al teu escriptori i col·loca les icones com et vingui de gust. ESCRIPTORI: és la pantalla que apareix quan obrim l'ordinador. Damunt hi trobem les icones, la barra de tasques a la part superior i la barra d'estat a la part inferior. ICONES: dibuix associat a un programa o arxiu. Per a executar-lo cal fer-hi doble clic a sobre. Podem trobar-ne de grans (a l'escriptori) o de petits i situats davant del nom de l'arxiu o carpeta. 7\n7. Fitxa 103 Botó dret. Obrir menús contextuals Quan fem clic amb el botó dret del ratolí se'ns obre un menú contextual (de color gris). Aquest serà diferent segons fem clic sobre l'escriptori, damunt d'una carpeta o d'un arxiu. 8\n8. Fitxa 104 El doble clic Per a poder obrir carpetes, arxius o un programa, necessitem fer doble clic sobre la seva icona. Això consisteix en prémer dos cops el botó esquerre del ratolí, mirant de fer-ho de la manera més ràpida possible. Realitza la següent pràctica: 1. A l'escriptori, busca la icona d'una carpeta i fes-hi doble clic al damunt. 2. S'obrirà una finestra on es mostra el contingut de la carpeta. Més... Dirigeix-te al menú Sistema --> Preferències, a la llista que es desplega hi veuràs el menú "Ratolí". Fes-hi clic al damunt i s'obrirà l'opció Preferències del ratolí. Fixa't que, a la part inferior dreta, hi ha un dibuix d'una bombeta. Fes-hi doble clic al damunt. Si ho fas bé s'encendrà el llum. 9\n10. Fitxa 105 Conèixer el teclat El teclat és una de les parts més importants de l'ordinador, a través d'ell introduïm dades i textos o donem ordres a l'ordinador. Els teclats actuals estan dividits en diverses parts, cadascuna amb funcions definides, tal com mostrem a la imatge. Fes servir el Teclat Pràctic per a saber més coses sobre el teclat i les seves parts. 11\n11. Fitxa 106 Encendre i apagar l'ordinador Abans de poder fer servir un ordinador hem de posar-lo en marxa. Normalment, el botó de posada en marxa es troba a la mateixa torre de l'ordinador, en la seva part frontal o en la part posterior. Igualment serà necessari que posem en marxa el monitor. Per a assegurar una llarga vida al nostre ordinador, és important desconnectar-lo de forma adequada. Tens dues maneres d'apagar l'ordinador: 1. Mitjançant el menú Sistema de la barra de tasques de la part superior, i després seleccionant l'opció Sortir. 2. Mitjançant el botó d'Apagada, que trobaràs a la cantonada superior dreta de la pantalla (fixa't en la imatge). Segueix els passos tal com es mostren en la següent imatge i prova d'apagar el teu ordinador, després encén-lo de nou. 12\n12. Fitxa 107 L'escriptori i els seus elements L'escriptori és el que apareix en la pantalla del monitor un cop hem posat en marxa l'ordinador. Sobre les icones i carpetes s'hi fa doble clic per a obrir-les. Sobre els botons de la Barra de tasques només s'hi fa un sol clic. 13\n13. Fitxa 108 Obrir i tancar finestres Posa't a l'escriptori del teu ordinador, fes doble clic damunt de la icona d'una carpeta i prova de tancar la finestra, minimitzar-la i maximitzar-la. 14\n14. Fitxa 109 Arrossegar finestres Prement i arrossegant amb el ratolí a sobre de la barra de títol de qualsevol finestra, podem moure-la i col·locar-la en la posició que desitgem. Obre diverses finestres i després col·loca-les una al costat de l'altra en horitzontal, al llarg de la pantalla. 15\n15. Fitxa 110 Canviar la mida de les finestres Podem canviar la mida de les finestres on es mostren els continguts, d'aquesta manera podrem organitzar millor la nostra feina quan hàgim de fer servir diferents finestres a la vegada. Aquesta operació es pot fer des dels quatre costats d'una finestra i també des de les quatre cantonades. Més... Fes doble clic en una carpeta, obre una finestra i practica allò que has après:  Maximitzar i minimitzar finestres.  Moure finestres per l'escriptori.  Canviar la mida de les finestres. 16\n16. Fitxa 111 Canviar el fons de l'escriptori Perquè l'escriptori del teu ordinador estigui més personalitzat, pots canviar la imatge que s'hi mostra al fons. 1. Situa el ratolí sobre una zona lliure del fons de la pantalla de l'escriptori (mira de no situar el punter del ratolí damunt d'una icona). 2. Fes clic amb el botó dret del ratolí. 3. Selecciona l'opció Canviar el fons de l'escriptori. Més... Prova les opcions de presentació del fons:  Centrada.  Omplir la pantalla.  Escalat.  Ampliació.  Mosaic. 17\n17. Fitxa 112 Crear carpetes Crear una carpeta en l'escriptori 1. Posa't on vulguis crear la nova carpeta (per exemple, a l'escriptori). 2. Fes clic amb el botó dret del ratolí (fes-ho sobre qualsevol espai buit de l'escriptori). 3. Dins del menú contextual que apareix, selecciona l'opció Crear una carpeta. Apareixerà una nova carpeta a l'escriptori, que quedarà a l'espera de que li donis un nom (ara apareixerà "Carpeta sense títol"). Sense prémer res, escriu el nom que desitgis donar a la carpeta. Prova ara de crear una carpeta dins d'una altra, per a fer-ho, obre una carpeta i repeteix els passos que acabem de veure. 18\n18. Fitxa 113 Unitats de disc Tot allò que fem amb un ordinador ens pot interessar guardar-ho, o bé al mateix ordinador o bé en unitats externes, per a poder utilitzar aquests arxius en altres ordinadors. Existeixen diferents tipus d'unitats de disc: 19\n19. Fitxa 114 Com crear un llançador Els llançadors ens permeten accedir als programes, a les carpetes o als arxius que més fem servir del nostre ordinador de manera més ràpida i còmoda. És l'equivalent a una “drecera” i ens estalvia obrir i tancar menús constantment. Crear un llançador per a un programa 1. Crearem un llançador d'un programa que fem servir molt sovint, en aquest exemple ho farem del programa Writer. Aquest accés el col·locarem a l'escriptori. 2. Localitza l'accés al programa, en aquest cas vés al menú Aplicacions --> Oficina i selecciona OpenOffice.org 2.4 Writer i clica el botó dret del ratolí quan aquest estigui situat sobre l'accés. 3. Escull l'opció "Afegir aquest llançador a l'escriptori" del menú contextual. Veuràs que apareix una icona com la de la imatge que representa el llançador en l'escriptori. Fes doble clic sobre el llançador per a comprovar que s'obre el document al qual fa referència. 20\n20. Fitxa 115 Crear i guardar arxius Crearem un document de text amb l'Editor de text. Aquest document el guardarem a la nostra carpeta personal. Crear el document de text 1. Sobre l'escriptori, clica amb el botó dret del ratolí i selecciona l'opció "Crear un document", després escull "Arxiu buit". L'arxiu es crearà en l'escriptori, ara dóna-li un nom. 2. Fes doble clic sobre la icona del nou document creat, s'obrirà l'editor de text. Escriu el següent text: Aquest és un document de text, editat amb el bloc de notes, ens servirà com a exemple de creació d'un arxiu. El guardarem a la nostra carpeta personal del disc C. 21\n21. Guardar el document 3. Fes clic al menú Arxiu --> Guardar. Quan el document ja ha estat creat, el procés serà molt ràpid. 4. Tanca la finestra de l'editor i comprova que el document està a l'escriptori. Si fas doble clic sobre el document, s'obrirà de nou l'editor de textos i veuràs que els canvis que has fet s'hi veuen reflectits. Si has canviat alguna cosa del document i no ho has guardat abans de tancar, el programa et demanarà si vols guardar els darrers canvis que has fet. Com veus en la imatge, pots guardar-los, cancel·lar el procés o no guardar. Més... Crea una imatge fent servir el programa Gimp. El trobaràs aAplicacions --> Gràfics --> Editor d'imatges Gimp. Segueix els mateixos passos. 22\n23. Fitxa 116 Com es guarda un document Un cop elaborat un document, el seu destí natural és ser guardat (gravat) en qualsevol dels dispositius que has vist anteriorment. Si apaguem l'ordinador sense haver-lo guardat, perdràs tota la feina realitzada. Per aquesta raó, quan treballem amb documents extensos o que requereixen moltes hores de feina, és convenient anar guardant de tant en tant per a no perdre la informació en cas d'un tall elèctric o de que se'ns "pengi" l'ordinador. D'aquesta manera, aquest document estarà disponible per a usos posteriors. Guardar un document El procés de guardar un document, sigui del tipus que sigui, és bàsicament igual per a tots els programes d'ús més freqüent (tal com ja vam veure a la fitxa anterior). Entrarem en l'opció de guardar a través del menú "Fitxer", en general trobarem dues opcions de guardat. Guardar Farem servir aquesta opció quan el document és nou, o simplement quan vulguem actualitzar un arxiu que ja teníem en el nostre ordinador i al qual hem afegit dades. Guardar com a... Fer servir aquesta opció significa en la pràctica fer una còpia del document amb un altre nom. Aquesta opció la farem servir quan treballem a partir d'un arxiu que ja existeix i ens interessi mantenir-lo intacte i crear-ne una altra versió. 1. Si el que volem és guardar un document nou: Arxiu --> Guardar També podem clicar sobre el botó "Guardar" de la barra d'eines Estàndard. Millor saber on guardem És important seguir un cert criteri en la gestió dels nostres arxius. Podem crear les carpetes que vulguem i organitzar la informació de la forma més lògica i pràctica per a nosaltres. Ser desordenats en la gestió dels arxius implica perdre temps buscant. 2. Apareix la següent finestra. Aquí hem de localitzar la carpeta on desitgem guardar el document, en el nostre cas a la nostra carpeta personal. 24\n24. 3. Fent clic a les carpetes, seleccionem l'Escriptori. Veurem la nostra carpeta i hi fem doble clic al damunt per a obrir-la i així seleccionar-la per a guardar-hi el nostre document. 4. En el requadre Nom d'arxiu posarem el nom i farem clic sobre Guardar. Recorda: en guardar un document, és necessari fer-se dues preguntes: 1. On guardarem el document? Imprescindible ser ordenats. 2. Amb quin nom el guardarem? Millor un nom relacionat amb el contingut. 25\n25. Fitxa 117 Copiar i enganxar un arxiu En aquest exercici aprendrem a copiar un arxiu d'una carpeta a una altra. D'aquesta manera aconseguirem tenir una còpia de l'arxiu guardat en un altre lloc de l'ordinador. Això pot ser molt útil per a fer "còpies de seguretat" dels teus documents. Copiar 1. Obre la teva carpeta i selecciona un arxiu, fent-hi un clic al damunt. 2. Mantenint el ratolí sobre l'arxiu seleccionat, prem el botó dret. 3. Selecciona l'opció Copiar. Enganxar 4. Vés a una altra carpeta, on vulguis guardar la còpia del document i obre-la (doble clic al damunt). 5. Un cop dins de la carpeta de destí, fes clic amb el botó dret del ratolí sobre la finestra de la carpeta (tal com a la imatge). Apareixerà un menú. 6. Selecciona'n l'opció Enganxar. Veuràs com apareix una icona igual a la que has copiat. 26\n26. Prova de fer una còpia d'un arxiu en una clau de memòria. Per a fer-ho, introdueix la clau en un port USB de l'ordinador i veuràs com apareix una icona en l'escriptori (com a la imatge), a més d'obrir-se una finestra amb el contingut de la clau de memòria automàticament. Fes-hi doble clic a sobre per a obrir-ne el contingut. Després segueix els passos que acabem de veure. 27\n27. Fitxa 118 Carpetes i arxius Carpetes Una carpeta és la manera en què l'ordinador organitza la informació a la unitat C: Si considerem el disc dur com un arxivador on guardem documents, una carpeta seria l'equivalent a un apartat, o com el seu nom indica, una carpeta. Les carpetes són útils per a organitzar la informació, per temes, per tipus, etc. Les icones de les carpetes les distingiràs perquè són un dibuix d'una carpeta bastant reconeixible. A sota hi ha el nom de la carpeta. Arxius Són les unitats bàsiques d'organització de la informació, i poden tenir una gran varietat de contingut. En general, els arxius porten associada una icona que els identifica. Tipus d'arxius 28\n28. Fitxa 119 Canviar el nom a carpetes i arxius Quan creem una carpeta o un document de qualsevol tipus li donem un nom. Com hem vist en arxius anteriors, en crear una carpeta el sistema ens demana immediatament un nom per a ella. El nom de l'arxiu és diferent al de la carpeta, encara que a la icona veiem els mateixos. Els arxius porten una "extensió" al final del nom, precedida per un punt. Canviar el nom 1. Fes clic amb el botó dret sobre la carpeta a la qual volem canviar el nom. 2. Selecciona l'opció "Reanomenar". 3. El nom quedarà ressaltat. 4. Escriu el nou nom. 5. Prem Intro per a acabar. 29\n30. Fitxa 120 Imprimir un arxiu Si tenim instal·lada una impressora en el nostre ordinador, sempre podrem imprimir qualsevol arxiu (carta, dibuix, foto...) que hàgim creat. Per a fer-ho solem seguir els mateixos passos: 1. Obrim el menú Fitxer. 2. Cliquem sobre l'opció Imprimir. 3. Ens sortirà una pantalla com aquesta, amb la qual podem escollir diverses opcions relacionades amb la impressió: 31\n31. 4. Un cop seleccionades les opcions d'impressió, fem clic sobre Acceptar. 32\n32. Fitxa 121 Esborrar arxius Quan volem eliminar un arxiu, hem de tenir en compte que no desapareixerà per complet del nostre ordinador. Els arxius esborrats es queden a la Paperera. Per a eliminar un arxiu, seguim els següents passos: 1. Seleccionem l'arxiu que vulguem eliminar clicant-hi al damunt. Després, premem el botó dret del ratolí. 2. Seleccionem l'opció Moure a la paperera. L'arxiu quedarà esborrat, malgrat que recorda que encara el podràs recuperar de la paperera. Més... Aquest procés servirà per a esborrar qualsevol arxiu o carpeta. Si eliminem una carpeta, tingues en compte que s'esborrarà la carpeta i tot el contingut que hi hagi dins. 33\n33. Fitxa 122 La paperera Quan esborrem algun arxiu o carpeta del disc dur de l'ordinador, va a parar a la Paperera. La paperera la trobarem a la barra d'estat (situada a la part inferior de la pantalla). Recuperar un arxiu esborrat Per a recuperar un arxiu de la paperera, només hem d'obrir-la, clicant sobre la seva icona, i s'obrirà la finestra amb el seu contingut. Arrossegant l'arxiu que volem recuperar i deixant-lo anar sobre l'escriptori, l'arxiu quedarà restaurat. Buidar el contingut de la paperera 1. Fem clic amb el botó dret del ratolí sobre la icona de la paperera. 2. Seleccionem l'opció Buidar la paperera. 3. Ens demanarà si n'estem segurs, hem de tenir molt en compte, abans de contestar, que quan esborrem els arxius de la paperera ja no els podrem recuperar. 4. Si responem afirmativament, quedarà buit el contingut de la paperera. També podem buidar la paperera mitjançant el botó Buidar la paperera, que trobaràs a la seva mateixa finestra. 34


Inici - SAP | Inforber Consulting\nAlta Tecnologia i electrònica\nDispositius i components mèdics\nImplementar un dels sistemes d'ERP més avançats del món en tan sols 5 dies és possible\nEl programari per a petites i mitjanes empreses.\nObtingui major control sobre la seva PIME.\nSAP® Business One pensada específicament per a petites i mitjanes empreses. Una solució de programari de gestió empresarial (ERP) referent en l'àmbit mundial que permet que persones i empreses treballin conjuntament de manera més eficaç, i que utilitzin la informació empresarial de forma més eficient per mantenir-se per davant dels seus competidors.\nSAP® Business One és una solució de gestió empresarial global, escalable, assequible i fàcil d'implementar - on-premisse o en el núvol-i basada en la nostra base de dades In-Memory (SAP HANA®).\nreducido coste de propiedad total\nque satisfà les necessitats de tots els seus departaments\n42 versions localitzades, assistència multidivisa\nImplementació fàcil i senzilla\nen ple funcionament en uns dies o setmanes\n700 partners locals\nsituats a 150 països\ncom per ajudar a que creixi el seu negoci\nutilitzen SAP Business One a tot el món.\nSAP® Business One ha estat creat des de zero per oferir un programari de gestió empresarial adaptat a petites i mitjanes empreses amb elements diferenciadors clau.\nCentres de treball personalitzats exclusius.\nEls centres de treball ofereixen als usuaris un accés senzill als informes dels quadres de comandament, un accés amb un clic als recursos comuns, la integració de les pàgines web personalitzades i fins i tot la integració del correu electrònic de Microsoft Outlook\nGestió integral de les relacions amb el client (CRM).\nLa solució CRM integral ajuda a gestionar les oportunitats de vendes ia efectuar l'anàlisi de previsió de vendes, a realitzar el seguiment dels perfils de clients i proveïdors, a obtenir informació sobre els contactes, oferir suport a la gestió de contractes i la planificació de serveis.\nPotents eines d'informes i anàlisi.\nLes exclusives eines de consulta i informes, totalment integrades amb el programari SAP Crystal Reports®, permeten fer clic a pràcticament qualsevol element d'un informe per veure tots els detalls rellevants.\nComerç internacional. SAP® Business One\nofereix suport a les operacions interempresarials i empresarials en diverses monedes i amb diverses empreses i té la capacitat de generar documentació sobre els clients i els proveïdors en l'idioma local. Està disponible en 27 idiomes, amb un compliment legislatiu total en 42 països i s'ha instal·lat en més de 120 països d'arreu del món.\nTecnologia In-Memory amb SAP HANA. SAP® Business One,\nversió per SAP HANA, és la primera solució de gestió empresarial per a pimes que funciona totalment amb la tecnologia In-Memory. L'aplicació és una solució escalable i assequible amb funcions d'anàlisi integrades i un gran volum d'operacions que permeten a les pimes gestionar els seus negocis en temps real.\nEcosistema SAP® Business One.\nOfereix una plataforma empresarial flexible que li permetrà descobrir tot el potencial del seu ecosistema. Des dels clients i els proveïdors a les empreses matriu, els dispositius mòbils i els serveis web. Els usuaris poden integrar tots els aspectes de l'empresa mitjançant la tecnologia d'integració de SAP® Business One.\nDissenyat per beneficiar les empreses\nSAP ® Business One permet fomentar la productivitat, reduir costos, aprofitar les oportunitats i anticipar-se als desafiaments millor que mai.\nEl fàcil accés a la informació en temps real en tot el sistema l'ajuda a identificar les noves oportunitats de vendes.\nEviteu les actualitzacions i les personalitzacions costoses per conservar la compatibilitat del sistema en afegir funcions noves.\nMillora de les relacions amb els clients\nLa solució CRM integral fomenta les vendes i el suport amb l'objectiu d'augmentar la satisfacció dels clients.\nSAP HANA ofereixen reveladores instantànies dels indicadors de rendiment clau, per a un control del dia a dia sense precedents.\nAlertes empresarials crítiques proactives\nControli la situació gràcies a les seves potents alertes empresarials proactives.\nMillora de l'eficàcia\nUn repositori de dades centralitzat augmenta dràsticament l'eficàcia proporcionant la informació correcta a les persones adequades i eliminant la introducció de dades redundants.\nUna xarxa mundial d'interlocutors comercials qualificats proporciona un suport local inigualable.\nObtenció ràpida de valor\nEls provats processos empresarials de millors pràctiques permeten una senzilla implementació: poseu-vos en funcionament en només unes quantes setmanes.\nSAP Business One ofereix suport a operacions amb diverses monedes i està disponible en 27 idiomes amb un compliment legislatiu total en 40 països.\nIndependentment de si s'implanta a la seva oficina o en el núvol, podrà accedir a la solució des de qualsevol ubicació mitjançant l'aplicació mòbil SAP Business One.\nSAP Business One està totalment integrada amb Microsoft ® Office ® i SAP Business Suite, la seva arquitectura oberta permet una senzilla integració amb les solucions d'altres proveïdors de programari.\nUna solució completa per a les empreses en creixement\nSAP Business One inclou components de comptabilitat, CRM, vendes, fabricació, compres, banca i control d'estocs.\nDescobreix les funcionalitats que t'ofereix SAP Business One\nGestiona i optimitza totes les operacions financeres com, per exemple, automatitzar tasques de comptabilitat, activitats bancàries com a pagaments, extractes o transferències bancàries, gestionar flux de caixa i seguiment dels actius fixos, control de pressupostos etc\nAconseguir nous clients és una fase important per aconseguir l'èxit, igual que maximitzar les relacions amb ells és també fonamental. SAP Business One posa ofereix les eines necessàries per ajudar a gestionar de forma eficaç el procés integral de vendes i el cicle de vida dels clients: des del contacte inicial fins a la venda final, sense oblidar el posterior servei i suport de vendes.\nInformació detallada sobre enviaments d'entrada i sortida, inventaris i la localització d'articles. Podrà valorar la seva inventari mitjançant el càlcul de costos estàndard, la mitjana variable i el mètode FIFO, entre d'altres; supervisar els seus nivells d'estoc i fer un seguiment de les transferències en temps real.\nMètode sistemàtic de gestió de tots els processos d'aprovisionament, des de la sol·licitud d'ofertes de proveïdor fins a la creació de sol·licituds de comanda i el pagament a proveïdors. SAP Business One li ajuda a gestionar tot el cicle, des de la comanda fins al pagament, inclosos els rebuts, les factures, les devolucions i els pagaments.\nEntreu a les seves dades des de diferents fonts, creu informes nous i personalitzi altres ja existents mitjançant diferents dissenys i amb una despesa mínima gràcies a SAP Business One. .\nSAP Business One proporciona eines potents d'anàlisi i generació d'informes. Incorpora una versió complementària i totalment integrada de SAP Crystal Reports®, la qual cosa li permetrà recopilar dades de diferents fonts i generar informes precisos i actualitzats basats en dades de tota l'empresa.\nInforber Consulting - Sant Cugat\nAv. Vía Augusta 15-25 @ St. Cugat Business Park\nInforber Consulting - Berga\nInforber Consulting - Manresa


La talpeta que volia saber qui li havia fet allò al cap – Pols de Lluna\nHe escollit aquest àlbum il·lustrat de Werner Holzwarth i Wolf Erlbruch de l’editorial Kalandraka per començar la secció de “Contes” d’aquest blog, ara veureu perquè:\nJust en el moment en què la talpeta surt del seu cau algú està fent caca, i aquesta li cau sobre el cap.\nBen enfadada, la talpeta es va trobant diferents animals i els hi pregunta si saben qui li ha fet allò al cap. Es troba un colom, un cavall, una llebre… i tots li demostren que no han sigut ells fent caca per ensenyar-li com és la seva.\nQuè creieu? La talpeta acabarà descobrint el culpable d’aquest desastre?\nAl llarg de tota la història el text no parla de “caca” en cap moment (tot i descriure les diferents defecacions) però les imatges són més explícites.\nÉs un conte ideal per infants a partir de 3 anys i se’n pot treure molt profit. Primerament, fa referència a un tema que diverteix moltíssim als infants… la CACA! A més es poden utilitzar molts recursos propis per explicar-lo i ho faciliten les onomatopeies que fan que sigui una lectura d’allò més divertida.\nAltres aspectes que fan aquesta història interessant i cridanera pels infants són la quantitat de descripcions que fa i l’estructura de diàleg repetitiu (que permet que els infants hi puguin participar de seguida).\nAquest conte m’ha fet entendre que és importantíssim llegir només per divertir-nos (tant adults com infants). Estem en un moment en què molts contes intenten ensenyar als infants, donar lliçons…. ja sigui en les rutines, en valors, ciutadania… Però per aprendre a llegir cal que els infants es diverteixin llegint (qui diu llegint diu escoltant contes), per això considero que pot estar molt bé tenir contes com aquests a la llibreria.\nEspero haver-vos sorprès amb aquest conte!


Eina de comunicació per a l’empresa: Blog corporatiu | Avanza New Technologies\n← Hay que valorar a Google+ en su justa medida\n9 razones para medir profesionalmente en las Redes Sociales →\n28 mayo, 2013 · 21:40\nEina de comunicació per a l’empresa: Blog corporatiu\nEn aquesta entrada parlarem d’una de les eines de comunicació que pot emprar l’empresa. Ens centrarem en el Blog com a element de comunicació corporativa. Molt s’ha parlat de les bitàcoles, que si bé van néixer amb una finalitat de diari personal, actualment ofereixen moltes possibilitats per explotar a l’empresa.\nEl blog a l’empresa, avantatges i beneficis\nUn espai de contingut que s’actualitza de forma periòdica és un blog, de manera que per a una empresa pot convertir-se en el mitjà idoni per comunicar novetats, dades sectorials, noves iniciatives en l’organització, projectes, etc. A diferència d’una web que el contingut és de caràcter més estàtic, un blog té un caràcter dinàmic que atorga una sèrie d’atributs a la marca d’empresa:\nUna de les principals avantatges del blog com a eina de comunicació és la seva capacitat d’adaptació a qualsevol tipus d’empresa, sigui de grans dimensions o una pime. Tot tipus de negoci és susceptible de poder explicar alguna cosa d’interès a través d’una bitàcola corporativa.\nEntre els principals beneficis per a l’empresa, el blog ajudarà al posicionament web, a construir la imatge que vol transmetre, a disposar d’un canal de comunicació amb els seus clients i a incrementar la visibilitat dels seus productes i serveis.\n¿De veritat la meva empresa necessita un blog?\nLa utilitat d’un blog en una organització, com passa amb qualsevol acció que vulguem emprendre, dependrà de que tinguem clar per què ho anem a implementar en la nostra comunicació corporativa, quins són els objectius i com ho portarem a terme. És a dir, tornem al punt que sempre aconsellem plantejar des de l’inici: l’estratègia.\nFormi part o no d’una estratègia global de comunicació i màrqueting en l’empresa, la decisió de tenir un blog ha d’estar sustentada en una reflexió prèvia. Per això, ens hem de fer una sèrie de qüestions que ens ajudaran a enfocar la seva construcció:\n– ¿Per què vull el blog?\n– Qui serà el lector del blog?\n– Quin contingut puc oferir que sigui d’interès per als possibles clients?\n– Tinc capacitat per mantenir una periodicitat a llarg termini?\n– Com vaig a fer el seguiment del dia a dia?\n– Qui serà el responsable o responsables de la creació de contingut i gestió del blog?\nQuan decidim que la nostra empresa ha de tenir un blog, quins passos hem de seguir?\nGràcies a les preguntes anteriors donar els passos per la senda adequada serà més fàcil, i es poden resumir en els següents:\na.Definir el(s) objectiu(s), com ara: atraure trànsit al nostre web, incrementar el temps de visita, aconseguir més visibilitat, posicionar la nostra marca d’empresa, construir una imatge corporativa…).\nb.Decidir quin contingut i estil anem a compartir a través del blog.\nc.Definir les paraules clau o keywords relacionades amb el nostre negoci per optimitzar el contingut des d’un punt de vista SEO.\nd.Concretar el calendari editorial, en quant a dates de publicació, periodicitat, autors…\na.Compra de domini propi per al blog o allotjament dins de la pròpia pàgina.\nb.Utilització d’un gestor de contingut, com WordPress o Blogger (nosaltres recomanem WordPress).\nc.Elecció del disseny, ja sigui un tema gratuït en el propi gestor de continguts o de pagament en alguna de les plataformes que venen plantilles preconfigurades.\na.Publicació de contingut periòdic segons el que hàgim marcat al calendari editorial.\nb.Gestió dels possibles comentaris.\nC.Manteniment de la pròpia plataforma de continguts emprada.\nAquest seria l’escenari bàsic a l’hora de tenir el nostre propi blog d’empresa des del punt de vista de comunicació corporativa. En el cas de plantejar-ho com a eina de màrqueting, entrarien en joc molts més elements, amb estratègies concretes de màrqueting, linkbuilding, intercanvi de contingut entre blogs, publicitat, etc…\nDes d’Avanza New Technologies t’animem a que comencis a pensar en el blog corporatiu de la teva empresa!\nArchivado bajo Business 2.0, Marketing 2.0, Social Media, Web 2.0\nEtiquetado con Blog, Blog Corporativo, Business 2.0, Comunicación Corporativa, empreses, Marketing 2.0, Social Media, Web 2.0


Tres camps de treball recuperen trinxeres i vestigis de la batalla de l'Ebre La República\nACN Amposta.-Tres camps de treball recuperen trinxeres i vestigis de la batalla de l’Ebre. El Consorci Memorial de la Batalla de l’Ebre (COMEBE) i la Fundació Escolta Josep Carol gestionen […]\nACN Amposta.-Tres camps de treball recuperen trinxeres i vestigis de la batalla de l’Ebre. El Consorci Memorial de la Batalla de l’Ebre (COMEBE) i la Fundació Escolta Josep Carol gestionen durant el juliol aquests camps de treball que tenen com a eix l’arqueologia en alguns dels espais del que fou el combat més important de la Guerra Civil. Els municipis d’Amposta, Ascó i el Pinell de Brai acullen les excavacions. L’objectiu és recuperar trinxeres i vestigis d’aquests llocs històrics i iniciar-ne les tasques de rehabilitació. Aquesta activitat forma part del programa de camps de treball organitzat per la Direcció General de Joventut. Els camps s’adrecen a joves d’entre 14 i 17 anys. Comencen aquest divendres 9 de juliol, amb totes les places completes.\nA Ascó hi participen 22 joves, al Pinell de Brai, 20 i a Amposta, 14. Segons fonts de la Generalitat, els camps suposen una oportunitat per donar a conèixer els fets de la batalla de l’Ebre i sensibilitzar els joves sobre la importància de la memòria democràtica gràcies al coneixement pràctic del mètode arqueològic.El camp més veterà és La Lleva del Biberó, que arribarà a la quarta edició. Tindrà lloc al Pinell de Brai, a la Terra Alta, del 15 al 29 de juliol. El seu nom ret homenatge als prop de 30.000 joves cridats a files per combatre a la batalla de l’Ebre. En aquest camp es recuperen les trinxeres situades a la rodalia i es netegen i classifiquen els materials trobats, entre altres tasques.Dos camps nousCom a novetat, aquest 2021 s’incorporen a aquesta iniciativa dos camps més: un és ‘Recuperem els nius de metralladora d’Amposta’, que es fa del 9 al 23 de juliol. Sota la supervisió d’un arqueòleg, els joves treballaran en la descoberta i la recuperació de les infraestructures defensives que conformen el conjunt de nius de metralladores.El tercer camp s’anomena ‘Descobrim les trinxeres del calvari d’Ascó’, que tindrà lloc del 10 al 24 de juliol.Aquí s’ha plantejat recuperar una zona de trinxeres situada al Calvari d’Ascó, tocant a l’Ermita del Calvari, per tal de vincular-la a la ruta de senderisme GR-99, que hi passa a la vora, i on també s’hi troba el Búnquer dels Reguers, un dels espais històrics del COMEBE.Segons la Generalitat, les dues noves propostes signifiquen l’inici de la recuperació d’aquests vestigis de la batalla i el punt de partida per a una futura senyalització com a espais de memòria de la Xarxa d’Espais de Memòria del Memorial Democràtic, de la qual formen part els espais del COMEBE.


L’Ajuntament lamenta que el Govern Central no rectifique i deixe fora de la rebaixa de l’IRPF al nispro de Callosa : Ajuntament Callosa d'en Sarrià\nInici » Agricultura » L’Ajuntament lamenta que el Govern Central no rectifique i deixe fora de la rebaixa de l’IRPF al nispro de Callosa\nL’Ajuntament lamenta que el Govern Central no rectifique i deixe fora de la rebaixa de l’IRPF al nispro de Callosa\nprensa | 8 juny, 2016\nL’equip de govern de Callosa d’en Sarrià ha lamentat que el Govern Central no haja rectificat perquè tots els productors de nispro de la comarca de la Marina Baixa siguen inclosos en les deduccions de l’IRPF motivades per les pèrdues que va provocar la sequera en la campanya de l’any passat.\nL’alcalde de la localitat, Josep Saval, ha recordat al Ministeri d’Hisenda que “Callosa d’en Sarrià és el principal poble productor de nyespros d’Espanya” i ha insistit que “no té cap lògica que municipis veïns com Altea i Tàrbena sí que es beneficien amb aquestes bonificacions i s’excloguen a la resta, que per la seua proximitat han patit les mateixes inclemències meteorològiques”.\nEl primer edil ha realitzat aquestes declaracions davant la rectificació del Govern d’Espanya en el cas de les cireres. Una esmena a l’ordre ministerial que “es queda curta i continua sense donar solució al conjunt de cultius afectats per la sequera i els colps de calor de 2015”, ja que manté fora de les deduccions a altres productors tant de la cirera, com del raïm i del nispro.\nPer tot açò, el primer edil ha tornat a reivindicar la inclusió del nispro de Callosa d’en Sarrià en l’ordre ministerial perquè aquest cultiu es beneficie de la rebaixa de l’IRPF. Igualment ha reclamat una vegada més “una rebaixa permanent de l’IRPF que el situe en el 0,13% perquè no s’haja de sol·licitar cada any”, tal com han subscrit, a través d’un document remés a Subdelegació de Govern, totes les entitats i els organismes pertanyents al sector del nispro de la comarca de la Marina Baixa.\n« Nou curs de fotografia creativa durant els mesos d’estiu\nLes escoles esportives diuen adéu al curs amb una gran exhibició a la Plaça del Convent »