La inauguració del nou espai cultural "La Farinera", la Festa Swing de Lleida i la Fira de Sant Josep de Mollerussa, entre els actes destacats\nper Redacció , 18 de març de 2016 a les 09:59 |\nBalaguer: Taller "Fes la teva mona"\nAprèn a realitzar aquest típic dolç i marxaràs amb la teva pròpia mona\nLloc: Casal Lapallavacara. Preu: 15 euros. Hora: de les 17.00h a les 19.00h\nJuneda: "Amor. Arrels, branques i fulles"\nEn el marc del Dia Mundial de la Poesia i amb motiu de la inauguració del nou espai cultural "La Farinera", espectacle musical "Amor. Arrels branques i fulles", a càrrec d’Heura Gaya, Meritxell Gené i Meritxell Cucurella-Jorba.\nLloc: Espai La Farinera Preu: 6 euros Hora: 21.00h\nLleida: Festa Swing\nLa Fundació Teatre de la Llotja promou, en col·laboració amb l’escola de dansa Dancescape! el cicle La Llotja dansa & ritme 2016, dedicat al swing, el cuplet i el tango.\nLloc: Sala Multifuncional de la Llotja. Entrada gratuïta. Hora: 23.00h\nMollerussa: 144a Fira de Sant Josep\n144a edició de la Fira de Sant Josep de Mollerussa, la fira catalana de la maquinària agrícola i Saló de l'automòbil, amb més de 250 expositors sobre maquinària agrícola i ramadera, adobs, farratges, fito-sanitaris, llavors i plantes; automoció, agroalimentària, serveis industrials i construcció i entitats locals.\nLloc: Recinte Firal Entrada gratuïta Hora: de 10.00 a 20.00h\nLleida: Exposició "El rostre, l'instant i el lloc" de Joana Biarnés\nExposició "Joana Biarnés. El rostre, l'instant i el lloc", una mostra que recull una selecció de fotografies que representen un elenc molt variat de rostres, anònims i públics, capturats en llocs i instants sorgits de l’ull sempre atent i honest de Joana Biarnés (Terrassa, 1935) al llarg dels anys seixanta i setanta del segle.\nLloc: Museu d'Art Morera Hora: de 11.00h a 14.00h\nAgenda, programació, Ponent, agenda


Twitter i Google estrenen noves funcionalitats pel Mundial 2018 – Social Media Friendly\nTwitter i Google estrenen noves funcionalitats pel Mundial 2018\nGoogle s’està posant al dia pel Mundial de futbol de Rússia que comença el 14 de juny. Desplega un nou ventall de funcionalitats en motiu d’aquest esdeveniment d’abast global.\nGoogle ha mostrat clarament (igual que altres serveis en línia) la seva intenció de ser una part integral de l’experiència pels amants del futbol d’arreu del món. En una publicació en el blog de l’empresa de Mountain View, s’hi han presentat totes les funcions creades específicament pel Mundial.\nPel seu motor de cerca, Google ha desenvolupat diverses interfícies dirigides als aficionats al futbol per informar-los fàcilment. Quan s’escriu “Mundial 2018” o “Copa del Món de futbol 2018”, s’accedeix directament al calendari i a les noves pestanyes creades per a l’esdeveniment.\nQui tingui interès en un partit concret, només haurà de demanar a Google d’obtenir les estadístiques i un fil d’actualitat detallat per fer el seguiment en directe del partit.\nDe la mateixa manera, qui vulgui seguir les evolucions d’un equip en concret, Google els mostrarà resultats de cerca més interactius que no pas els resultats habituals.\nA Android, han creat un widget flotant que permetrà seguir els resultats en permanència. A l’aplicació Google News d’Android, les persones interessades es podran subscriure a la Copa del Món, per no perdre cap detall.\nDe la mateixa manera, l’Assistent de Google també està preparat per a les vostres preguntes sobre el Mundial. “Si vols saber qui va guanyar el partit entre Alemanya i Mèxic, quins jugadors han aconseguit més gols aquest any per a Bota d’Or o quantes copes del món de la FIFA ha guanyat Brasil, dieu “Hey Google” i pregunteu!”, -explica Google.\nGoogle Trends també es posa a l’hora de la Copa del Món, amb funcionalitats per fer el seguiment del progrés de les cerques en temps real.\nA Twitter, un cop comenci la competició, és podran seguir en temps real els 64 partits de la copa del món. Per seguir l’esdeveniment s’haurà de seguir el compte: @FIFAWorldCup en anglès. En els diferents idiomes disposeu de : @fifaworldcup_es, @fifaworldcup_fr, @fifaworldcup_de i @fifaworldcup_pt.\nLes xarxes socials són un complement cada dia més important pels grans esdeveniments i permeten d’arribar a públics molt variats en temps real.\nAra ja no teniu cap excusa per no gaudir plenament del gran espectacle del Mundial de Rússia 2018!\n12 Juny 2018 11 Juny 2018 socialmediafriendlyactualitat2018, actualitat, google, twitter, worldcup\nEntrada anteriorL’e-mail, un vestigi de la prehistòria d’Internet\nSegüent entradaEls influencers denuncien els falsos influencers


Retirada i gestió dels residus generats a les autopistes de la Xarxa Aumar AP7 i Avasa AP-68 | Sorigué\nServei de retirada i gestió dels residus generats dintre de l’àmbit de les autopistes de cada una de les empreses concessionàries gestionades per Abertis, en concret els trams de la Xarxa Aumar (AP7 Nord i AP7 Sud) de 364 km i de Avasa (AP-68 Sud) de 184 km.\nRetirada i gestió de residus que es generen a la Xarxa Aumar i Avasa d’Abertis Autopistas España. Es gestionen residus comercials perillosos i no perillosos que es generen de forma directa com a conseqüència de les activitats pròpies realitzades, o de forma indirecta, per accidents a la autopista.\nTambé s’extreuen els fangs de les depuradores i altres instal·lacions hidràuliques existents a les instal·lacions al llarg d’un total de 548 km de tram d’autopistes.\nLocalització red Aumar: Tarragona, Castelló, València i Alacant.\nLocalització Avasa: La Rioja, Navarra i Saragossa.\nNúmero de km gestionats:\n- 222 km i 22 punts de recollida de la AP7 Nord.\n- 142 km i 15 punts de recollida de la AP7 Sud.\n- 184 km i 24 punts de recollida de la AP-68 Sud.\nTipus de residus gestionats:\n- 21 fraccions.\n- 3 xofers.\n- 1 responsable de servei.\n- Recol·lectors-compactadors de càrrega posterior.\n- Camió cisterna amb sistema d’aspiració.\n- Camió amb sistema ganxo.\nElements de contenció:\n- 350 contenidors, bidons i dipòsits de diferents volums.


El PS vol enfortir el “bon veïnatge” amb els pobles francesos propers | BonDia Diari digital d'Andorra.\nUn moment de la reunió de poble a la sala la Valireta, ahir.\nEl PS vol enfortir el “bon veïnatge” amb els pobles francesos propers\nEl Partit Socialdemòcrata + Independents d’Encamp vol establir uns llaços forts de col·laboració i de “bon veïnatge” amb les poblacions franceses més properes al Pas de la Casa. Aquesta és una de les propostes que van posar sobre la taula en la reunió de poble que es va celebrar ahir a la sala la Valireta. Per aquest motiu, el candidat que encapçala la llista, David Rios, i el número dos, Enric Riba, van explicar la reunió mantinguda amb l’alcalde de l’Hospitalet per tractar sobre les qüestions que impliquen la millora de les comunicacions per accedir al Pas de la Casa. A més, si entren al Comú demanaran al Govern que en les reunions que es facin amb els representants francesos de la regió, el cònsol major d’Encamp hi sigui present.\nAquesta és una de les propostes de la candidatura que permetran “fer el canvi que Encamp es mereix” si resulta guanyadora a les eleccions comunals, va dir Rios, perquè “volem trencar amb el continuisme i les poques ganes de fer les coses de l’equip de govern actual”. En aquesta idea del canvi necessari, també va insistir Riba, ja que cal evitar la situació que segons ells s’ha donat en aquest últim mandat perquè “del Comú no s’ha bellugat ningú, com si del joc del Mikado es tractés”, de manera que “el poble ha quedat paralitzat”, va emfatitzar.\nRios va insistir en la filosofia de la llista que encapçala: “aconseguir la implicació de tots els ciutadans”, perquè el seu és un projecte “que hem de fer tots junts”. I s’ha de realitzar des de la planificació. En aquest sentit, va recordar el que ha passat amb el parc del Prat Gran en la recta final del mandat i ara “ens passen la pilota perquè hi trobem una solució” que passa, segons Rios, per tenir un espai d’aquestes característiques en terrenys comunals “on cada euro que s’inverteixi es quedi a la parròquia”. Seguint aquesta mateixa línia es va referir a Saetde com “el motor d’aquest poble”. Rios va advocar per “restablir les relacions” perquè ara “la situació és molt difícil amb Saetde” i així poder arribar a uns “acords transparents”. D’aquí que portin al programa com a solució convocar un concurs públic internacional.\nAltres propostes que van posar en relleu és la continuïtat del Futbol Club Andorra, crear un parc natural als Pessons i portar una mostra de teatre al carrer.


- de setembre 27, 2019\n“ el rebesavi de l ’ hamburguesa ” va ser dut a les nostres terres, al menys, aix ò diuen els experts, pels repobladors genovesos (italians) que arribaren a la Safor pel segle XVII junt als mallorquins (expulsi ó morisca de 1609) i havien fet nit a C ò rsega on menjaren “ figatellu ” (aix ò no est à comprovat). Estic parlant del figatell. Producte alimentari desconegut per a molts/es. Com porte amb mi el catret de la iaia i una llibreta i un llapis, vaig a posar-me a l ’ ombra de la figuera per poder seure i escriure quatre cosetes perqu è l ’ estiuet de Sant Miquel casca de valent: “ El figatell ” é s un embotit fresc elaborat amb magre i fetge del porc. A la barreja se li afegeix julivert, pebre negre i roig, clau i sal formant una esp è cie de mandonguilla grossa. La mescla s ’ embolica amb “ la mantellina o randa ” de porc. Es pot menjar fregit o a la planxa. Menjar t í pic en moltes comarques com la Safor, les Marines o la Vall d ’ Albaida. Els aragonesos tenen\nMireu que escrivia el 14 de gener de 2016 sobre “la xylella” : el nom ja ens avisa : la “xylella fastidiosa” ha posat en alerta tot el món del sector oliverer europeu. Des fa un parell d’anys al sud d’Itàlia (2013) ja ha matat 1 milió d’oliveres. Aquest estiu ja s’ha detectat a França i qui sap si no podria creuar els Pirineus. Aquest bacteri viu en l’interior de la planta i es transmet a través d’insectes que s’alimenten de la saba de les plantes i arbres. Es multiplica fins obturar-los, col·lapsar-los (marciment, assecament de fulles, defoliació) i matar-los. I no només, les oliveres (amb qui més s’ha acarnissat), també els arbres de pinyol(fruitals), tarongers, ametllers i vinya. De moment, l’única cura és arrancar-los. A hores d’ara, no s’ha trobat la manera de combatre’l. Pareix ser que s’ha introduït a través de plantes ornamentals americanes. Allí, el bacteri no és tan mortífer. Ací ha trobat “l’escenari” perfecte Ara pegueu una mirada al mapa publicat hui en\nQuan era menut, al poble, hi havia m é s d ’ una botiga (tenda de barri) “ ultramarins ” de comestibles i altres productes. Normalment eren locals xicotes i foscos amb m é s aspecte de magatzem que de botiga. Era una casa on es venien moltes coses i podies comprar de tot, productes frescos i al pes i conserves. Tamb é hi havia olles, cordes, espardenyes, etc. i els llauradors podien donar eixida als seus productes agr í coles (fruita, verdura, ...). Eren el rebost del poble. Entraves i estava ple de gent i tenies que demanar tanda (torn) amb la t í pica frase : “ qui é s l ’ú ltim/a? ” . Torn d ’ espera perqu è no hi havia una cua f í sica establerta. Tots i totes en grupets parlant. Eren el punt de trobada dels ve ï ns i dels forasters preguntant. Aleshores, tamb é feien una funci ó social. Un dels instruments m é s caracter í stic i com ú era la balan ç a per pesar els productes. Tamb é hi havia per mesurar a l'engròs (granel), per exemple, els llegums o un\n- de setembre 13, 2019\nTinc una cosina (R.M.M.) que està més “tendra” (tendresa, sentimental) per raons maternals (enhorabona, quina filla més rebonica tens) i em busca les puces cada vegada que ens vegem. Son puces bones (si les busqueu, les trobareu) que em fan pessigolles de rialles i d’estima comuna. Que si sóc el consentit/malcriat de sa casa perquè la tia (sa mare) m’ho permet tot, des de fer-me dos gotets i mig de vi amb el tio, fins i tot, entrar el gos a casa; que si soles escric de persones que es moren; que si escric amb unes paraules que no s’entenen, que si tinc uns pensaments i idees “raretes”, que si sóc “agarraet” i seré el més ric del cementeri, etc., etc. Quanta raó tens (en quasi tot)!! Sentim que estem vius buscant el que ens agrada, però hi ha vegades que tenim que saber controlar-mos perquè els excessos i abusos creen “massa dependències i malalties estranyes i modernes”. Sincerament crec que la dependència a les noves tecnologies (telèfons mòbils, xarxes socials) ha fet que l\nEscric un divendres 13 de setembre pel mat í i continua plovent. En un parell d ’ hores han tornat a caure 70 litres m é s.... ” plou sobre banyat ” . El xiquet menut li diu a son pare : - pare, cau aigua dels n ú vols! El pare li contesta : - est à plovent! La pluja é s aigua que cau dels n ú vols que procedeix de la condensaci ó del vapor d ’ aigua de l ’ atmosfera ” . Com cantava l ’ Ovidi : “ Plovia, aquell dia./ Perqu è vull!/ Perqu è tinc ganes que plogu é s!/.... ” Ac í , en la nostra terra, no plou mai a gust de tots i totes: “ plou poc, per ò per al poc que plou, plou prou ” ( ni fu ni fa) , “ plou a bots i barrals o a c à nters ” (ploure amb molta intensitat) o “ sempre plou quan no hi ha escola ” (ser inoportuns, no podem controlar certs esdeveniments de la vida), “ plou sobre banyat ” . Aquesta ú ltim proverbi é s el que ens est à passant al poble d ’ Albaida. Dimecres vesprada (11 setembre) per l ’ extret d ’ Aielo (foto) es formava una muntanya de\n“el rebesavi de l’hamburguesa” va ser dut a les ...\nMireu que escrivia el 14 de generde 2016 sobre “l...\nQuan era menut, al poble, hi havia més d’unabotiga...\nTinc una cosina (R.M.M.) que està més “tendra” (t...\nEscric un divendres 13 de setembre pel matí i cont...\nEl temps pot ser la durada isuccessió de les cose...


El Banc d'Espanya alerta que el deute familiar per la compra d'habitatge pot generar problemes | Consumer\nEl Banc d’Espanya alerta que el deute familiar per la compra d’habitatge pot generar problemes\nCreu que la pujada de tipus d'interès ajudarà a corregir els desequilibris de l'economia espanyola\nEl deute contret per les famílies, principalment en la compra d’habitatge, pot generar problemes concrets en alguns segments de població, principalment els joves i les llars de baixes rendes, va reconèixer ahir el governador del Banc d’Espanya, Miguel Ángel Fernández Ordóñez.\nFernández Ordóñez va evocar que l’endeutament de les famílies i el fort creixement de la inversió residencial a Espanya han anat en paral·lel a la baixada de tipus d’interès. Ara que el preu del diner tendeix a pujar i els preus de l’habitatge es desacceleren, “no es pot descartar que una part de les llars endeutades que tenen menor nivell de renda, i de les empreses immobiliàries, puguin ser vulnerables”.\nEn qualsevol cas, al governador no li inquieta la pujada de tipus a la zona euro. Al seu judici, si és gradual ajudarà a corregir els desequilibris de l’economia espanyola, en produir una desacceleració de la despesa i de la inflació. “Els empresaris han de saber que ja no els va a resultar tan fàcil com en el passat pujar els preus”, va advertir.\nRespecte a la marxa de l’economia espanyola, Fernández Ordóñez va estimar que creixerà aquest any lleugerament per sobre del 3,5% d’augment registrat en 2005. No obstant això, va alertar que si el diferencial d’inflació amb l’eurozona persisteix, la deterioració de la competitivitat de les exportacions espanyoles pot interrompre la incipient millorança del sector exterior.\nEl governador va fer una projecció optimista perquè l’Executiu ha revisat a l’alça el ritme d’expansió per deixar-ho en el 3,4%, però gens distant de la realitat i d’acord amb l’evolució ja coneguda del primer semestre, que va registrar avanços trimestrals del 3,6% i el 3,7%.\nEstabilització de preus\nEn relació a l’habitatge, el ministre d’Economia i Hisenda, Pedro Solbes, va coincidir amb Fernández Ordóñez en què ja no hi ha un “augment desbocado” dels preus dels pisos a Espanya, sinó que, per contra, s’està registrant una “desacceleració” i una “certa estabilització” dels mateixos.\nSolbes va voler a més restar importància a l’elevat nivell d’endeutament de les famílies, situat en màxims històrics, en assegurar que “no és negatiu, ja que aquest deute ha crescut molt en els últims anys, però no es destina a consum, la qual cosa seria catastròfic, sinó a la compra d’actius, la qual cosa augmenta el patrimoni de les llars”.\nPer la seva banda, el president del Banc Central Europeu (BCE), Jean-Claude Trichet, va afirmar ahir davant l’Eurocambra que tornarà a pujar el preu del diner si es confirma la recuperació econòmica de l’eurozona.\nDes de desembre de 2005, l’entitat monetària ha pujat els tipus d’interès en cinc ocasions; l’última, fins al 3,25%, va tenir lloc el dijous passat.\ndeute economia espanyola generar problemas-ca habitatge pujada de tipus d'interès


La caixa B torna a esquitxar Rajoy\nBarcelona. Dilluns, 10 de desembre de 2018. 08:28\nActualitzat Dilluns, 10 de desembre de 2018. 13:01\nL'anomenada operació Kitchen encara destapa noves informacions. Ara haurien vist la llum documents relacionats amb la caixa B del Partit Popular que mai no van ser aportats per l'extresorer del partit Luis Bárcenas a l'Audiència Nacional. Així ho explica El Independiente, que ressalta que cinc anys després de coneixe's la informació hauria tingut accés al document que revela com es van destinar fins a 65.623 euros de la caixa B a serveis de sastreria per a l'expresident Mariano Rajoy i els exministres Rodrigo Rato, Federico Trillo i Francisco Álvarez Cascos.\nConcretament, segons el digital, es va pagar fins a 12.620 euros per a vestits per a Rajoy, 13.700 per als de Rato i fins a 19.830 euros per a Álvarez Cascos. Així, aquests serveis pujarien fins als 46.150 euros. Al costat d'aquest pagaments també hi figura un cartolina que indica que per a Trillo es van gastar fins a 19.470 euros.\nBárcenas hauria evitat entregar aquest document per tal de no perjudicar els seus protagonistes, tot i que en major o menor mesura s'han vist esquitxats poc o molt aquests darrers anys pel finançament irregular del seu partit.\ninvestigació Cosidó va coordinar l'operació per recuperar els papers de Bárcenas El Nacional\ncorrupció Anticorrupció investiga possibles suborns del govern Rajoy per tapar el cas Bárcenas El Nacional\ncorrupció "Et paguem l'advocat, et destituïm o vas al Grup Mixt", les ofertes del PP a Bárcenas El Nacional


Campanya de Comerç per a incentivar les vendes als mercats municipals - Altea Digital\nCampanya de Comerç per a incentivar les vendes als mercats municipals\nLa regidoria de Comerç i l’Agència per al Foment de la Innovació Comercial, AFIC, junt amb el Mercat Municipal i Mercaltea, han organitzat una campanya per al mes d’agost amb la finalitat de promocionar la venda dels seus productes.\nDes de la regidoria, Miquel Zaragoza, ha anunciat l’inici d’esta iniciativa que “es du a terme per segona vegada i després de l’èxit obtingut en la primera edició l’any passat. En esta ocasió, l’eslògan de la campanya és “Un ventall de productes per un estiu més fresc””.Així mateix, Zaragoza, indica que la finalitat primera d’esta campanya és incentivar les vendes en els dos mercats municipals d’Altea.\nLa campanya consistix en diversos pòster “que s’han distribuït -comenta el regidor- en els mercats i uns ventalls de paper que repartiran els comerciants als seus clients. A més del repartiment de ventalls des de l’Oficina de Turisme s’entregaran uns davantals de cuina presentant el tiquet de compra sempre que eixe gasto s’haja efectuat a partir del 16 d’agost i fins que s’esgoten les existències”.


Casa rural a Vall d'en Bas: Cal Masover Finca La Coromina\nPreu des de 236 €/Nit\nSituada al costat de la casa pairal, distribuïda en 2 plantes:\nPlanta baixa: un gran menjador amb uns sofàs, TV i taula. Cuina amb fogons de 90 cm, forn, nevera de gran format, una nevera amb congelador, rentaplats, microones i altres petits electrodomèstics. 1 habitació triple llits individuals. Bany amb dutxa.\nPrimera planta: àmplia sala d’estar amb sofàs, llar de foc i TV. 4 habitacions llit doble. 1 habitació 2 llits individuals. 1 habitació 4 llits individuals. 1 habitació llit doble. 2 banys amb banyera. 2 banys amb dutxa. Petita habitació amb la rentadora.\nTres piscines compartides, una petita de poca profunditat i dos grans (12 x 5 m i 8 x 4 m) / Barbacoa privada.\nFinca de 170 hectàrees de camps i bosc, situada dalt d’una cinglera a 954 m d’altitud i des d'on es gaudeix d’una excel·lent vista de la Vall d'en Bas. Es tracta d’una propietat dedicada en part a la cria de vaques de pura raça "Blonde d'aquitaine". La finca no té una producció excessiva i durant els mesos de primavera i estiu, el bestiar està pels prats.\nLa finca està formada per un conjunt de quatre habitatges, la casa on viuen els propietaris i tres cases independents (ref.: 11931 i 11935).\nProp de les cases hi ha una pèrgola per la barbacoa i davant una zona vallada amb les tres piscines compartides entre els tres allotjaments.\nEn un extrem de les cases hi ha una sala de jocs amb billar, futbolí, una taula molt gran i llar de foc-barbacoa, zona de cuina amb microones, rentavaixelles i nevera.\nCada casa té la seva barbacoa portàtil i una pèrgola amb taules i cadires.\nA la finca es pot gaudir del bestiar, les gallines... i és possible veure néixer als vedells, ja que ho fan durant tot l'any. La finca queda a prop del naixement del riu Fluvià, per tant travessa la finca en diversos punts i és ideal per a poder-se banyar a l'estiu. Entre la casa principal i ‘La Cabanya' hi ha una església romànica que pertany a la finca. A prop dels famosos llocs d'interès de la comarca de La Garrotxa, val la pena visitar la zona coneguda popularment com ‘L'Esquirol', sobretot l'Ermita de Sant Julià de Cabrera, antic refugi pels viatgers dels segles XV i XVI, que queda a dues hores caminant des de la finca gaudint d'un paisatge ondulat i espectacular.\nCasa 19 persones 390 € 390 € 380 € 375 € 372 € 236 € 236 €


El Blog d'en Paf: de gener 2020\nPoemes de Gianni Rodari\nEl dissabte 15 de febrer, de les 17:30 a les 18:30 h, a la llibreria El Petit Tresor i dins el club de lectura La Butaca Vermella, es farà un especial sobre Gianni Rodari, amb el llibre Tirallongues del cel i la terra.\nAquest àlbum el publica Estrella Polar i l'ha il·lustrat Bruno Munari. La traducció és a càrrec de Pau Vidal. Es tracta d'una acurada selecció de poemes de Gianni Rodari a cura de Giovanni Arpino. Molts d'aquests poemes, l'autor els havia publicat entre el 1950 i el 1958. Aleshores, el mateix Gianni ho havia presentat com: una "selecció per a nens perfecta per la gran varietat de temes que toca i la mesura justa de moral, política i sàtira".\nL'11 de gener, d'11:30 a 12:30 h, a la llibreria El Petit Tresor, el Club de Lectura ens farà fixar en el conte tradicional Els tres porquets. Aquesta vegada, però, llegirem una revisió de la història que en fa David Wiesner, publicada pel segell Joventut.


Pisos a Horta Guinardó::HOME GROUP - idees immobiliàries\nHorta Guinardó és una zona molt especial de la ciutat. Famós per ser un gran mirador sobre la ciutat. On abunda la vegetació, l'aigua i les vistes immillorables des dels nombrosos miradors que ofereix el barri.\nLa gran industrialització que es va produir a Barcelona al segle XIX no va arribar a l'Horta fins als anys cinquanta del segle següent. No obstant això, les masies de pagès i les cases senyorials d'aquells temps es van mantenir en peu com a motiu d'orgull i representació d'una època més rural.\nA partir d'aquest moment, en aquesta zona va començar la construcció dels pisos d'Horta Guinardó. No obstant això, els seus atractius rurals i el seu ambient tranquil i fresc es van mantenir intactes.\nComprar Pisos a Horta Guinardó\nUn dels avantatges de comprar pisos a Horta Guinardó és la de gaudir d'una de les zones de tota la ciutat amb més àrees singulars: espais històrics, panoràmiques fantàstiques de la Ciutat Comtal, zones mediambientals i joies arquitectòniques són només algunes de les moltes avantatges que ofereix la zona.\nEntre turons i valls, es troba aquest districte de Barcelona, on sens dubte és tot un luxe poder gaudir d'abundant vegetació, vistes inigualables, i un ambient tranquil allunyat de l'enrenou cèntric de la ciutat.\nPisos en Venda a Horta Guinardó\nAquí podrà veure la nostra oferta de piso a Horta-Guinardó


EL LLOC WEB D' E.F. - ANAM DE SENDERISME !\nEL LLOC WEB D' E.F.\nES LICEU AMB L'EDUCACIÓ FÍSICA\nDESCOBRIM L'EDUCACIÓ FÍSICA\nANAM DE SENDERISME !\nSenderisme en família!\nELS JOCS COOPERATIUS\nCOSINS DE JOC\nDIADA ESPORTIVA COOPERATIVA\nDIADES DE KORFBAL (6è de primària)\nJUGANT A VOLEI !\nL'ESPORT A LES MATEMÀTIQUES\nESTIMAM LES BICICLETES\nINICIACIÓ AL JUDO\nCada classe, des de 4 anys d'educació infantil i fins a 4t d'E.S.O. realitzarà per curs una sortida a la Serra de Tramuntana.La nostra idea és que al final de la seva escolarització, els/ les alumnes d' Es Liceu hagin realitzat tot el recorregut de la GR 221 !\nCom a objectius, pretenem que els nostres alumnes puguin conèixer la\nSerra de Tramuntana i totes les seves riquesses; Sensibilitzar-los davant la importància de la protecció i la preservació de la serra de Tramuntana; Així com combatre el sedentarisme, gaudint de la natura, fent excursions a la Serra i descobrir la Gran Ruta de Pedra en Sec.\nEls continguts del projecte de Senderisme són:\nLa Serra de Tramuntana, patrimoni de la humanitat.\nEl paper conjunt de l'home i la natura en la conformació de la Serra així com la coneixem ara.\nActivitat física en el món natural per combatre el sedenterisme.\nConvivència, esforç físic, gaudi i superació personal a les excursions.\nCURS PER CURS / TOTES LES ETAPES:\n1a ETAPA 4/5 anys (Educació infantil) de PORT D' ANDRATX- LA TRAPA.*\n2a ETAPA 1r i 2n de primària de LA TRAPA - ESTELLENCS. *\n3a ETAPA 3r i 4t de primària de ESTELLENCS - ESPORLES. *\n4a ETAPA 5è i 6è de primària de ESPORLES - DEIÀ.*\n5a ETAPA 1r E.S.O de DEIÀ - PORT DE SÒLLER.*\n6a ETAPA 2n E.S.O. de PORT DE SÒLLER - TOSSALS.*\n7a ETAPA 3r E.S.O. de TOSSALS - LLUC.*\n8a ETAPA 4t E.S.O. de LLUC- POLLENÇA.*\n* Dins cada etapa del GR s'ajustaran les excursions (variants) en funció dels grups-classe i la seva dificultat.\nEXCURSIONS REALITZADES CURS 2019/20\nClicau a la foto per veure tot l'àlbum\n2n: Coll de sa Gramola- Putxet des Guixers\nEns vàrem sentir uns privilegiats i unes privilegiades de poder caminar per aquests paratges tan espectaculars.\nNomés ens va faltar trobar alguns esclata-sangs, es veu que arribàrem massa tard... ja hi havia gent que tornava cap a casa amb les senalles ben carregades!\nClicau la foto per veure tot l'àlbum\n3r: "Sa Volta des General"\nUna curiositat: Aquest camí rep aquest nom ja que fa molt de temps va viure a Banyalbufar un general que tenia per costum fer aquesta caminadeta.\nALGUNES DE LES EXCURSIONS REALITZADES DURANT EL CURS 2017/ 18:\nCAMINA, CAMINARÀS, INFANTIL GAUDEIX D'UN DIA ESPECTACULAR PER ANAR D'EXCURSIÓ:\n1r i 2n DE PRIMÀRIA: A LA TARDOR HEM ANAT DE SENDERISME SENSE PATIR CALOR!\nHEM VIST SORTIR L'ARC DE SANT MARTÍ, HEM CAMINAT AMB SOL, DAVALL UNA MICA DE BRUSCA I QUAN EL TEMPS S'HA EMBRUTAT, HEM FET COM ELS ANIMALS... ENS HEM RESGUARDAT DAVALL UNA GRAN PORXADA!\nCLICAU LA FOTO PER VEURE MÉS IMATGES\n3r fent sa VOLTA DES GENERAL.\nDimecres dia 28 de Novembre vam anar a fer la ruta de senderisme des de Banyalbufar al Port des Canonge. Vam caminar un total de 8 quilòmetres i ens ho vam passar molt bé.\nClicau aquí per veure les fotos!\nExcursió a Es Freu dels de 4t A :\n6è: SENDERISME PER VALLDEMOSSA\nCLICAU PER VEURE LES FOTOS\nEXCURSIONS REALITZADES DURANT EL CURS 2016/ 17:\nAquest any 1r I 2n de primària hem sortit des del Coll de sa Gramola direcció a la Trapa, disfrutant de les vistes a alguns cims de la nostra Serra, així com a una de les parts més belles de la nostra costa.\nD'aquesta manera, hem estat caminant per un troç d'aquest Gran Recorregut 221!\nclickau la fotografia per veure el reportatge de 1r\nclickau la fotografia per veure tot el reportatge de 2n\nEl passat dijous, 15 de desembre, les classes de 5 anys, pianos i guitarres, partiren a fer una ruta per la muntanya a Cap Andritxol. Va ser molt curiós veure com els infants gaudeixen quan estan en contacte amb la natura: varem escoltar els sons dels ocells, jugar amb les pedres, fer construccions amb branquetes, en definitiva, experimentar amb els materials que ens ofereix el nostre entorn i gaudir d'aquest espai tan privilegiat que tenim, la natura de la nostra illa.\n5 ANYS : Clickau aquí per veure tot l'àlbum de fotografies\nDIMARTS 11 D'ABRIL VAM ANAR A FER LA VOLTA DES GENERAL.\n4t de primària: De banyalbufar al Port des canonge.\nclicau aquí per veure les fotos.\nACAMPADA I SENDERISME RUTA GR221\nEnguany, tornàrem a gaudir del refugi de Son Amer, gràcies al premi obtingut per un treball realitzat per els nostres alumnes al concurs de joguines i reciclatge. Varen ser dos dies intensos d'activitats, tant pel que fa al projecte de senderisme com per el coneixement de la finca de Menut amb una activitat sobre les llavors i el bosc. També vàrem fer un taller de jocs de taules amb material reciclat, sessió de cinema... En poques paraules, ho passàrem superrrrr!\nClicau per veure l'àlbum\nEXCURSIONS REALITZADES EL CURS 2015/16:\nINFANTIL SE'N VA DE SENDERISME FINS A RAIXETA ELS DE 4 ANYETS I A PLANÍCIA ELS DE 5 ANYS...\nREPORTATGE FOTOGRÀFIC DE L'EXCURSIÓ DE 4 ANYS\nREPORTATGE FOTOGRÀFIC DE L'EXCURSIÓ DE 5 ANYS\n1r DE PRIMÀRIA A LA FINCA PÚBLICA D'ES GALATZÓ (PEL CASAL DES TRAMUNTANAL):\n2n DE PRIMÀRIA CAMINANT VA ARRIBAR FINS A LES SÍNIES (LES CASES DELS ANTICS CARBONERS)...\n3r de primària (aprofitant que estudien el cicle de l'aigua a l'aula) han anat als embassaments!\nHem fet un tram del camí de Lluc a Binifaldó (ruta de pedra en sec).\nÀLBUMS DE LES EXCURSIONS REALITZADES EL CURS 2014/15:\nAquest curs, els alumnes i les alumnes d'es Liceu hem decidit anar a caminar vora la mar , tenint en compte el tema general de centre ( LA MAR).\nA continuació trobareu el reportatge fotogràfic de cada una de les nostres excursions, on tots i totes demostraren ser uns grans senderistes!\n* En el següent enllaç teniu en imatges l'excursió de 6è pel Camí des Correu (Esporles)\nÀLBUMS DE LES EXCURSIONS REALITZADES EL CURS 2013/14:\nEls de 4 anys han anat a caminar per Raixa, entre atmetllers i pins...la nostra primera excursió de senderisme, tota una experiència!\nA 5 anys d'educació infantil arribaren a Raixeta!!\nEls de primer vàrem caminar fins arribar al Casal del Tramuntanal, on després de fer una aturadeta i berenar, seguirem la nostra ruta fins a la Finca Pública d'es Galatzó:\nEls alumnes de segon hem anat a caminar per la Serra de Na Burguesa. Una ruta a prop de l'escola que comença al cementeri de la Vileta, puja cap a al Puig d'es Revells i baixa per el Coll de son Marill, arribant un altre pic al cementeri. Encara que el dia va estar un poc tapat, va ser el dia perfecte per no passar molta calor i dur millor la passejada. El grup s'ho va passar de lo millor, demostrant en tot moment el seu respecte cap al medi ambient.\nEls de segon cicle hem anat a Cúber amb els alumnes de 3r, aprofitant que a l'aula hem estudiat el cicle de l'aigua; i a Sa Comuna de Bunyola amb els de 4t:\nÀLBUMS DE LES EXCURSIONS REALITZADES EL CURS 2012/13:\nEn el següent enllaç podreu veure totes les fotografies de l'excursió realitzada a 1r cicle per\nla Finca pública d'es Galatzó:\nEXCURSIÓ AMB IMATGES\nÀLBUMS DE LES EXCURSIONS REALITZADES EL CURS 2011/12:\nSenderisme en família. Diumenge dia 4 de desembre de 2011. Sitges dels carboners (Per la Finca pública d'es Galatzó):\nEL 1r CICLE DE PRIMÀRIA DE SENDERISME PER LA SERRA DE NA BURGUESA:\nÀLBUMS DE LES EXCURSIONS REALITZADES EL CURS 2010-11:\n1r CICLE 22- 11- 2010\n2n CICLE 25- 11- 2010\n3r CICLE 15- 11- 2010\nA CONTINUACIÓ TENIU UNA PRESENTACIÓ DE LES EXCURSIONS REALITZADES DURANT EL CURS ESCOLAR 2009/ 10:


IMPO > Notícies > CERVESA ARTESANA DE BADALONA\nCERVESA ARTESANA DE BADALONA\nEMPRÈN | 23-11-2012\nQualitat excel·lent i gust exquisit, així com una presentació atractiva són les característiques de Dimoni Badalona\nDimoni Badalona és una cervesa artesana que es distribueix des de fa mig any pel Barcelonès Nord. Amb tres anys d’experiència produint cervesa de forma casolana, els tres promotors van decidir acudir a l’IMPO amb el somni de crear una empresa que els hi permetés compartir la seva experiència i la seva cervesa amb la gent de Badalona, Santa Coloma de Gramenet i Sant Adrià del Besòs. Assessorats per la Unitat de Foment Empresarial de l’IMPO van constituir una cooperativa de treball associat Cervesa Artesana de Badalona, SCCL.\nProdueixen tres tipus de cerveses diferents: la de blat, de color blanquinós i amb aromes i matisos de vainilla i banana; la vermella, de color rogenc i vermell, cos mitja i amb sabors predominants de malta i llúpol; i per últim la negra: de color negre, amb cos i gust profundament torrat.\nJa són molts els establiments de la ciutat on es pot trobar. Actualment és una de les begudes més consumides al món, i encara que a Espanya, país eminentment vinícola, ha estat parcialment eclipsada pel vi, s'està començant a veure un interès creixent per la cultura cap a aquesta beguda.\nEn els últims anys s'està veient un augment, sobretot a Catalunya, de noves empreses dedicades a l'elaboració de cervesa amb un volum bastant petit de producció, per això se les coneix com microcerveseries, però que aposten per una elaboració artesana. Neix així una nova branca en el sector: "la cervesa artesana", que pretén ser una alternativa a la de consum majoritari, “la cervesa industrial”. La cervesa artesana ofereix alguns aspectes molt interessants que la diferencien clarament de la industrial que fa que cada vegada augmenti més el consum i la cultura d'aquestes cerveses, especialment a Catalunya.


octubre | 2012 | Blog d'en Xavier Villalba\nPresentacions de l’IDL12 disponibles\nPublicat el 31 octubre 2012 per Francesc Xavier Villalba Nicolás\nJa us podeu descarregar les presentacions del congrés Information, discourse structure and levels of meaning, que vam organitzar la Laia Mayol (UPF) i un servidor el 25 i 26 d’octubre, dintre del Projecte FFI2011-23356 “La composicionalidad del significado y las operaciones semánticas en la interfaz sintaxis-semántica y en la interfaz gramática-cognición (COMPOSING)” (IP: Maria Teresa Espinal). Ho podeu fer des de la pàgina del programa. Que vagi de gust!\nPer a en Jordi Castellanos\nPublicat el 20 octubre 2012 per Francesc Xavier Villalba Nicolás\nposa’ls flors al seu costat, per si poguessin\nQuè sabem del cert\nJoan Vinyoli (dins Vent d’aram)\nTristíssima notícia: en Jordi Castellanos ha mort\nPublicat el 19 octubre 2012 per Francesc Xavier Villalba Nicolás\nEn Jordi Castellanos ha mort aquesta matinada. És una pèrdua incalculable per als seus familiars i amics, però també deixa una ferida en l’àmbit de la Filologia Catalana que trigarà anys a guarir-se. Ens queda, però, a més de la seva obra imponent, el seu exemple d’investigador tenaç i rigorós, de professor exigent i d’intel·lectual d’una catalanitat insubornable. Ho destaquen l’Avenç, l’Ara, Vilaweb i el 3/24.cat.\nLa capella ardent estarà instal·lada al Tanatori de Collserola des d’avui divendres, 19 d’octubre, a les 16 hores a sala de vetlla núm. 13.\nLa cerimònia de comiat serà demà a les 13.15 hores.\nPublicat dins de Notícies, UAB\t| Deixa un comentari\nDiccionari inversemblant: el ministre Wert i la lexicografia\nPublicat el 16 octubre 2012 per Francesc Xavier Villalba Nicolás\nEncara que els diccionaris generals no acostumen a incloure noms propis, sí que incorporen derivats de noms propis (marxisme, darwinià). Gràcies a Mariano Rajoy tenim una nova mina de neologismes basats en l’inefable ministre Wert. En recullo els primers:\ntr [el ministre Wert] Fer canviar els sentiments, les opinions, les idees, nacionalistes, als alumnes catalans.\n2 tr esp [el ministre Wert] Emmenar (els alumnes) a creure i abraçar l’espanyolisme.\n3 tr esp Retornar a l’espanyolisme en què (els alumnes) havien deixat de creure o de practicar per culpa de la consellera Rigau.\nv 1 tr 1 [el ministre Wert] Desviar, allunyar el sistema educatiu d’allà on és fent-lo anar cap a una altra banda.\n2 MIL [el ministre Wert] Atreure (els rectors de les universitats) a un lloc diferent del de l’operació principal, per dividir les seves forces i fer-les més dèbils.\n2 tr [el ministre Wert] Distreure, entretenir, agradablement, recreant els espectadors de Telemadrid.\nv. tr. [el ministre Wert] Posar en una direcció, posició, oposada el sistema educatiu, mitjançant una retallada general del recursos.\nv tr [el ministre Wert] Destruir, tirar a terra el sistema educatiu català.\nf. Vergonya que hom sent per alguna cosa que fa o diu el ministre Wert.\nadj fig Sindicat de mestres organitzat de manera jerarquitzada de dalt a baix, que no té en compte la base i que es plega als dictats del Ministre Wert.\nwertigen m. 1 Alteració del sentit de l’equilibri caracteritzada per una sensació de rodament de cap que provoquen les declaracions del ministre Wert.\n2 fig Torbament del judici que fa que el ministre Wert es mogui per impuls, sense domini de si mateix.\nPlagiaris i nivell intel·lectual\nHe llegit amb estupor que la ministra d’educació d’Alemanya està acusada de plagiar la tesi doctoral (com un ex-ministre de defensa també del govern de Merkel i el primer ministre de Romania). La cosa resulta d’allò més escandalosa, però alhora mostra un cert nivell cultural i social: els polítics tenen estudis superiors i es persegueix la deshonestedat científica i acadèmica.\nTant de bo al nostre país poguéssim tenir escàndols com aquests i no com el de la vicepresidenta Ortega, que lluïa títol i no va acabar la carrera. De moment, el màxim que tenim és l’acusació contra l’inefable ministre Wert de plagiar (malament) el seu model pedagògic dels germans Marx (els no comunistes).\nAssociacions que fan pensar\nPublicat el 11 octubre 2012 per Francesc Xavier Villalba Nicolás\nDemà és la Mare de Déu del Pilar però també el Dia de la Hispanidad (no pas la Fiesta Nacional, que són els toros) i alhora la commemoració del descobriment d’Amèrica (o millor de l’arribada de Colom a les Antilles, que es pensava que eren les Índies). Això és sabut de tothom. El que no se sap tant (jo ho ignorava, cosa que no és estranya, ja que ignoro moltíssimes coses) és que també és el dia de la patrona de la Guàrdia Civil que ens vol enviar irònicament don Alejo. És per això que Alícia Sánchez-Camacho s’ha explicat sobre la seva visió d’una escola trilingüe (?!) no pas al Parlament, sinó en un acte a la comandància de Catalunya de la Guardia Civil. És curiós, però, que la informació del web del PPC no digui ni un mot del lloc on va fer les declaracions, cosa sorprenent, sabent com sabem que és filla de guàrdia civil (com Carod-Rovira) i que l’ABC li va dedicar un magnífic article hagiogràfic titulat “La hija del comandante” (sobre això, llegiu-vos el magnífic llibre de Joan B. Culla “La dreta espanyola a Catalunya“, que repassa els fills de militars, guàrdies civils i policies que han fornit els quadres dirigents del PPC).\nEn resum, la recepta contra la independència dels qui s’apleguin demà a la Plaça Catalunya (multitudinàriament, per descomptat) no pot ser més clara: Espanya, Església i Guàrdia Civil. Nihil novum sub sole, doncs.\nWert i una nova vacuna\nPublicat el 10 octubre 2012 per Francesc Xavier Villalba Nicolás\nEl ministre Wert va camí de marcar un abans i un després en la prou poblada nòmina de polítics maldestres que fan créixer el nombre de catalans que volem tocar el dos d’Espanya com més aviat millor. Avui s’ha despatxat amb l’espanyolització dels alumnes catalans per fer de l’esquizofrènia identitària un tret natural. Si es pensa que ho aconseguirà amb el sistema educatiu, va ben errat: al fracàs escolar general hi sumarà el fracàs espanyolitzador. Si molts alumnes no saben entendre un text senzill, com vol que entenguin un borrall de la constitució espanyola o s’empassin els insofribles llibres sobre el problema d’Espanya? Llevat que el mètode pedagògic sigui sessió contínua de vídeos dels partits de ”la (antes) roja (que rota)” o de la selecció de Copa Davis… Això ja faria pel concepte de cultura i educació del ministre d’ídem.\nEn qualsevol cas, si vol resultats, que ho deixi en mans de la ministra de sanitat: una vacuna que mati els anticossos catalans, això sí que seria efectiu. Tenim sort que amb la misèria que dediquen a recerca quan la tinguin ja farà anys que serem independents…\nCanvi de paràmetres\nPublicat el 9 octubre 2012 per Francesc Xavier Villalba Nicolás\nGeorge Lakoff, que va ser lingüista abans que gurú del llenguatge polític, ens va mostrar que els paràmetres en què establim les discussions condicionen el missatge. És una variant de la hipòtesi de Sapir-Whorf, que venia a dir que la nostra llengua condiciona la nostra visió del món. Aquesta reflexió resulta molt pertinent en la situació actual en què els polítics madrilenys comencen a perdre l’oremus. Si ens fixem una mica en les declaracions a la premsa, veurem que la independència de Catalunya es planteja molt sovint en termes de disputa conjugal i, per tant, són habituals les metàfores de ‘ruptura’ o de ‘divorci’. És evident que es tracta d’un plantejament interessat i en gran mesura especiós: si Espanya i Catalunya formen un matrimoni, està clar que no és segons el dret civil català i, per tant, tenim un règim de béns compartits i els diners se’ls queda tots un dels cònjuges (diguem-ne Espanya), que deixa un sobre amb els diners per fer la compra setmanal (diguem-ne ‘fons de liquiditat autonòmic).\nCal dir que Artur Mas ha sabut defugir aquesta trampa conceptual i ha plantejat la qüestió en uns paràmetres diferents: Catalunya ja no és menor d’edat, ha crescut i vol emancipar-se. Res de ruptures ni violències, sinó un procés natural i inevitable. Un plantejament hàbil i intel•ligent!\nPublicat el 7 octubre 2012 per Francesc Xavier Villalba Nicolás\nAbans que comenceu a pensar malament, heu de saber que la sigla MILF correspon al Moro Islamic Liberation Front, que en català han traduït per Front Moro d’Alliberament Islàmic. El Front Moro d’Alliberament Islàmic és notícia al 324.cat perquè ha arribat a un acord de pau amb al govern filipí després de dècades de lluites i morts. És una bona notícia i un bon exemple per a qui vulgui prendre nota (no pas el govern espanyol, esclar, que és el més llest i espavilat dels governs que es fan i es desfan i no necessita ni ajuda ni consells ni lliçons).\nLa notícia també m’interessa pels aspectes lingüístics. En primer lloc (ara ja podeu pensar malament), cal destacar la divertida coincidència entre un grup islàmic armat (ergo misogin) i la categoria eroticopornogràfica de les dones madures atractives (MILF és l’acrònim anglès de ‘mom i’d like to fuck’). Si això no és una ironia, no sé pas que ho pot ser…\nEl segon és la paraula ‘moro’. Aquest mot tan espanyol a les filipines serveix per denotar (no pejorativament) els musulmans. I, de fet, la regió autònoma que es crearà es dirà Bangsamoro, literalment ‘poble musulmà’. Ara, la pregunta que ens hem de fer és si, per ser políticament correctes no hauríem de canviar el terme ‘moro’ pel més ‘correcte’ magrebí i parlar del Front Magrebí d’Alliberament Islàmic. Una solució ben galdosa!\nFinalment una nota dedicada als que pateixen pel futur del castellà: noteu com fan la sigla del Front Moro d’Alliberament Islàmic a la notícia del 3/24:\nEl govern de les Filipines i el Front Moro d’Alliberament Islàmic (FMLI) han anunciat un acord que obre la via per signar la pau i posar fi a dècades de lluita armada que han causat desenes de milers de morts.\nEl FMLI? Després del que va costar desfer-nos del castellanisme OLP en comptes del correcte OAP, ara ens hem d’empassar aquest calc del castellà?\nEncara no ha començat la campanya electoral (a Catalunya), però ja comencem a tenir frases memorables. Avui us vull fer notar una magnífica mostra de lògica de primer nivell a càrrec d’un anònim càrrec del PSOE. La inefable Carme Chacón, a la seva entrevista a Antena 3, va deixar anar una frase de ressons mítics per respondre a la pregunta sobre les seves ambicions polítiques:\n[q]uan arribem al riu, creuarem el pont.\nAra, la rèplica d’un crític anònim del seu partit és de coll de dama:\nJa va creuar una vegada el pont i no va arribar l’altra vora.\nLa Vanguardia 6/10/2012\nUna lògica impecable! És com si un diu\nVaig travessar el carrer però no vaig arribar a l’altre banda.\nVaig gastar tots els diners però no tots.\nEvidentment, el crític anònim del PSOE no sap què és l’aspecte perfectiu.\nAquesta és una mostra del gran nivell dels nostres polítics, però amb la campanya electoral ens esperen grans mostres d’intel·ligència i perspicàcia. Mirem d’entomar-les amb bon humor.


què esperar en visitar una plantació on van ser esclavitzats els seus avantpassats - Història\nQuè espereu quan visiteu una plantació on van ser esclavitzats els vostres avantpassats\nL’escriptor Benji Hart explica què s’ha de saber abans de visitar una plantació on s’esclavitzaven els avantpassats directes.\nDe Benji Hart\nFoto de A CORBIS / Corbis a través de Getty Images\nEl novembre de 2018 vaig fer una excursió d’un dia amb el meu pare i la meva germana a una antiga plantació d’esclaus a Carolina del Nord. Un familiar que viu a prop havia recollit un fulletó del lloc i ens va informar que els negres que compartien el nostre cognom havien estat esclavitzats allà i que els comissaris del lloc mantenien registres genealògics. Tenint en compte que el nostre besavi havia viscut en aquella part de l'estat abans de emigrar a l'oest de Massachusetts, on el meu pare i els seus fills van créixer, va semblar que val la pena el viatge per investigar possibles connexions amb algunes de les nostres persones.\nAbans del viatge ens imaginàvem preparats per a l’experiència, però la realitat de situar-nos al sòl on van ser esclavitzats els nostres avantpassats directes era molt més pesada del que estàvem preparats. No es va contemplar només la nostra connexió amb el lloc, sinó que també va ser testimoni de les relacions molt diferents amb els visitants que van fer que l'experiència fos tan intensa i, a vegades, dolorosa.\nDesprés del nostre viatge, el meu pare es va mantenir en contacte amb el genealogista del lloc. Mitjançant els seus registres compartits, va poder rastrejar la nostra línia familiar a una dona anomenada Martha Hart. Era la meva besneta, i part de la darrera generació d’esclaus retinguts a la plantació que havíem visitat.\nEls negres sempre s’han interessat per la nostra història, les nostres famílies i els seus llegats únics de resistència i supervivència. Però, com que una nova onada de joves negres intenta aprendre més sobre el seu patrimoni, alguns dels únics llocs disponibles per mirar-nos són llocs de violència i trauma profunds, com aquesta plantació.\nA la recerca del vostre propi historial, personal o comunitari, podeu trobar-vos en camí cap a un lloc històric similar. A continuació, es detallen algunes de les coses que cal preparar i les formes d’estructurar el viatge per mitigar els danys.\nAbans d’anar-hi, heu d’investigar el lloc.\nSi és possible, busqueu informació per Internet o per escrit sobre el lloc abans de visitar-lo. Mireu si té un lloc web o una pàgina de Yelp Presta molta atenció al llenguatge utilitzat en aquests materials. Sembla que el lloc reconeix el trauma de l'esclavitud o el brilla? Funciona la curació per connectar l'esclavitud amb la violència anti-negra del present (com la policia, la deportació i l'encarcerament) o contenir-la en el passat? Això almenys pot ajudar-vos a preparar-vos per part del racisme que podeu experimentar durant la vostra visita.\nEl grup amb el qual aneu hauria de ser un equip de confiança.\nNo vagis sol, tant per la teva seguretat física com emocional. Penseu detingudament en amics íntims i familiars que us puguin acompanyar i incloure’ls en els preparatius del viatge, atès que pot ser una experiència intensa per a tots els implicats.\nPodeu esperar que el lloc no serà un lloc de dol.\nAbans del nostre viatge, coneixíem poc sobre la plantació específica que visitàvem, només la informació que el nostre familiar ens havia compartit. Quan vam arribar, no vam trobar terrenys solemnes, sinó una casa i terrenys conservats com a 'lloc històric' per als turistes. La propietat es va comercialitzar com una porció del passat, un lloc perquè els visitants poguessin viure la vida al sud de l'Antebellum. No hi havia cap espai destinat als visitants per respectar-los. El llenguatge que utilitzen els guies turístics i a les pantalles gairebé va ometre paraules com 'racisme', 'supremacia blanca' i 'explotació', i en els seus intèrprets intents d'honorar els esclaus, els van acreditar per la seva 'feina dura' i 'hàbil'. artesania '.\nEstigueu preparats per entrar a un lloc que no permeti deixar cap lloc per al dol i publicar les atrocitats amb un llenguatge benigne.\nPotser no sereu benvinguts allà.\nUn dels majors xocs que vam experimentar va ser ser els únics negres del lloc. El personal i altres visitants que vam veure eren blancs. La gent que ens envolta semblava una pèrdua de la forma de tractar amb els homes negres, però també ens sentíem de vegades desagradables. Quan sortíem del centre de visitants, hi entrava una família blanca que tenia equips de caça, rient fort. Quan ens van veure, els seus ulls es van ampliar. Ens van passar, van evitar el contacte visual, però van continuar fent broma.\nPrepareu-vos per a un lloc que no us vegi com el seu públic previst, i que creï espectacles a partir del sofriment negre.\nLa cura de l’espai serà probablement apolítica i en gran mesura ahistòrica.\nVam evitar una gira, optant per vagar junts. Vam entrar a les cases d'esclaus originals per trobar una dona blanca als vestits de 1850, guiant una família blanca en la pintura de cadires antigues. El meu pare va entrar primer.\nLa persona del personal va vacil·lar breument, després la va convidar a unir-se a ella per pintar i polir les cadires. Ens vam donar una guaita a l’una i a l’altra, plorejats perquè ens havien animat a fer treballs de lleure a les habitacions on havien estat presos els negres. A la cantonada hi havia una rèplica d’un contracte de segregació (amb el nostre propi cognom signat a la part inferior) que s’oferia com un mer document històric, i no una prova de la continua explotació dels negres després de l’abolició de l’esclavitud.\nEstigueu preparats per a un lloc que aïlli la història i la deixi fora de la violència del present i del passat.\nProbablement veureu que la gent no respecta l'espai.\nLa mateixa persona que ens va convidar a treballar a les cadires ens va dir que el genealogista resident es podia trobar a la casa familiar (la casa gran). Hem passat de nou pel centre de visitants fins a l'estructura principal. A l’interior dels vestíbuls de la casa familiar del mestre, els nens blancs jugaven a les etiquetes, corrent i cridant amunt i avall de l’escala, mentre els seus pares feien missatge de text als telèfons i agraïen el personal per la seva hospitalitat durant tota la visita. D’alguna manera, aquesta va ser la part més inquietant del viatge: veure persones blanques i, sobretot, nens blancs, reinscriure el seu oblit al sofriment negre, aparentment desconeixent la seva vinculació íntima amb ell.\nEstigueu preparats per presenciar gent que ignora i fins i tot revela el vostre dolor, ja sigui apropant-vos al lloc amb levitat o celebrant activament la violència que hi va haver.\nRecordeu: no esteu obligats a ser educats.\nProbablement estareu envoltats de persones que no estan de dol amb vosaltres i que no comparteixen la vostra relació amb la violència inherent del lloc. Tant si són personal com visitants, posseïdors de la informació que busqueu o no, no heu de ser educats. Se li permet sentir les emocions que puguin sorgir. Penseu de nou sobre com els participants en el viatge poden donar-se suport en moments dolorosos.\nEtapa un ritual. Porta una ofrena. Trobeu un lloc on vosaltres i la vostra tripulació pugueu fer un paper junts, parlar els noms dels avantpassats importants o netejar l’espai. Investigueu les persones indígenes de la terra abans que es converteixi en una plantació i apreneu les maneres d’honorar-les. Curateu la vostra pròpia experiència i intenteu trobar la curació en un lloc ple de mal.\nquè fer quan apareix la teva cirera\nTeniu un pla d’assistència al vostre lloc després de marxar.\nUn dels majors errors que vam cometre va ser deixar la plantació sense un pla establert per processar l’experiència. Hores després, un cop em va impactar tota la gravetat de la visita, em vaig descompondre. Tingueu en compte el temps destinat al dol després del vostre viatge. Necessitareu estar sol? Envoltat de gent que et fa goig? Tindràs ganes de callar o necessitaràs parlar del que vas veure? Penseu amb antelació en allò que podríeu necessitar en sortir i disposeu d'aquests recursos.\nAl cap del nostre viatge, vaig descobrir que, de fet, compartia un llinatge directe amb la plantació que havia visitat i això va ajudar a explicar per què les meves reaccions a l’agressió que vaig rebre allà eren tan viscerals. Tot i que va ser un dels viatges més difícils que he fet mai, estic agraït de tenir noves connexions amb els meus avantpassats; per poder dir els noms de la meva pròpia gent que va sobreviure a l'esclavitud.\nEncoratjo a altres joves negres a fer el mateix pelegrinatge que vaig fer, a continuar traient les arrels violentes que ens uneixen al passat inconscient i cruel del país. I els animo a fer els passos necessaris per protegir-se a si mateixos i als seus esperits en el procés.\nRelacionat: El trauma de l'esclavitud es pot transmetre a través de generacions


Forma part de les accions de la marca del Montsec per ‘pol·linitzar’ l’opinió pública sobre la necessitat de la supervivència de les abelles per garantir la vida\nper Redacció 10/05/2019 18:20h\nL'empresa familiar d'Os de Balaguer Torrons i Mel Alemany va presentar dijous ''El llibre de la Mel. Apicultura popular i plantes mel·líferes. Abelles per viure', d'Edicions Morera, escrit per l'arxiver dels caputxins i reconegut estudiós de la cultura popular, Fra Valentí Serra de Manresa.\nEl Centre de Cultura Popular La Violeta de Barcelona va acollir la presentació que va comptar amb la presència de la historiadora Maria Àngels Pérez Samper i el popular personatge radiofònic 'Senyor Marcel·lí Virgili'. L'acte també va comptar amb la participació del gerent de Torrons i Mel Alemany, Ferran Alemany.\nLa marca ha impulsat aquest llibre en el marc del seu projecte 'l'Univers Alemany. Art, Cultura i Humanitat'\nLa marca ha impulsat aquest llibre en el marc del seu projecte 'l'Univers Alemany. Art, Cultura i Humanitat', que vincula el vessant social de l'empresa a una tasca de pol·linització de l'opinió pública per engegar un debat sobre la convivència entre els humans i les abelles i la necessitat de la supervivència d'aquestes per garantir la vida al planeta. El 'Llibre de la Mel. Apicultura popular i plantes mel·líferes. Abelles per viure' és una obra que es planteja com una reivindicació a favor de la sensibilització de la protecció de les abelles. Una obra que valora aquests petits insectes, tant per la important tasca que realitzen, com per les múltiples propietats i aplicacions de l'aliment que elaboren: la mel.\nL'abella de la mel és un dels éssers vius més necessaris per a garantir la vida a la Terra, ja que s'encarrega de la pol·linització de més d'una tercera part dels aliments que consumim. Per això cal protegir-la de les amenaces que en l'actualitat representen factors com la contaminació, els pesticides i les espècies invasores, que estan provocant la seva disminució accelerada. En el marc del seu projecte L'Univers Alemany la marca va col·laborar l'any passat a l'exposició 'Beehave' de la Fundació Joan Miró, així com a la instal·lació 'Beews' de l'artista Luis Bisbe, aportant 300 quilos de mel per fer una escultura a la plaça de les Glòries de Barcelona.\nEls tres pilars de l'empresa\nEls conceptes 'Art, cultura, humanitat' són els tres pilars de l'empresa, sempre tenint com a base la seva fixació al territori del Montsec.\nEs tracta del setè títol de la Col·lecció l'Ermità on Fra Valentí Serra ens apropa al món de les abelles i la mel alhora que ens presenta algunes de les pràctiques apícoles més tradicionals de la Catalunya rural i conventual. També ens parla de l'empremta cultural que l'apicultura ha deixat a la nostra societat a través de topònims, llinatges, símbols i expressions populars. Seguint la línia pròpia de la Col·lecció l'Ermità, 'El llibre de la mel' presenta una acurada selecció d'il·lustracions així com nombroses dites i refranys.\nTambé et pot interessar: Torrons i Mel Alemany, premiada amb vuit estrelles als Great Taste Awards\nL'Espai Cavallers acull una exposició d'aquest reconegut fotògraf lleidatà


L'establiment té els seus inicis l'any 1890 i està situat en un lloc de pas, on hi havia un gran moviment de cavalleries\nFa més de cent trenta-un anys, l'hostal Jaumet de Torà era lloc de parada i fonda de viatgers i traginers que feien recorreguts amb carruatges i cavalleries. Aleshores, aquesta era l'única carretera que unia Andorra amb Barcelona i estacaven els cavalls a les antigues quadres, on tenien cent estaques. Una tradició centenària que va començar amb nou onces d'or d'una rifa i que ara, en ple segle XXI, la quarta i cinquena generació vol recuperar per fer homenatge als seus avantpassats.\nAmb el pas del temps i la Guerra Civil, l'establiment es transforma fins a ser un hotel rural amb restaurant de cuina tradicional.\nAixí, aquests dies, el primer grup gran de genets ja ha estacat els seus cavalls a l'hostal Jaumet, des d'on han fet excursions i rutes en l'entorn privilegiat que ofereix la Segarra.


Roureda de la Font del pagesos | Mapes de Patrimoni Cultural\nRoureda de la Font del pagesos\nRoureda de la Font del pagesos Casserres\nFont dels pagesos, Ctra. 4131 PK 7\nA 250 metres de la zona esportiva en direcció a l'Espunyola\nRoureda del gènere Quercus que domina el paratge de la Font dels Pagesos, amb un sotabosc majoritàriament net, amb predominança d'estrat herbaci i algun arbust com arç blanc (Crataegus monogyna). La volta de canó de la majoria dels troncs mesurats oscil·len entre 2,3 i 3 m de diàmetre, per una alçada d'entre 20 i 25 m. Les fulles són mitjanes o petites, de blanques a suboriàcies, marcescents, de obovades a oblongoel·líptiques, amb els lòbuls profunds i obtusos. El fruit anomenat gla és llarg i ovoide, amb el peduncle curt o absent.\nLa pràctica forestal d'afavorir els pins en detriment de roures i alzines, comunitats naturals d'aquestes terres juntament amb la capacitat que té el pi per colonitzar ràpidament els antics conreus són unes de les causes principals de la desaparició de les rouredes. Els focs de l'any 1994 no semblen haver afectat gaire aquesta roureda centenària que tot i que no és de grans dimensions hem de destacar pel seu bon estat de conservació.\nLa fusta del roure està considerada de gran duresa, molt bona per a la construcció i per a treballs d'ebenisteria. Juntament amb l'alzina tenen un gran poder calorífic. L'escorça és rica en tanins i antigament era utilitzat per adobar el cuir. Molt apreciat per a la fabricació de botes. Poden ser conreats com a planta ornamental i per evitar l'erosió. Els glans serveixen per a l'alimentació del bestiar.\nEl roure és símbol de força en moltes cultures. Sense anar més lluny, nosaltres emprem l'expressió "fort com un roure" En la tradició escandinava, el Déu Vainamoinen, va crear els roures per tal de donar ombra i aixopluc als ocells. Aquesta roureda va inspirar l'any 1975, al poeta Ignasi Puig (1995):\nRoures de braços estesos\ncom els d'un fornit gegant\nque té la font dels Pagesos.\nQue amb el seu rajolinet\nel peu del marge ajaguda\ngenerosa i complaguda,\ndóna veure al qui té set.\nAl grup de roures frondós\nacull també els ocellets,\nmescla d'ombra i refilets\nque convida a dolç repòs.\nTot un perfum de natura\ni de plàcid benestar\ndóna goig de respirar\nla silvestre aroma pura\nSi voleu quedar sorpresos\nd'aquest lloc tan pintoresc\naneu-hi que s'està fresc\nallà a la Font dels Pagesos.\nMASCLANS I RIVÉS, F. (1958) Guia per a conèixer els arbres. Barcelona. Ed. Montblanc-Martin.


Aproven el projecte de decret llei per a sancionar els incompliments de les mesures de prevenció enfront de la COVID-19 – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nAproven el projecte de decret llei per a sancionar els incompliments de les mesures de prevenció enfront de la COVID-19\nAproven el projecte de decret…\nEl Ple del Consell de la Generalitat Valenciana ha aprovat aquest divendres el projecte de decret llei pel qual s’estableix el règim sancionador específic contra els incompliments de les mesures de prevenció enfront de la COVID-19.\nAmb aquesta norma, la Generalitat Valenciana centralitza la tramitació i imposició de les sancions, sense perjudici de les competències dels ajuntaments i del Govern central, tal com estableix el Reial decret llei, del 9 de juny, de mesures urgents contra la pandèmia.\nAquest decret llei conté un quadre complet de les infraccions i sancions específiques per als qui incomplisquen les mesures dictades per les autoritats sanitàries per a lluitar contra la COVID-19.\nLa norma consta de tres capítols, quinze articles, dues disposicions addicionals, una disposició transitòria i una disposició final. Els responsables de les infraccions administratives previstes en el text seran les persones físiques o jurídiques que incórreguen en alguna de les accions tipificades en la norma. En el cas dels menors d’edat, seran responsables els seus pares o tutors legals.\nRespecte a les sancions, es divideixen en tres grups: lleus, greus i molt greus. En el primer grup, es consideren infraccions lleus i, per tant, susceptibles de ser sancionades amb multes d’entre 60 i 600 euros les següents accions:\nIncomplir l’obligació de l’ús de màscara o l’ús inadequat d’aquesta, si bé està infracció només podrà sancionar-se amb un màxim de 100 euros.\nPer part dels establiments públics, l’obviar l’obligació d’informar els clients sobre l’aforament del local, la distància mínima interpersonal o l’ús de màscara.\nIncomplir les mesures generals d’higiene i prevenció en locals públics o privats quan no supose risc de contagi o el risc afecte a menys de 15 persones.\nLa vulneració de la quarantena per part d’aquelles persones que no hagen donat positiu en *Covid-19, però que siguen contactes directes d’un malalt confinat.\nInfringir una ordre general de confinament.\nPer part seua, el decret llei considera com una infracció greu i penada amb multes d’entre 601 a 30.000 euros el vulnerar:\nEls límits d’aforament en els establiments públics quan no siga falta lleu o molt greu.\nLa prohibició d’organitzar o participar en reunions, festes o qualsevol altre acte privat o públic que impliquen una aglomeració o en els quals es dificulte l’adopció de les mesures sanitàries.\nEl manteniment de la distància de seguretat entre taules o agrupacions de taules en els locals oberts al públic i terrasses a l’aire lliure.\nLes mesures d’higiene i l’obligació de neteja i desinfecció dels accessos del recinte i localitats on se sent el públic.\nLa prohibició d’usar espais de l’establiment per a activitats no permeses.\nLes mesures d’higiene per a qualsevol mena d’establiment quan supose risc de contagi o afecte a més de 15 persones.\nL’aïllament domiciliari que han de guardar els qui hagen donat positiu en COVID-19.\nEn les sancions greus també es contempla la suspensió o prohibició de l’activitat, la clausura del local i la inhabilitació per a l’organització i promoció d’espectacles públics i activitats recreatives per un període màxim de sis mesos.\nFinalment, les infraccions qualificades com molt greus i que poden implicar una multa d’entre 30.001 a 60.000 euros són les següents:\nNo respectar els límits d’aforament, així com les mesures de prevenció i higiene per part dels establiments oberts al públic quan supose un greu risc que afecte a més de 150 persones.\nSobrepassar l’aforament de l’establiment si en ell es troben presents menors d’edat i/o majors de 65 anys.\nOrganitzar reunions o festes, de caràcter privat o públic, que impliquen una aglomeració que impedisca l’adopció de les mesures sanitàries o es troben presents menors d’edat i/o majors de 65 anys.\nImpedir la inspecció per part dels agents de l’autoritat o funcionaris, així com la negativa a col·laborar amb ells.\nIncomplir l’obligació d’inhabilitar la pista de ball per a aquest ús.\nVulnerar de forma reiterada el deure d’aïllament domiciliari per part de persones que hagen donat positiu en COVID-19.\nD’altra banda, les sancions molt greus, el decret llei també preveu la suspensió o prohibició de l’activitat, la clausura del local i la inhabilitació per a l’organització i promoció d’espectacles públics i activitats recreatives per un període màxim de tres anys i de forma acumulada fins a un màxim de 10.


Minneapolis desmantellarà el seu departament de policia, un compromís dels regidors\nDionne Searcey - John Eligon / The New York Times\nPersones en el memorial per George Floyd, la setmana passada a Minneapolis. Reuters\nMinneapolisNou membres de l'Ajuntament de Minneapolis, una majoria a prova de veto, es van comprometre diumenge a desmantellar el departament de policia de la ciutat on va morir George Floyd, un home negre desarmat, a mans d'un policia blanc, el cas que ha desfermat l'onada de protestes més gran en mig segle. Els representants del consistori s'han compromès a crear un nou sistema de seguretat pública en una ciutat on la policia ha estat acusada durant molt de temps de racisme.\nDient que el sistema policial de la ciutat no es podia reformar, els regidors es van plantar davant de centenars de persones reunides diumenge a la tarda sobre un turó i es van comprometre a començar el desmantellament del departament de policia tal com ara existeix.\nPer als activistes que fa anys que pressionen per canvis dràstics en la policia, el compromís representa un punt d’inflexió que esperen que suposi una transformació de la seguretat pública a la ciutat.\n"No hauria d'haver pres tantes morts per fer-nos arribar aquí", va dir des de l'escenari de la manifestació Kandace Montgomery, directora de Black Visions Collective, l'organització nascuda com la branca estatal del moviment Black Lives Matter. "Estem més segurs sense patrulles armades a la caça de negres".\nOluchi Omeoga: "Justícia vol dir erradicar el supremacisme blanc"\nLa promesa del consistori de Minneapolis, on George Floyd va morir fa 13 dies després que un agent de policia blanc l'asfixiés mantenint el genoll sobre el seu coll, respon a les crides desplegades per tots els Estats Units per reformar el sistema policial. Els manifestants han sortit als carrers per reclamar que es reformin o s'aboleixin els departaments de policia i que es "desfinanci la policia", un crit molt repetit a totes les manifestacions.\nLes autoritats d'altres ciutats, inclòs l'alcalde de Nova York, Bill de Blasio, han començat a parlar de retirar alguns fons destinats a la policia per derivar-los cap a les agències de serveis socials. Però cap altra ciutat important ha arribat tan lluny com a reacció a les protestes com la promesa feta a Minneapolis.\nEls regidors del consell local han explicat en diverses entrevistes aquest diumenge que encara no tenen plans específics sobre com seria el nou sistema de seguretat pública de la ciutat, però van prometre que aquests plans es desenvoluparien treballant amb la comunitat i tenint en compte estudis i reformes policials realitzades en altres llocs del país i del món.\nEls manifestants reunits diumenge al llac Powderhorn de Minneapolis van dir que el més important era que els regidors electes finalment s’havien compromès a fer una revisió general de la policia, tot i que no havien ofert detalls sobre com es duria a terme el desmantellament. "Cal un canvi", va dir Paola Lehman, actriu i educadora de 23 anys a Minneapolis.\nMentre els membres del consell llegien el seu compromís davant de la multitud, Wintana Melekin, de 32 anys, s'agafava el cap amb les mans i mirava amb la boca oberta, en un gest silenciós de sorpresa, mentre a la seva mascareta caiguda s'hi llegia la inscripció "Desfinanceu la policia". "Sabia que estava passant, però no ho podria creure", va explicar. Quan els regidors van acabar de llegir, un rugit es va estendre per la multitud.\nTot i que l'Ajuntament controla el pressupost de la policia, el departament respon davant de l'alcalde Jacob Frey, que té dret a veto sobre les accions del consell. Els membres del consell local diuen que tenen prou vots per anul·lar el veto de Frey, a qui centenars de persones van escridassar dissabte en una manifestació quan va dir que no creia en abolir el departament de policia. Frey va sortir en silenci de la manifestació caminant enmig d'una multitud enfurismada que li cridava: "Fora, Jacob Frey! Vergonya! Vergonya!"\nLa consellera Alondra Cano, que dirigeix el comitè de seguretat pública del consell local, va dir que aquella escena l'havia convençuda de la necessitat de crear un espai per al debat (una mena de comissió de reconciliació) per desenvolupar solucions als problemes policials de la ciutat. "Protestar és bo i és necessari, les conferències de premsa són bones i necessàries. Aquest tercer espai on ens comprometem els uns amb els altres i no amb les càmeres també és necessari", va dir.\nL'alcalde Frey va dir diumenge que, tot i que s'oposa a desmantellar el departament de policia, "treballaria sense parar" amb el cap de policia de la ciutat i amb la comunitat per fer "una reforma estructural profunda i abordar el racisme sistèmic en la cultura policial".\nL'Ajuntament va votar divendres per aprovar una investigació sobre drets civils dins de la policia per part del departament de drets humans de Minnesota i per esmenar la política d’ús de la força del departament de policia per prohibir els moviments d'estrangulament com el que el policia va fer sobre Floyd, entre altres mesures.\nprotestes EUA brutalitat policial Minneapolis Estats Units George Floyd


Can Boix: un "sí ho vull" en plena natura | Revista Casar-se a Catalunya\n29 mayo, 2018 Per Casar-se a Catalunya\nEnvoltat de paratges verds i abraçat per un entorn de muntanyes, s’amaga un petit indret a la població de Peramola, a Lleida. Per a aquells que somieu en casar-vos en un espai idíl·lic on la naturalesa i la tranquil·litat siguin com uns convidats més a la vostra celebració, tenim l’opció ideal per a vosaltres: l’Hotel-Restaurant Can Boix, un establiment familiar que té cura dels seus clients des de l’any 1931 com el primer dia.\nNomés heu de deixar volar la imaginació, perquè a Can Boix us ajudaran a configurar el casament que sempre heu somiat, tant si és civil com religiós. L’àmplia extensió de la vall on se situa aquest espai permet que pugueu escollir entre els diversos racons encantadors de què disposa, tots preparats i adequats per oficiar cerimònies.\nTrieu pronunciar el “sí, ho vull” a la zona de petanca, amb espectaculars vistes al Roc de Rombau i la mateixa vall mentre us dirigiu a l’altar per un passadís de glicines; o bé feu-ho als jardinets annexos acompanyats de flors, moreres o castanyers d’Índies. I si plou? Esteu coberts, perquè el casament s’omplirà d’encara més romanticisme dins la capella, amb capacitat per 120 persones, o al porxo cobert amb vidriera.\nSi veient l’entorn ja us enamora, també ho farà el vostre paladar quan gaudiu de la cuina gastronòmica i d’autor de la mà de l’equip del xef Joan Pallarès, amb més de 20 anys d’experiència en banquets i càterings del més alt nivell. Tradicionals o moderns, interiors o exteriors… les opcions són infinites i totes són a la vostra disposició, sempre d’acord amb les vostres preferències. Trieu perdre-us per un entorn màgic com aquest, als peus del massís de Sant Honorat i la Roca del Corb, i convertiu el vostre casament en una celebració especial i inoblidable!\nBenvinguts a «Sí quiero mi fiesta»


El PP d'Alacant fa la guerra pel seu compte en FITUR - La Veu del País Valencià\nDimecres, 18 de gener de 2017 a les 00:00h\nEl PP d'Alacant fa la guerra pel seu compte en FITUR\nL’oferta turística valenciana a Fitur es distancia del malbaratament del passat\nLa fira de turisme es celebra a Madrid del 18 al 22 de gener.\nEstand del País Valencià a FITUR.\n11.01.2017. València Turisme vol que els turistes puguen ‘viure i sentir la vida valenciana’ a FITUR Etiquetes\nAVT, Diputació dAlacant, Diputació de Castellló, Diputació de València, GVA\nSFJ / València.\nDimecres comença la XXXVII edició de Fitur, que es celebra en el recinte firal d’IFEMA, a Madrid, del 18 al 22 de gener. Cal diferenciar però, que els tres primers dies estan adreçats als professionals del secor turístic, mentre que els dies 21 i 22 s’obri al públic general.\nL’Agència Valenciana de Turisme s’ha posat al capdavant de la participació valenciana, acollint al seu si les diferents marques turístiques, donant resposta a una aposta del Consell per “reforçar la idea d'unificar la imatge de la Comunitat Valenciana”, de manera que, seguint aquesta premissa, també s’ha unificat el disseny de l’estand global i la imatge, encara que es pretén “respectar la identitat i les singularitats de cada marca”.\nAllunyant-se al màxim d’èpoques en què la Gürtel malbaratava recursos públics del valencians, quan Orange Market muntava l’estand des de 2005 fins a 2009 per 1,2 milions d’euros, en aquesta edició, la Generalitat, a través de l’Agència Valenciana de Turisme, engegà un concurs públic, per procediment obert, que guanyaren les empreses Viatges El Corte Inglés i ALAVES (Sant Vicent del Raspeig), les encarregades del disseny, construcció, muntatge i desmuntatge i transport de l’estand després de presentar “l’oferta econòmica més avantatjosa” per a les arques valencianes, un procediment que tindrà un cost de 421.675,47 euros més IVA (85.000€). Una altra particularitat que respon al raciocini és que l’estand firal és adaptable i reaprofitable, de manera que s’emprarà per a presentar l’oferta turística valenciana en altres huit fires durant aquest 2017.\nTot i això, el pressupost total per a la participació en la fira ascendeix fins als 900.000 euros, ja que cal pagar 233.311€ més l’IVA (23.000€) a IFEMA per drets d’explotació de la superfície. Tanmateix, aquesta xifra total és un 2,7% més barata que l’edició de 2016. La resta, fins als 900.000 euros, respon a despeses d’assistència de personal, de representació o publicitat.\nAmb les xifres a l’horitzó de 24 milions de turistes, estimades segons l’Agència Valenciana de Turisme, i un rècord històric de més de 8 milions de turistes estrangers, la Generalitat arriba a FITUR amb un compromís, com és mostrar un tot un país dins dels 1.817m², com un territori “hospitalari, obert, amb una oferta turística singular i diferenciada”, on novament el territori tindrà un estand en la FITUR LGBT adreçat al turisme gai.\nCaracterístiques de l’estand\nL’estand comptarà amb un total de 1.781 m² més els 36 m² de l’estand de FITUR LGBT, i té un cost de metratge de 233.311 euros més el 10% d’IVA. Estarà situat en el Pavelló 7 del recinte Firal Juan Carlos I, mentre que en el Pavelló 3 és on es troba l’estand LGBTCV.\nEl País Valencià participa en aquesta edició amb un estand conjunt, amb un espai únic on s'integren les sis marques territorials: Benidorm, Turisme València, Alacant, Costa Blanca, València Turisme i Castelló Mediterrani. Dins d’aquest s’hi troben integrades i representades les localitats valencianes que porten a la fira les seues particularitats, totes sota el paraigua de l’eslògan ‘Mediterrani en viu’.\nEntre algunes novetats destaca l’alineació amb el turisme sostenible i accessible, una orientació per facilitar la tasca empresarial del sector i una especial rellevància per als Patrimonis de la Humanitat valencians declarats per la UNESCO, així com un tractament qualitatiu de les rutes turístiques com la Ruta dels Borja, la del Sant Grial, la dels Càtars, els Camins de Dinosaures o la Ruta de la Seda.\nPlatja, interior i pobles destacats\nLa Diputació de València estarà present a FITUR a través del seu Patronat de Turisme que comptarà amb una superfície de 180m² i que ha treballat “conjuntament” amb l’Agència Valenciana de Turisme, per ser millor i més competitius, per crear sinergies realment efectives en el sector”, com explicava la diputada de l’àrea, Pilar Moncho. Diferenciaran tres zones temàtiques: la costa, l’interior i una tercera per a localitats destacades. Tot plegat l’oferta turística de la demarcació conviu sota un lema: “Viure i sentir la vida valenciana”. Lluny queda també l’ostentació de Ferraris i les dones tractades com a objecte que acostumava a caracteritzar la presència de la Diputació de València durant els últims anys de l’era Rus.\nEn la zona de sol i platja participen conjuntament els municipis del Puig de Santa Maria, Sueca, Xeraco, Puçol i la Mancomunitat de la Valldigna i en la zona d'interior mostren la seua oferta els municipis d'Ontinyent, Algemesí, Alzira, Llíria, Bétera, Riba-roja de Túria, Xiva, Bunyol, Requena, Utiel, Aiora, Cofrents, Xàtiva i la Mancomunitat de la Vall d'Albaida. L'espai del Patronat també compta amb la presència destacada de les destinacions de Gandia, Cullera, Oliva, Sagunt i Canet d'en Berenguer.\nEl Patronat portarà fins a Madrid 15 Presentacions professionals, 14 actuacions folklòriques i 14 degustacions gastronòmiques, tot per promocionar i donar a conèixer els productes turístics valencians\n“Gran desfilada” per Madrid\nLa Diputació d’Alacant s’hi presenta a FITUR també amb novetats, com un “ullet” al turisme d’interior de la demarcació i la promoció de les festes populars, tot i que sempre s’havia apostat fortament per la costa. El Patronat Costa Blanca tractarà de “posar en valor l’eix costa i interior”, en què s’ha apostat per una “gran ruta que vertebre” la demarcació. Tanmateix, la majoria d’activitats tindran lloc lluny de l’estand conjunt impulsat per la Generalitat a través de l’Agència Valenciana de Turisme, encara que hi tindran cabuda els municipis de les comarques del sud del País Valencià.\nSobre aquesta premissa, el Patronat ha ubicat el seu centre neuràlgic a la plaça de Callao, a Madrid, des d’on partiran diferents activitats que responen a una estratègia de “street màrqueting”, com ho ha qualificat la diputació. Una “Gran Desfilada Provincial” on participaran els Moros i Cristians de diverses localitats de les comarques del sud, junt a confraries de la Setmana Santa i de Carnestoltes que conclourà en la Porta de Sol. L'objectiu d'aquesta “original proposta”, segons afirmava la diputació d’Alacant és “promocionar a Madrid les festes locals de la Costa Blanca, algunes d'elles declarades d'Interès Turístic Internacional o Nacional”, una idea que es recolza en “l'èxit de l'experiència pilot de l'anterior”, i que ara duran a terme amb “un gran desplegament tècnic en el centre de Madrid, redoblant la presència de festers pel que fa a 2016 i posant en valor el millor de les nostres tradicions per a ampliar el radi d'acció i de repercussió”.\nCom a novetat enguany, s’ha anunciat la participació de bandes de música de diferents localitats, així com una representació de les Festes de la Reconquesta d'Oriola, la Rondalla del Pinós, la Colla de Monòver o la Dama d’Elx. A més, la desfilada es podrà seguir en directe, via streaming, a través de la web del Patronat Costa Blanca.\nTot i que la Diputació d’Alacant farà la guerra pel seu compte, la Costa Blanca tindrà un lloc en l’espai comú, impulsat per l’Agència Valenciana de Turisme, junt amb la resta de marques turístiques, i disposarà d'una superfície de 163 metres quadrats des dels quals es promocionarà tota l'oferta dels 141 municipis segmentada per productes.\nBanyat pel Mediterràni\nLa Diputació de Castelló arriba a FITUR amb la finalitat de mostrar els 135 pobles de la demarcació. Aprofitaran l’espai que els ofereix l’estand de l’Agència Valenciana de Turisme, per aportar informació del turisme de costa i nàutic, turisme rural, turisme familiar, turisme de salut, turisme actiu i esportiu, turisme patrimonial, turisme de festivals, Castelló Ruta de Sabor i empreses de turisme de Castelló. En aquest sentit, destaca Castelló Ruta de sabor com una de les grans apostes de la diputació, on es mostrarà “l’atractiu de la gastronomia” de les comarques del nord, “la qualitat dels productes autòctons” aprofitant les diferents denominacions d’origen.\nNo obstant això, el Patronat de Turisme, ha col·laborat “permanentment” amb l'Agència Valenciana de Turisme, com afirmaven a finals de 2016, i disposarà d'un espai de més de 160 metres quadrats “perquè tot ajuntament que vulga promocionar la seua marca turística i els seus encants, així com les empreses que vulguen comercialitzar els seus productes en la major fira del turisme nacional, puguen fer-ho amb les majors garanties d'èxit”, afirmava el diputat de l’àrea Andrés Martínez.\nA l’aixopluc del lema ‘Castelló Mediterrània’, es mostraran els 9 productes turístics diferenciats. Amb una inversió de 5,1 milions d’euros, el govern provincial s’ha marcat un eix estratègic que passa per accions promocionals adreçades als països potencials emissors de turistes a través dels vols regulars existents amb l’Aeroport de Castelló.\n908 lectures 4 comentaris Envia\n4 AMARCORD / Oliva\n19 de gener 00.07h Entre altres funcions, FITUR o "Porrat madrileny" (escolliu de la paradeta), té la de parc temàtic on van els polítics provincians i els regidors rurals a fer turisme subvencionat i a fer-li el caldo gros a la Villa y Corte. Regidors, falleres i membres de l'Adoració Nocturna d'una comarca, visiten i es mengen els pastissets iembotits de la provincia del costat; i alcaldes, toreros, cupletistes i escolans d'una altra regió passegen i arrepleguen el que poden i siga gratuït. Tota una caval... Llegir més\nRespondre comentari Comentari inadequat 3 AMARCORD / Oliva\nRespondre comentari Comentari inadequat 2 AMARCORD / Oliva\nRespondre comentari Comentari inadequat 1 Micalet 18 de gener 10.12h L'intolerant PP fa la guerra pel seu compte a tot arreu. Porten males intencions.\nFoc, Festa i Fira 2017 Citació per a declarar en la denominada comissió Porxinos Nules es consolida com a referent del moviment del sector citrícola Edició especial del 'Tasta la plaça' Un centenar d’alumnes de l’IES Joan Fuster preparen el seu dron Distincions a les empreses que han reduït la sinistralitat laboral Trobada per a parlar de les ajudes del Pla Renhata amb la Directora General d'Habitatge 250 persones s'acullen a l'oferta del bonometro Primer certamen escolar de robòtica a Villena L’Ajuntament de Tavernes dota la Policia Local de dos nous escúters Tornen els Mini Jocs a la Marina Alta L'Ajuntament llança una nova edició de 'Parelles lingüístiques' Els Premis Sambori 2017 arriben a Burjassot El Mercat de Roca d’artesania i proximitat té molt bona acollida Campanya de foment de la lectura envers la Poesia EspaiCívic


La paradoxa de l'origen\nActualizada 28/09/2020 a las 12:36\nNo soc aquí, d'Anna Ballbona, és un viatge sense retorn pels complexos viaranys identitaris de la protagonista, camí iniciat fa quatre anys a Joyce i les gallines i que continua ara, en aquesta segona novel·la de l'autora, premi Anagrama 2020. Indubtablement no es pot parlar d'una autora novella quan es fa referència a Anna Ballbona, periodista, escriptora i poeta que ja despuntà a l'univers literari en llengua catalana amb els poemaris Conill de gàbia (La Breu, 2012) i La mare que et renyava era un robot (premi Amadeu Oller 2008).\nTal com veiem a Joyce i les gallines (finalista del primer premi de llibres Anagrama), la protagonista de No soc aquí es mou entre l’afirmació del seu origen camperol i poligonero i la seva empremta intel·lectual. Un camí cap a l’autoconeixement que, sotmès a les sotragades iniciàtiques, esdevé la crònica d’una realitat impossible: la que van viure el món de la pagesia i els seus fills als anys setanta. El canvi de la terra per la cadena de muntatge els va situar en un terreny inversemblant en el qual ja no es reconeixien. La protagonista de la història de Ballbona és el resultat d’aquella estranyesa, la d’una persona que es nega a ser fagocitada pel nou statu quo social i que busca, sense treva, l’espai on li ha tocat viure. Una estranyesa –i això no deixa de ser un segell característic de l’autora– que es mou a cavall del no sense i l’aixopluc quasi sempre d’un gran sentit de l’humor.\nSi a Joyce i les gallines trobàvem un viatge a Dublín, homenatge a l’Ulisses, que marcava un abans i un després en la vida de la protagonista, a No soc aquí el viatge té com a centres de contemplació Barcelona i París, referents que fan emergir les omnipresents ombres del passat, les pors, el sentiment de no pertinença, la padrina malalta i el guaridor irracional que reconeix un do a la protagonista.\n(Premi Anagrama 2020)\nLa història que ens presenta Anna Ballbona esdevé el retrat d’una societat emmarcada en un barri situat entre un cementiri, un polígon i una autopista. Una tríada diabòlica. Qui es podria reconèixer en un espai extrem com aquest? Un locus que encarna segurament la metàfora mateixa de les ànimes explotades i de la marginació. Per això, la protagonista voldrà subvertir el rol al qual la té destinada el sistema, i farà, com a contrapartida, un viatge d’autoconeixement personal que acabarà convertint-se en el vertader repte d’aquesta jove, la Mila, davant la maternitat. Des d’aquest tombant indagatori, tota la trama esdevé una recerca radical d’un mateix.\nCom a la seva primera novel·la, la protagonista que dibuixa Ballbona viu la seva realitat des de la perifèria territorial i la perifèria personal –tal com argumentava Jaume Pont en la seva anàlisi de Joyce i les gallines publicada en el seu dia a les pàgines de Dis–. Tot l’univers de l’autora es movia aleshores al ritme de la paradoxa permanent entre centre i perifèria, dòxia i heterodòxia, raó i follia, realitat i ficció… I d’aquesta paradoxa en sortia la clau de volta de tot, és a dir: no és el centre la veritable perifèria, i la perifèria la raó central, crítica, on comença la fuga d’etiquetes a què ens redueix el sistema? No és la mirada de Ballbona –amb el seu magistral sentit de l’humor– un antídot crític contra el sistema heretat per la societat postfranquista?\nA No soc aquí descobrirà el lector una autora de dring cristal·lí i d’un trepidant ritme narratiu. En aquest món novel·lesc tot batega al ritme contradictori d’una realitat primària i d’un món paral·lel sotjat per l’estupefacció constant. L’estilet ideològic de l’autora no és altre que el de la paradoxa i el contrasentit. Per això mateix, l’estranyesa de la Mila, la seva protagonista, de ben segur que els recordarà, en més d’una ocasió, la inadaptació kafkiana d’en Gregor Samsa a La metamorfosi.\nAnna Ballbona és una escriptora decididament singular i amb un món propi. Ella fa bo aquell lema d’Ernst Jünger que beslluma l’obra d’art com una vivència i, alhora, com un acte de fe més durador que tots els dogmes.


Puigdemont reuneix la direcció del PDeCAT a Berlín abans de donar a conèixer la seva aposta a presidir la Generalitat\nRedacció 10/05/2018 - 13.29 Actualitzat 09/09/2020 - 09.36\nEster Capella i Teresa Jordà\nQuan falten poques hores perquè Carles Puigdemont desveli quina és la seva aposta per presidir la Generalitat, Esquerra ha confirmat els noms de dues futures conselleres, ara diputades al Congrés: Ester Capella ocuparia la cartera de Justícia i Teresa Jordà, la d'Agricultura.\nAixí ho ha assegurat als passadissos del Congrés el diputat republicà Joan Tardà.\n"Hi ha dues companyes que seran conselleres, la gran Teresa Jordà i la gran Ester Capella, a més, persones que crec que han demostrat la seva gran qualitat humana i dots com a diputades, però ara se'ls requereix que aquests coneixements els posin al servei de construir la república."\nLa composició del nou govern, prevista per a finals de la setmana que ve, s'ha posat sobre la taula un cop s'ha posat en marxa l'anomenat pla D de Puigdemont, activat després que el TC hagi suspès cautelarment la llei de presidència que permetia investir-lo a distància.\nReunió Puigdemont i PDeCAT\nHores abans de donar a conèixer el seu candidat, el president cessat pel 155 ha convocat aquest divendres la direcció del PDeCAT a Berlín. Marta Pascal, Neus Munté i Mercè Conesa viatjaran aquest vespre a la capital d'Alemanya.\nSón molts els diputats de JxCat que han sonat com a candidats a la presidència, com la portaveu del grup parlamentari, Elsa Artadi; l'independent Quim Torra; l'exalcalde i exdirigent d'ICV Toni Morral, i el vicepresident primer de la mesa, Josep Costa.\nDes de JxCat asseguren que només Puigdemont sap el nom de la persona que el rellevarà en el càrrec, que serà provisional molt probablement fins que el Tribunal Constitucional decideixi si aixeca la suspensió de la reforma de la llei de la presidència.\nUn cop Puigdemont hagi anunciat el nou candidat, el quart des del 21D, el president del Parlament haurà d'iniciar una roda de contactes amb els grups abans de marcar una dia per a la celebració del ple.\nAra mateix el calendari se situa entre dissabte i dimecres vinent, però fonts de la mesa del Parlament apunten a dilluns per a la primera volta i dimecres per a la segona. Si s'investeix president, a finals de setmana podria haver-hi la presa de possessió d'ell i del seu govern.\nEl ple d'investidura necessitarà dos dies per poder investir en segona volta, ja que JxCat i ERC necessitarien la CUP per fer-ho a la primera. Tots aquests passos han de tenir lloc abans del 22 de maig, termini màxim per formar govern, abans d'una convocatòria automàtica d'eleccions anticipades.\nInvestidura Procés català Independència JxCat PDeCAT\nBall de noms per ser president de la Generalitat


VIDA DESPRÉS DE L'ASSETJAMENT\nLa campiona de Wimbledon 2013 torna a les pistes després de superar una greu crisi emocional\n"Cada dia em deia que estava grassa", explica sobre l'assetjament sofert durant la relació\nDimarts, 09/01/2018 | Actualitzat el 10/01/2018 a les 19:00 CET\nLa tennista francesa Marion Bartoli, campiona a Wimbledon el 2013, ha confessat que el seu retorn a les pistes després de la seva retirada fa quatre anys i mig és una manera de rescabalar-se de la tumultuosa relació amb la seva exparella, a qui acusa de fer-li viure "un infern".\n"Cada dia, de forma maliciosa, m'ensorrava la moral. Vull provar que puc arribar a aixecar-me", ha declarat en una entrevista amb el diari francès L'Équipe l'esportista, que pretén tornar a la competició al març, al torneig de Miami.\nBartoli, de 33 anys, va qualificar la seva exparella, que va conèixer el 2014, d'"un autèntic cabró" i va explicar que la denigrava pel seu pes i li demanava que s'aprimés. "Veia una noia prima i em deia: '¿Has vist com ella està prima i és maca?'. Cada dia em deia que estava grassa. Aquests comentaris no m'ajudaven", ha reconegut.\nUna dieta perillosa i un virus\nL'extennista es va aprimar almenys 20 quilos i llavors va contraure un misteriós virus a l'Índia que la va debilitar encara més. El detonant, ha explicat, va ser el 2016, quan el metge no la va deixar participar en un partit d'exhibició amb altres llegendes del tennis de Wimbledon, perquè tenia el cor "tan feble" que corria el risc de patir un atac cardíac.\n"Quan me n'anava a dormir, no sabia si l'endemà estaria amb vida", ha explicat Bartoli, que ha admès que li va costar adonar-se del seu deteriorament físic.\nBartoli va anunciar la seva retirada l'agost del 2013, quan tenia 28 anys, en el millor moment de la seva carrera esportiva i quan havia aconseguit vuit títols en el circuit de la WTA, el més important de tots a Wimbledon.\nTemes: Esport femení Wimbledon Violència de gènere


El porta a porta a Horta, només quan es consolidi a Sant Andreu\nLa recollida porta a porta a Horta s’ajornarà en espera que es consolidi la de Sant Andreu\nEl PSC no ho veu "gens clar" si persisteixen els problemes a Sant Andreu i els comuns asseguren que tenen la mateixa posició\nSergio Segura | dilluns, 4 d'octubre del 2021, a les 19.09\nEl porta a porta a Horta s’ajornarà en espera que es consolidi a Sant Andreu, on va començar abans de l’estiu i ha provocat les queixes de diversos veïns. El PSC, com a partit del govern de Barcelona, no veu “gens clara” l’arribada d’aquest sistema de recollida de residus a Horta. “Cal millorar molts aspectes del porta a porta a Sant Andreu; fins que els problemes no estiguin resolts, no ho tirarem endavant“, ha dit la regidora del districte d’Horta-Guinardó, Rosa Alarcón, en declaracions a betevé. Estava previst que el porta a porta arribés a Horta abans del 2022.\nAbans, aquest dilluns al matí, el primer tinent d’alcalde, Jaume Collboni, s’havia mostrat partidari de deixar més temps de marge: “Hem decidit esperar els resultats de la fase 2 de Sant Andreu abans de seguir a altres llocs de la ciutat”, ha dit el socialista. Creu que, primer de tot, cal tenir el balanç final a Sant Andreu abans d’estendre el porta a porta a altres punts. Admet que els canvis en la recollida d’escombraries “triguen un temps” a ser acceptats pel veïnat, que “costen” i que, per això, cal deixar més marge per a l’adaptació, mentre s’introdueixen millores en el sistema.\nBarcelona injecta 70 M € per millorar la neteja fins al 2023\nBadia insisteix a no fixar un calendari\nAixò mateix és el que ja va defensar ara fa gairebé quatre mesos el regidor d’Emergència Climàtica i Transició Ecològica, Eloi Badia. Aquest dilluns, preguntat per les declaracions de Collboni, Badia ha assegurat que el govern municipal sempre ha mantingut aquesta mateixa posició. “Ell és partidari d’ajornar Horta i això no és diferent de la nostra posició. […] Quan acabem Sant Andreu, parlarem d’Horta”, ha replicat.\nEn aquest sentit, Badia ha preferit no fixar un calendari perquè l’important, ha dit, és “anar al ritme que fixin els veïns”.\n— Ajuntament de Barcelona — Jaume Collboni — neteja — reciclatge — residus\nMarxar de la ciutat per viure en un micropoble


Hotel Petrarca Rimini Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVia Petrarca 2, Lungomare Murri, Rimini, Itàlia, 47900 - Veure al mapa\nSituat a Lungomare Murri, Hotel Petrarca és el lloc perfecte per gaudir de Rimini i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Amfiteatre Romà, Museo Fellini, Arco di Augusto.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Rimini. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, transport hotel/aeroport, habitació familiar, restaurant.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori, balcó/terrassa per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Hotel Petrarca.\nTots els tipus de viatgers (315) Parelles (119) Viatgers en solitari (66) Famílies amb infants petits (55) Famílies amb infants grans (13) Grups (58)


EUIT » Lectura de la Tesi Doctoral de la Professora Jèssica Garrido\nLa nostra professora del Grau en Teràpia Ocupacional Jèssica Garrido, ha defensat avui a la Universitat de Vic la seva tesi doctoral sota el títol “Eficacia de las intervenciones cognitivas basadas en la ocupación en personas con demencia en fase moderada”.\nAquesta tesi dirigida per la Dra. Núria Obradors Aranda i per la Dra. Isabel Sala Matavera, ha estat qualificada amb una nota d’excel·lent, en espera de la menció per part de la Universitat.\nDes de l’EUIT volem donar l’Enhorabona a la Jèssica per la seva presentació i per l’esforç realitzat!