[…] El cas és que Antònia Vicens ha estat una autèntica outsider en aquests i tants altres aspectes, i, en el que podríem considerar l'etapa de plena maduresa de la seva carrera novel·lística, es va sentir cridada, literalment envaïda, per la poesia: "la vida em començava a caure a trossos i els versos eren el recipient més adequat i flexible per agafar-los", afirma en una de les entrevistes que hem tengut el plaer de fer-li durant aquest estiu passat, i que apareixerà l'any que ve en el volum Antònia Vicens: massa deutes amb les flors (Lleonard Muntaner Ed.).\nVicens és una col·leccionista i amant de les paraules, que sempre ha considerat un espai de llibertat, i trobava llavors en la poesia una llibertat encara més grenyal i furtiva, amb què ha seguit lluitant fins als nostres dies. Amb la seva obra poètica, breu però sens dubte contundent i personalíssima, l'autora ha bastit fins ara un tríptic molt difícil de comparar amb cap altra obra de la literatura catalana i potser universal: el que conformen Lovely (Moll, 2009), Sota el paraigua el crit (Lleonard Muntaner, 2013) i Fred als ulls (Cafè Central, 2015).\nEn primer lloc, Lovely és, segons la mateixa autora, una exploració del cos i de la que ella anomena "la pell dels records": a través dels seus poemes, situats en l'època en què "la gent no tenia temps per seure. / Per no gastar electricitat / tenien fills", Vicens explica la seva infantesa i la de les dones de la seva generació —"Deien: / Aquesta nena ens pertany / tenim tan poques coses!"— i també retrata, amb la cruesa i la bellesa sublim que caracteritza tota la seva producció, la mort del pare "satisfet d'haver pogut comprar / la mar a la seva filla" amb la seva primera llibreria i la seva primera màquina d'escriure, o l'espera de la mare quan aquest es troba en alta mar.\nLa segona part d'aquest tríptic és Sota el paraigua el crit, que podríem considerar els versos en negatiu del recull anterior: si el primer era el cos, aquest representa, efectivament, l'ànima. És en aquest llibre que Vicens parla de molta gent que ha passat per la seva vida i que ja se n'ha anat, però que, a l'espera de la "segona mort" anunciada per Sant Tomàs, torna de visita de tant en tant: "si no dius fort el meu nom / em condemnes per sempre", o bé "I una nit va caure de més amunt / de les estrelles / dins el / teu / dor / mi / to / ri. // Va embrutar els llençols de celístia". És en aquest recull, més lúgubre i vellutat que l'anterior, que l'autora rep la visita de sa mare, preocupada per la neteja de les calderes, reprodueix amb una quotidianitat bellíssima els monòlegs de familiars de pacients en un hospital o descriu el naixement de fantasmes allà on abans hi havia tarongers i ullastres. És un món difícil, el d'aquest recull, que acaba amb una autèntica advertència: "Hi ha gent / per a tot fill. Tu / no oblidis mai el paraigua".\nFinalment, la tercera cara del tríptic poètic vicensià és una peça difícil de superar per cap altra obra: la recentment publicada Fred als ulls. En aquesta, Vicens recorre, entre les coordenades del pati de casa seva, entre l'ombra d'un llimoner — "té una ferida que no es cura parlo / del llimoner"— i les fulles seques del terra, els principals temes de la naturalesa humana: "records ferits d'ala", l'amor, la bellesa, la vellesa o la mort. I ho fa des de la perspectiva dels anys i l'aprenentatge que en aquests ha pogut recollir: "ara saps / que els somnis / igual que la calç / viva et poden deixar cega que el tigre / o la rata / poden criar / dins el teu cap". Es tracta d'un llibre infeliç però sublim, en què bellesa i horror conviuen en un equilibri molt difícil, pràcticament com el de la vida mateixa: "Perquè has arribat a un saltant de la teva vida que quan / algú et demana de què passes gust contestes / sóc feliç el dia de la setmana que canvio / els llençols i el llit fa olor / d'infància". […] [Article sencer]\n(Sebastià Portell. "Massa deutes amb les flors: llegir Antònia Vicens avui", Núvol. El digital de cultura, 16 d'octubre de 2015)\nBreu però intens. La maduresa literària d'Antònia Vicens puja un altre graó: encabeix en 97 pàgines gens denses un relat bell, delicat, descriptiu de la vida i angoixes d'un desocupat ja madur, marginat i odiat per la gent que l'hauria d'estimar. Una persona que imparteix la seva justícia amb una venjança colpidora als oprobis que ha patit dia rere dia. I tot explicat pel seu gos fidel amb mesura, amb olfacte de gos, amb sentiments de gos, amb l'ànima profunda de gos, quan ha decidit abandonar l'amo que l'havia acollit precisament quan era ell el que n'estava, d'abandonat. […]\nSi la història commou, el relat és atractiu pel llenguatge: directe, breu, sincopat, curull de poesia, en què el gos va descrivint tot el que ensuma, veu i sent al seu entorn d'aire irrespirable. Les petites històries vulgars, de personatges encara més vulgars, amb reaccions anodines. Paràgrafs curts, descripcions excelses: "Assussuaixí se sentia el trip-trap d'una pluja fina. Assussuaixí el sol badallava damunt de les vidrieres". O el gos i el seu amo es retraten: "Sota un cel de carbó. Un home arrossegava els peus i una tirallonga de malsons. Un gos arrossegava la cua". Encara amb més brevetat, defineix l'ambient de la casa: "La televisió estava encesa les vint-i-quatre hores sense que ningú la mirés".\nTota la sapiència literària d'Antònia Vicens, que va sorgir el 1967 quan va guanyar el premi Sant Jordi amb 39º a l'ombra, queda reflectida en aquesta novel·la curta, però intensa. Ha sabut combinar una història tràgica amb un llenguatge poètic i tendre. Crear uns personatges anodins i amorfes que podrien ser herois en unes altres circumstàncies.\nÉs un relat que unifica les preocupacions que l'escriptora ha deixat entreveure en tota la seva obra: la soledat d'una illa més comunicada que mai, la condició de la dona i de la llengua. Una lluita, aquesta, que ella l'ha centrada a recuperar tots els mots, els girs i la sonoritat dels seus pares, dels seus avis, del seu poble. Una llengua que empra amb saviesa i que vol comunicar amb perseverança com a únic camí de salvació.\n(Jordi Capdevila. "Visió canina de la vida", Avui. Cultura, 24 de març de 2011, p. 14)\nEn els contes d'Antònia Vicens el crit fa un estrany aliatge amb la mudesa. El crit que comença en el caire on s’extingeix la paraula; la mudesa d'uns personatges incapaços de parlar perquè, en el seu existir trossejat, desconeixen la continuïtat pròpia de tot discurs. Els éssers que habiten aquestes històries són, per les seves condicions de vida o per la seva sensibilitat, suburbials, i a mesura que avançam en la lectura descobrim que aquesta marginalitat s'esdevé en un món on tot són marges, on el centre ?aquest punt que guarda les fabulacions a recer de l'anihilació? no existeix. Ingressam, així, en un univers sense cap mena de jerarquia, on allò que iguala és el dolor. […]\nTal vegada és a causa d'aquesta tensió entre crit i silenci que en els contes de Vicens s'estableix una relació simbiòtica dels personatges amb la veu narrativa, que els aboca a un estadi magmàtic, indiferenciat, que cancel·la la separació entre jo i altre. Així, és freqüent que ens preguntem a qui pertany un fragment determinat de discurs, si parla el personatge o la veu narradora o bé si el que havíem interpretat com a diàleg és en realitat una confluència d'enunciats provinents de diferents estrats temporals que coincideixen per atzar en un punt del present. Igualment, sovint resulta difícil saber des d'on es conten aquestes històries descarnades que no cedeixen, que no pacten, que no fan ni una concessió a la dolçor i converteixen els personatges en criatures que s'ennueguen enmig d'un balbuceig atroç. [Article sencer]\n(Margalida Pons. "Notes sobre Tots els contes", Lluc, juny 2006)\nEn aquesta obra [Gelat de maduixa], Vicens reincideix en la submissió de la dona als sistemes fàl·lics de societat o de relació interpersonal. En la mateixa direcció, l'autora ha volgut, en certa manera, aixecar una obra personal que si començava en l'autobiografia es nodria de l'experiència d'esclavitud que veia en la situació de la dona ("dins les venes de les dones encara hi corre sang d'esclavitud", em confessava Antònia Vicens, un dia que vaig entrevistar-la), per a cristal·litzar en una visió del món i de la vida netament feminista. Antònia Vicens, malgrat tot, és possiblement la més feminista de les nostres novel·listes.\n(Jaume Pomar. "Gelat de maduixa", Los cuadernos de Baleares, 17 de febrer 2005)\nHi ha poesia, un cert, innegable, lirisme a aquesta veu; però, a diferència d'altres intents en aquest sentit, no tan rars a la narrativa que s'ha fet en català a Mallorca les darreres dècades, no hi ha idealització, ni edulcoració, no ens és propasada com una mena de santa o d'heroïna, aquesta dona dolent.\nptatives de comunicació fracassen. […]\nLluny del tren m'ha evocat sovint la força i l'estètica de certs gravats expressionistes, la força d'un traç quasi salvatge, ple de negrors, que mostra uns personatges entre la tragèdia i la vulgaritat, quasi caricaturesc. I pot ser especialment en el retrat de grup dels personatges secundaris, el pintor fracassat, escriptor amb ínfules, el poeta, la mèdium, l'ex-miss maltractada, un retrat de grup que no deixa d'actuar com a caricatura localitzable a nivell local de figures d'aquí i d'arreu, que les globalitzacions no exclouen la província i els seus endemismes. I, encara, en darrer pla, un seguit de paisatges de l'illa i sobretot d'estampes d'una Palma tal qual.\n(Miquel Cardell. "Retrat de dona ferida d'àngels", Diari de Mallorca. Quadern de Cultura, 29 de juny 2002)\nA Lluny del tren ens trobem amb totes les claus del món que l'autora va dibuixar en la seva anterior novel·la elevades a l'enèsima potència. En primer lloc em sembla molt digna de remarca l'absoluta llibertat creativa que Vicens s'ha permès d'exercir. Perquè ningú no s'enganyi ja ens ho fa palès en la primera frase del llibre: "Em vaig adonar de la meva condició d'àngel poc més o menys quan acabava de complir els dotze anys". A partir d'aquest inici l'autora fa fluctuar les peripècies de Cecília, la protagonista i narradora de la història, per uns camins on es barregen amb gran llibertat —i sense fer-ne nosa gairebé mai— el realisme més cru i la fantasia més descordada.\n(Joan Josep Isern. "Un gat amb els ulls de Montgomery Clift", Suplement "Cultura", Avui, 23 de maig 2002)\nTot servit amb una pinzellada d'aquella ironia intel·ligent que caracteritza l'obra d'Antònia Vicens, una autora que des de la publicació de 39º a l'ombra (Premi Sant Jordi, 1967) fins a Febre alta (1998) i ara amb Lluny del tren ha anat bastint una obra sòlida i coherent, que la converteix en una de les autores més importants de l'anomenada Generació dels 70. Un dels aspectes més destacables del conjunt de l'obra d'Antònia Vicens, i que podem assaborir també a Lluny del tren, és el llenguatge ric, enormement expressiu, amb lleus tocs poètics i a la vegada totalment essencial, depurat, que sens dubte ajuda a fer més atractiva l'obra.\nEn un món prepotent que tendeix a anul·lar l'individu i que obliga a la felicitat, l'èxit i la bellesa, els personatges de Lluny del tren, amb aquella força amb que l'autora els sap dotar, ens ofereixen una visió ben humana de tots aquells que, el tren, només el veuen passar.\n(Carme Arenas, 2002)\nÉs en la mateixa feblesa dels personatges que l'escriptora els acompanya i agombola, i ens els fa estimar. Perquè, en aquesta novel·la, allò que és també fonamental és la creació d'un estil propi ja molt madur, i magnífic. Si des de sempre, des del primer premi a Cantonigrós el 1965, Antònia Vicens ha destacat per una prosa vigorosa, amb Febre alta aquest procés culmina amb frases breus, el·líptiques, essencials; amb una llengua poètica, rica, dúctil, d'imatges brillants, a voltes surrealistes, plàstiques, que en fan assaborir la lectura i que constitueixen el centre de tota escriptura.\n(Lluïsa Julià. "Tria Personal", Serra d'Or, març 1999)\nL'univers d'Antònia Vicens em sembla hereu de Kafka en el sentit profund, aquell que indica que, per als comuns mortals, tot intent de felicitat és absurd, no té sortida la lluita de l'individu per entendre el món, principalment a causa de la soledat, ja que les temptatives de comunicació fracassen. […]\nL'argument de Febre alta donaria per a una extensió més gran, però llavors no tindrien aquell impacte que proporciona la precisió del llenguatge, l'expressió màxima en les comparacions i les metàfores. L'economia estricta sovint es concreta en oracions breus i en contrastos. […] optatives de comunicació fracassen. […]\nDe les dues passions que han determinat la vocació d'Antònia Vicens ha sabut fer-ne un àmbit de bellesa i de llum i, des d'aquesta perspectiva de lectora particular, també m'agrada assegurar que la seva obra constitueix, ja ara, un univers literari d'enorme interès.\n(Maria Barbal. "L'univers d'Antònia Vicens", Serra d'Or, març 1999)\nHem seguit atentament l'evolució de l'obra narrativa d'Antònia Vicens i, amb la perspectiva que ens donen aquestes tres dècades de producció, podem dir que Vicens ha construït un personatge. O millor, l'itinerari vital d'un personatge. Naturalment és un personatge emblemàtic, síntesi de molts altres. A cada novel·la fa un pas, una progressió, caracteritza algun aspecte de la seva evolució fins arribar a Febre alta.\n(Àlex Broch. "Antònia Vicens o el sentit d'un canvi", Lluc, núm. 806-807, 1998)\nEns trobem davant un món literari inicial, on, com és lògic, les vivències pròpies tenen encara un pes decisiu: tant, que Antònia Vicens, com més retrata, més ho encerta, i com més inventa, més es perd. Avui com avui, les seves observacions són molt superiors a les seves invencions; això que, de bell antuvi, és un punt feble, resta neutralitzat, en part, per la mateixa indubtable qualitat de les observacions: el món treballador de l'hotel d'estiueig, els cursillos, la situació de la dona en una societat on la seva promoció encara és massa migrada... El valor de les seves observacions del natural és tan gran que moltes vegades, amb un apunt, diu molt més del que ella vol, és a dir, la seva facilitat de recepció supera la d'elaboració.\n(Josep Faulí. A propòsit de 39º a l'ombra)\nEl tema es la vida —¿la dolce vita?— en un pueblo mallorquín, durante el estíoturístico, vista por una muchacha joven, sobre cuya sensibilidad escrutadora circulan las gentes de su pueblo y los extraños tipos extranjeros que crean una sociedad híbrida y extraña. La amoralidad ambiente, el cinismo y la inconsciencia crea situaciones que Antònia Vicens recoge con una lúcida agudeza. El uso de la lengua coloquial, el mallorquín más puro y cotidiano, da a la expresión de la escritora y especialmente la de los personajes del relato una estupenda vivacidad y una autenticidad ciertamente captadora de la atención del lector, que sigue el rumbo del relato hasta su desenlace inexistente —como de puntos suspensivos— que señala que la vida de las criaturas sigue existiendo...\n(G. Díaz Plaja. A propòsit de 39º a l'ombra)


Amics de la Terra Catalunya - Pàgina 2 de 12 - "Només els arbres de fortes ARRELS arriben a ser adults, les fulles VERDES són les saludables." - Rafael Echenovo\nby admin · Published 6 d'abril de 2018\nLA GENERALITAT DESCARTA REINTRODUIR EL LLOP AL PIRINEU.\nDes de fa uns mesos es porta parlant a la premsa de la presència de llops a Catalunya. Aquesta visió, fins l’any 2000, era quelcom extraordinari, ja que s’havia extingit feia més d’un segle. O més ben dit, s’havia fet extingir el llop ibèric al nostre país a base d’escopeta....\nby admin · Published 16 de febrer de 2018 · Last modified 19 de febrer de 2018\nLA FLAMARADA DE REPSOL RECORDA A MORDOR, PERÒ ALS DIARIS NO ELS PREOCUPA.\nAhir a la tarda, conduïa de Reus a Tarragona a les 18h i em va sorprendre l’espectacular flamarada, de més de 20 metres, que escopia una de les xemeneies del complex de Repsol. Per Catalunya Ràdio van dir (en directe allà mateix) que era per una incidència i que duraria...\nQuan parlem d’espècies protegides, s’acostuma a pensar en animals exòtics per nosaltres, com els tigres o les balenes. Però hi ha animals potser no tant emblemàtics, però igual de necessaris pels ecosistemes, que necessiten una política adequada per la seva supervivencia. La perdiu xerra és una d’elles. La perdixperdixhispaniensis és...\nL’últim informe de progrés dels objectius de reducció d’emissions de gasos amb efecte d’hivernacle (GEH) de l’Oficina Catalana del Canvi Climàtic (OCCC), corresponent a les dades de l’any 2015, assenyala que les emissions han sofert un lleuger augment del 0,8%, amb un increment de 0,3 milions de tones en relació...


Grafton (Illinois) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n38° 58′ 16″ N, 90° 26′ 13″ O / 38.9711°N,90.4369°O / 38.9711; -90.4369\nComtat Jersey County\nGrafton és una població dels Estats Units a l'estat d'Illinois. Segons el cens del tenia una població de 725 habitants.\nSegons el cens del 2000, Grafton tenia 609 habitants, 265 habitatges, i 174 famílies. La densitat de població era de 57,9 habitants per km².\nDels 265 habitatges en un 23% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51,7% hi vivien parelles casades, en un 10,6% dones solteres, i en un 34% no eren unitats familiars. En el 29,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 15,1% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,3 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,84.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 20% tenia menys de 18 anys, un 8,4% entre 18 i 24, un 23,3% entre 25 i 44, un 31,2% de 45 a 60 i un 17,1% 65 anys o més.\nLa renda mediana per habitatge era de 34.706 $ i la renda mediana per família de 44.250 $. Els homes tenien una renda mediana de 35.000 $ mentre que les dones 22.250 $. La renda per capita de la població era de 21.989 $. Aproximadament el 9,4% de les famílies i el 14% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nBatchtown (20 km)\nElsah (7 km)\nFieldon (16 km)\nOtterville (9 km)\nPortage Des Sioux (10 km)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Grafton_(Illinois)&oldid=22322756»


Un altre invent: de setembre 2017\nAquest és el títol d'un article de l'Ara Criatures d'en Lluís Gavalda que acabo de llegir no fa ni dos minuts. Només m'hi he sentit identificada a trossets. Sempre que m'he trobat amb aquesta situació: que em preguntin d'on sóc, em surt Catalunya. No cal que hi pensi, ni que hi doni voltes... és el que em surt. La incomoditat es genera quan has d'omplir papers: visats, hotels... sovint no tens opció , i posar Espanya, m'incomoda. No perquè hi tingui res en contra, sinó perquè no em representa, no sóc jo .\nAquest dies, amb totes les noticies que han sortit als diaris d'arreu d' Europa ,m'han fet pensar si potser algunes d'aquelles persones a qui he contestat el Where are you from? amb un de Catalunya, els hi ha vingut al cap alguna de les meves respostes. Normalment respondre Catalunya, implica una explicació posterior: localitzar Barcelona ( tal i com diu en Gavaldà) i en el meu cas una explicació sobre que Catalunya no és Espanya. Si algú ha tingut ganes, o ha estat molt educat, i n'ha volgut saber més, els detalls sobre llengua i cultura tampoc no han faltat.\nD' on ets? Sembla una pregunta simple, oi?\nEm retrobo amb Camilleri amb l' enèsim cas d'en Montalbano. Tot i que tots els llibres segueixen un mateix patró, no puc deixar de llegir-los. A cada nou llibre, una nova lectura i sempre acabo contenta.\nEl comissari Montalbano es troba amb un nou cas d'assassinat sobre la taula. Un benestant vidu jubilat és assassinat de matinada a la seva casa de la platja. El cas és que de sospitosos n'hi ha molts. El mort era una mala persona fent negocis, tenia un reguitzell d'amants abandonades i un parell de fills a l'espera de l'herència. Molts sospitosos però pocs mòbils. En Montalbano es troba amb una bona feinada per endavant.\nNo oblidem però la vida privada d'en Montalbano, no seria un típic llibre sense el seu mal humor, els seus menjars a ca l' Enzo, les passejades per la platja, les enrabiades amb la Lívia i els seus mètodes poc ortodoxos. Afegim-hi un sense sostre ben educat i ja tenim una novel·la la mar d'entretinguda.\nCom sempre en Camilleri no decep: un llibre entretingut i ben escrit.\nResenyes pendents d'aquest any\nNo és que hagi llegit molt i molt, però potser si em poso una mica de pressió acabo fent les ressenyes que tinc pendents d'aquest any\nEl llibre del Baltimore. Jöel Dicker\nJoël Dicker ens fa retrobar amb en Marcus Goldman, jove escriptor famós que ja era el protagonista en La veritat sobre el cas Harry Quebert. En Marcus ens explica el seu passat familiar i alhora el seu present. Es tracta d'un novel·la que va fent salts en el temps i que ens permet aprofundir amb la biografia del personatge. En els fets, però sobretot en els sentiments i en les sensacions. Un fet rellevant a la vida dels Goldman: el Drama, és l'eix central de tota la novel·la. En Marcus ens va desglossant la relació de les dues branques de Goldman: la de Montclair i la de Baltimore, tant diferents entre elles.\nDicker utilitza un llenguatge planer , fàcil ,de còmode lectura i que el fa una bona lectura d'estiu o de tren. És un llibre àgil que fa que tinguis ganes de saber que passarà. El tractament dels sentiments, de les emocions , de la transició nen-adolescent-adult lligat amb la història familiar fa que sigui atractiu.\n▼ de set. 2017 (4)


Muniesa: “El liderat del Farners és anecdòtic, en vindran de mal dades” - FutbolCatalunya\nPublicat per: Enric Arcala 31 d'octubre de 2017\nMuniesa, en acció en un partit contra el Martinenc de la temporada 2016-2017 // FOTO: Dani Falcón\nEl Farners, líder en solitari a Primera Catalana amb 19 punts, Pep. Us ho esperàveu?\nNo, sabem que és anecdòtic i que la lliga està molt igualada. Veurem canvi de líder constantment en aquesta categoria.\nNomés dues derrotes en nou partits i una gran imatge en els tots els partits disputats. Quina és la clau d'aquest Farners?\nDe moment ens estem avançant en la majoria de partits i això fa que l'equip rival hagi d’estirar línies. A la contra som un equip molt perillós, tot i que no concretem les nombroses ocasions que tenim.\nMolta gent pot pensar que el coixí de punts que ara esteu arreplegant nomes servirà al Farners per no patir mes del compte a la segona volta i assegurar la permanència. Què en penses? L'objectiu és l'ascens a Tercera?\nDoncs que tenen raó. Si ens salvem, significarà que 5-6 equips ho hauran fet pitjor que nosaltres. Tenim jugadors joves, de 3a catalana, equip i misters nous… Hem d'estar preparats per quan vinguin mal dades.\n"La clau és que juguem sense pressió e res, ens ho passem bé i a tots ens agrada la pilota""\nDissabte rebeu el cuer, el Castellar. A priori, partit fàcil per seguir líder una jornada més?\nNo hi ha partits fàcils, les coses no els surten com voldrien i algun dia hauran de guanyar. Esperem que no sigui aquesta setmana. Després entrarem al Tourmalet particular.\nAquest Farners conserva l’esperit de la temporada passada. Des de fora la impressió és que hi ha una gran pinya a Santa Coloma. Què ens en pots dir?\nPotser hi ha hagut tantes renovacions com incorporacions; però la clau és que juguem sense pressió de res, ens ho passem bé i a tots ens agrada la pilota. A partir d'aquí el futbol són dinàmiques.\nQuin paper hi té Pau Menéndez en l'arrencada fulgurant d'aquest Farners?\nPau té clar al que hem de jugar, partint de tenir la pilota.. i com molts d'altres té més a guanyar que a perdre en un categoria exigent i amb una plantilla a qui no se'ns pot demanar més del que és el competir setmana rere setmana.\nLa temporada passada va ser peculiar, amb l'adéu inesperat de Nacho Castro i l'arribada de Raúl Matito. Com ho vau viure?\nEl primer cas va ser per temes personals. Llavors Raúl va entrar ja dins una mala dinàmica de resultats que ens va fer patir més del que desitjàvem.\n"És cert que a principis d'estiu vaig estar a punt de marxar, però finalment segueixo aquí i les coses estan anant bé a nivell personal i col·lectiu"\nQuins equips creus que lluitaran per l'ascens a finals de temporada? Mulla't una mica.\nEvidentment, Montanyesa, Fundació Grama, Llagostera B i Vic estaran a dalt. Després Manresa, Manlleu i La Jonquera, si retroben l’idil·li del gol i no es despengen en el que queda de 1a volta, seran els equips a seguir.\nJa fa dues temporades que ets al Farners. Vas tenir ofertes per canviar d'aires a l'estiu?\nBé, la primera me la vaig passar quasi bé mitja volta lesionat. És cert que a principis d'estiu vaig estar a punt de marxar però finalment segueixo aquí i les coses estan anant bé a nivell personal i col·lectiu\nQuin és l'equip que més t'ha marcat en la teva carrera? I l'entrenador?\nL'equip suposo que l'Aiguafreda. Sortir de juvenil de 2a i ser important en un equip punter a la comarca i aconseguint l'ascens a 1a catalana és increïble. I pel que fa a l’entrenador, cada maestrillo tiene su librillo, però he fet bones migues amb en Toni Garcia (Ripoll i Abadessenc) i l'any passat en Nacho em va ensenyar temes tàctics interessants ja que sempre he jugat d'extrem i actualment m'han reciclat a punta.\nUn ocellet m'ha dit que ets l'ànima de la festa al vestidor i que has deixat molt bon record per on has passat…\nSempre he pensat que el futbol és per anar-ho a passar bé i sóc de la conya. A tot arreu hi ha gent més o menys seriosa però tothom sap que a part de la qualitat, l'important és fer pinya i que d'aquí uns anys puguem retrobar-nos i comentar anècdotes.\n"Mai no tornaria al Vic perquè no es fan bé les coses des de dalt"\nD'aquí ben poc visites el Municipal de Vic. Hi tens molts amics i coneguts, i serà un partit ben especial. Hi tornaries si en tinguessis l'ocasió?\nSí, la setmana que ve visitem Vic, camp difícil... ple de jugadors de qualitat. El Vic ha canviat molt però encara hi ha els mítics Ramonet, Héctor, Peque.. I no, mai no hi tornaria perquè no es fan bé les coses des de dalt. Si no, el Vic estaria consolidat a Tercera Divisió.


El president de BMN destaca el valor estratègic de Sa Nostra\nCarlos Egea es va reunir ahir amb 80 directius del banc a Balears\nARA BALEARS Palma. 19/06/2013 00:34\n260x366 El president de BMN, Carlos Egea, just al mig del grup. A la seva dreta, el director territorial, Antoni Serra. / BMN El president de BMN, Carlos Egea, just al mig del grup. A la seva dreta, el director territorial, Antoni Serra. / BMN\nLa cúpula directiva del BMN es va reunir ahir amb els directius de la direcció territorial del banc a les Illes, que actua sota la marca Sa Nostra, amb l'objectiu d'explicar com serà la nova etapa del grup després de la reestructuració portada a terme els darrers mesos. Com va informar diumenge passat l'ARA Balears, aquests darrers moviments han suposat un ajustament de plantilles i oficines, a més d'un nou repartiment de l'accionariat entre les quatre caixes que inicialment varen formar l'entitat financera. Després de la venda de Caixa Penedès al Banc de Sabadell i de l'entrada al consell d'administració del Fons de Reestructuració Bancària, on controla el 75% de l'accionariat, la caixa balear ha passat de tenir una participació del 13% el 2011 a tenir-ne només un 2,18%.\nAixí i tot, segons va explicar BMN en una nota de premsa, a la reunió amb els directius balears el president de l'entitat, Carlos Egea, va destacar el paper rellevant que Sa Nostra-BMN té per al conjunt de l'entitat: "Sa Nostra és estratègica i fonamental. La seva quota de mercat, la fidelitat de la clientela, la seva gestió i el seu èxit són i seran també l'èxit de BMN". Pel president de BMN, que també ho era de Caja Murcia, l'entitat és un banc per als mercats i els inversos, però manté l'esperit comercial i social de caixa d'estalvi, cosa que el fa estar molt centrat en els territoris d'actuació de les diferents entitats que estan en l'origen del banc.\nAquesta implicació en el territori per donar suport a les famílies i les empreses amb especial atenció a les pimes i els emprenedors va ser un dels elements que, segons la nota, van remarcar els responsables de BMN. Antoni Serra, director territorial a Balears i Canàries, es va referir també a la importància dels treballadors de l'entitat com a element que ha permès que Sa Nostra hagi incrementat fins a un 26% la quota de mercat a les Illes. "El col·lectiu humà és essencial en aquest nou entorn econòmic", va explicar Serra. "La gestió global del client, amb un tracte proper i molt professional, és el nostre fet diferencial com a banc i el volem mantenir, augmentar i millorar".\nBMN ha viscut un important conflicte laboral, que va acabar el darrer dia de maig amb un pre acord entre els sindicats majoritaris i la direcció de l'empresa per tal d'executar un expedient de regulació d'ocupació que suposarà la pèrdua d'uns 900 treballadors en el conjunt de l'Estat.\nEn el cas de Balears, el sindicat majoritari, Unió Obrera Balear, va expressar la seva més absoluta indignació per l'acord, perquè segons l'organització no respon a la realitat actual de BMN, i molt menys a les oficines que l'entitat té a les Illes amb la marca original de Sa Nostra. Els representants dels treballadors afirmaren que Sa Nostra-BMN acabarà l'any sense pèrdues i que, per tant, no es poden acomiadar 200 persones els propers mesos.


Com treure el màxim profit de la migració de l 'escriptori al mòbil Martech Zone\nCom treure el màxim profit de la migració de l’escriptori al mòbil\nDimarts, setembre 11, 2018 Dissabte, febrer 13, 2021 Douglas Karr\nAmb la pressa per adoptar el mòbil, és fàcil que les empreses descuidin els seus llocs per a ordinadors, però la majoria de les conversions es produeixen mitjançant aquest mètode, de manera que no és recomanable ignorar completament el vostre lloc per a ordinadors. El millor escenari és tenir llocs per a diverses plataformes; després d'això, és qüestió de decidir si voleu un lloc mòbil autònom, un lloc sensible que copiï el disseny d'escriptori al mòbil, una aplicació mòbil orientada a tasques o una solució híbrida.\nLes estadístiques sobre l'ús del mòbil es continuen disparant\n71% del total minuts digitals dedicats a la xarxa als Estats Units provenen del mòbil. Això puja al 75% a Mèxic i al 91% a Indonèsia. El Regne Unit es queda una mica enrere, amb un 61%.\nAls EUA, els adults gasten una mitjana de 87 hores al mes en línia en un telèfon intel·ligent en comparació amb un escriptori.\nGairebé el 70% dels adults nord-americans utilitzar plataformes mòbils i d’escriptori, amb números d'usuari només per a ordinadors i només per a mòbils que ronden el 15%.\nÉs important assenyalar, segons aquestes estadístiques, que no tot canvia d’escriptori a mòbil ... gran part del comportament dels nostres usuaris passa a escriptori I mòbil. Com a exemple, sovint compro productes en línia a través del dispositiu mòbil mentre miro la televisió. Però no faig la compra fins que no pugui veure el producte al meu escriptori, on puc veure molt més detallat a les fotos del producte, etc.\nEl contrari també és cert. Moltes vegades la gent de la feina descobreix un article o producte en línia i, a continuació, els guarda al dispositiu mòbil per veure-ho més tard. Tot i que el mòbil s’està convertint en el principal objectiu, no sempre és el valor predeterminat.\nA mesura que l’empenta mòbil, les comunicacions properes al camp i la geolocalització es converteixen en eines d’interacció intel·ligents en aplicacions mòbils, cada cop també faig servir aplicacions. Un exemple és el supermercat local, Kroger. La seva aplicació mòbil m’avisa a l’instant quan entro a la porta del Kroger local i em recorda obrir l’aplicació i buscar ofertes especials. No només això, sinó que el seu inventari de productes també m’indica en quins passadissos puc trobar els productes. Aquesta orientació i temps s’inclouen a les aplicacions, però no sempre són exactes mitjançant un navegador web per a mòbils.\nAquesta infografia de ERS, un equip de serveis de suport de TI gestionat, discuteix les diverses opcions que cal tenir en compte a l'hora de migrar el lloc web d'escriptori i optimitzar-lo per a mòbils. També discuteix quan una empresa pot voler orientar-se al mòbil amb un lloc web mòbil completament separat, un lloc web que respongui a mòbils o ordinadors, a una aplicació mòbil o a alguna solució híbrida de cadascun. GoDaddy, per exemple, té una aplicació mòbil fantàstica anomenada Investors que facilita la cerca i la compra de les persones interessades en dominis ... és un producte nínxol però molt més fàcil d’utilitzar que el lloc web.\netiquetes: consells de dissenymigració mòbil d'escriptoriERSsolució mòbil híbridainfografiaaplicació mòbild'aplicacions mòbilsconsells de disseny per a mòbilsestadístiques mòbilsmigració de mòbil a escriptorilloc web per a mòbilslloc web sensible\n5 consells sobre com aprofitar les ressenyes de clients de xarxes socials\nEl podcasting continua creixent en popularitat i monetització


Calor intenso y viento fuerte\nCalor intens i vent fort\nEl termòmetre aconsegueix valors de 33 graus. L'ona de calor remet a poc a poc i final de setmana les màximes seran de 25 graus en algunes zones de la província.\nDia marcat per les altes temperatures i per les fortes ratxes de vent que han aconseguit fins als 53 quilòmetres per hora en les hores centrals del dia. Quant a la calor, màximes de 33 graus. No han sigut tan altes com les d’ahir ja que l’ona de calor està remetent.\nPer a demà dia més tranquil sense vent fort i amb temperatures una mica més baixes. El mercuri marcarà valors de 31 graus al migdia.\nQuant al mapa províncial. L’interior tindrà temperatures suaus ja que les màximes serà de 25 graus a Ademús i Requena. Algo més altes en el litoral on la localitat on més calor faça serà Alzira amb 33 graus.\nPer a la resta de la setmana, temperatures més suaus. 28 graus el dissabte, 27 el diumenge i tornen a pujar conforme comence la setmana que ve.


Sandra Ramos vol el centre cívic de Llevant a la Ciutat del Repòs i de Vacances\nSandra Ramos es manté ferma en les crítiques a la regidora de Participació Ciutadana.\nEls socialistes critiquen durament la gestió de la regidora de Participació Ciutadana, Paula Varas, per les seves darreres intervencions en l'àrea\nActualitzada 13/05/2022 a les 07:10\nSandra Ramos, portaveu del grup municipal socialista, va reclamar ahir al matí que la Ciutat del Repòs i de Vacances, objecte actualment de polèmica entre l'Ajuntament, la Generalitat i l'Associació de Veins de Boscos de Tarragona, aculli el centre cívic de Llevant. Ramos pensa que aquesta demanda està justificada pel fet que en la consulta que van convocar els veïns hi va haver una gran participació, cosa que els atorga més legitimitat per fer propostes que el propi ajuntament, ja que molt poca gent va votar en el cas dels pressupostos participatius. Ramos també reclamava que destitueixin la regidora Paula Varas de la presidència del consell d'administració de l'Empresa Municipal de Mitjans de Comunicació de Tarragona (EMMCT) arran de la denúncia judicial de l'exgerent Josep Maria Bonet, que ha estat admesa a tràmit i que ha motivat que la regidora figuri en el procediment en condició d'investigada.\nSegons Ramos, totes dues qüestions són indicadores del fet que «la incapacitat absoluta que demostra Varas en les coses que gestiona és de calaix». En el cas dels pressupostos participatius, la portaveu socialista recordava que «en diversos projectes i rebent vots de tota la ciutat, només van obtenir 108 sufragis, mentre que una associació de veïns, que convoca una consulta pel seu compte, sense cap suport extern, aconsegueix la participació de 667 persones del barri. Ha tingut més èxit l'associació de veïns que Varas».\nLa portaveu socialista va remarcar que la seva força política considera necessari que en les instal·lacions de la Ciutat del Repòs i de Vacances s'hi posi el centre cívic de Llevant, perquè seria un equipament realment necessari pel barri.\nRamos va afegir que «és molt poc seriós per part d'un govern que deia que venia a fer un canvi que quan els veïns participen, digui que no els agrada el que han decidit i no li doni cap valor» i va reconèixer la «inquietud dels veïns davant d'un projecte que no s'ha explicat bé». També es va mostrar escèptica respecte la proposta de la Generalitat de fer un alberg a la Ciutat del Repòs i de Vacances, perquè creu que «el projecte ni tan sols existeix. Que es deixin de vendre fum i facin un projecte que estigui consensuat entre totes les parts», va explicar. Ramos es va referir també al fet que el jutjat d'instrucció número 2 hagi citat, en qualitat d'investigada, la regidora de Participació com a conseqüència de la denúncia que va presentar l'exgerent de l'EMMCT Josep Maria Bonet per un presumpte delicte d'usurpació de personalitat, al permetre la signatura digital de documents amb el seu nom quan ja havia cessat. «Investiguen una regidora per un tema no menor, perquè han suplantat una persona», va dir. La portaveu va anunciar que el grup socialista exigeix que «s'aparti Paula Varas de la presidència de l'EMMCT fins que s'aclareixi el cas», afegint que exigiran una convocatòria urgent del consell d'administració de l'empresa per tractar la situació.\nAmb tot, el PSC no demana la dimissió de Varas com a regidora perquè «la dimissió ja li donaran els ciutadans d'aquí a un any», en referència a les municipals.\nComenta el contingut : Sandra Ramos vol el centre cívic de Llevant a la Ciutat del Repòs i de Vacances


▷ ⭐Definició de postres⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de postres\nDefinició de postres\nA continuació pots trobar La definició i diversos exemples de com utilitzar la paraula postres, en aquesta col·lecció de rectificacions ortogràfiques pots veure com es pot utilitzar en un text Veritable aquest mot i fer servir un dels sinònims que et proposem de la llista completa que trobaràs aquí també pots veure la seva Definició perquè et sigui moltíssim més simple comprendre què significa postres.\nMenges, com fruita, dolços, etc., que es prenen al final del dinar o del sopar.\nExpressions i frases fetes amb postres\nQué vol dir postres de músic\nPostres de fruita seca, com ara avellanes, ametlles, panses, nous, figues, pinyons, etc., de vegades acompanyades amb un gotet de vi dolç.\n¿Cóm es diu postres en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice postres en catalán?\nSi vols aprendre com s’escriu en castellà postres has de saber que la seva traducció és postres pots veure en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en espanyol.\nExemples de com utilitzar postres\nPrengui enzims amb tots els àpats o […] refrigeris que continguin greix, especialment amb la carn, els productes lactis, el pa, […] els refrigeris i les postres.\ncada dia menjo una poma per postres.\nI finalment vam arribar a les postres, fermall fonamental […] de qualsevol sopar nadalenc com cal.\nMenjar postres congelats (com raïms congelades […] i begudes gelades amb gust) o trossos de gel.\nEn una terra d’abundant […] sucre, la majoria de les postres són extraordinàriament dolços.\nSenyor President, senyor Comissari, […] Senyories, espero que puguem seguir […] consumint les millors postres, el millor torró, i […] els productes que es fan amb les millors […] i més saboroses avellanes i ametlles del món.\nDes de la seva creació, l’empresa ha elaborat una àmplia gamma de productes: […] formatges, nates, begudes i postres.\nEl midó, per exemple, s’utilitza per espessir i omplir en la producció […] d’aliments com ara postres, sopes i salses.\nLa Guaiaba és una de les fruites principals de […] Mèxic, amb una aroma deliciós i és un ingredient principal en molts plats […] típics com el Ponche, postres, i liquats.\nEl sucre va rivalitzar o fins i tot substituir la mel a la […] preparació de delicioses postres i begudes, en combinacions […] molt variades.\nMaridatge: Per acompanyar postres de xocolata, pastís de […] fruits vermells i codonyat.\nA les postres, va encendre la ràdio i em va servir pastís d’arròs i cafè amb llet.\nRecepta d’amanida de […] fruites-receptes de postres per a diabètics\nLa quantitat restant és aproximadament d’entre 7 i 13 mg / 100 g […] per a les begudes i les postres.\nLa meitat de les calories buides dels […] nens provenien de sis àpats: refrescs, […] begudes de fruita, postres lactis, postres de farina, pizza […] i llet sencera.\nAquesta publicació reuneix 49 postres, dels quals vuit són […] noves creacions.\nServiu sobre una […] amanida o en un plat de postres.\nLa greixonera és un altre de les postres recomanats de les […] pitiüses.\nEncara que el seu origen no està determinat, els panellets […] podrien procedir dels àrabs, aficionats a introduir […] ametlles a les postres, combinades amb […] sucre, mel i espècies.\nFins ara l’harmonia de vins i plats consistia en blancs amb peix i marisc, negres per a les carns, i cava […] o vi dolç per a les postres.\nA la nostra […] experiència, aquest tipus de carpetes / postres són portades a casa com un souvenir […] de la reunió.\ngeneració de […] iogurts, llet fermentada, postres i productes frescos\nEls productes de soja es poden utilitzar en certs gelats […] comercials i altres postres congelats.\nServir fred com a aperitiu […] o bé acompanyar amb postres, formatge Roquefort i paté.\nAvui dia hi ha, per descomptat, una […] gran gamma de iogurts, postres, cremes, salses, formatges […] i fins i tot gelats fets amb soja.


\tIB3 | Les cadenes hoteleres balears a Cuba, amenaçades per Donald Trump\nPortada > economia > Les cadenes hoteleres balears a Cuba, amenaçades per Donald Trump\nLes cadenes hoteleres balears a Cuba, amenaçades per Donald Trump\nMeliá i Iberostar són les més exposades a demandes judicials als Estats Units per una llei que la Unió Europea rebutja\nEl president nord-americà Donald Trump té previst activar en les pròximes hores la possibilitat de dur als tribunals les empreses amb inversions a Cuba per, suposadament, beneficiar-se d’expropiacions fetes pel règim de Fidel Castro. La Unió Europea creu que la mesura és il·legal i s’ha compromès a protegir els interessos de tots els seus empresaris a l’illa.\nEl govern dels Estats Units ha anunciat que activarà l’entrada en vigor de l’apartat tercer de la llei Helms Burton del 1996 que havia estat suspès en els darrers 20 anys. Quan ho faci, qualsevol ciutadà nord-americà, incloent-hi els d’origen cubà, podrà denunciar davant els tribunals dels Estats Units les empreses que es beneficiïn d’expropiacions fetes pel règim comunista des del 1959.\nLes cadenes hoteleres espanyoles, i especialment les Balears, són les principals inversores al sector turístic cubà. Melià, amb 34 hotels a tota l’illa, i Iberostar, amb 21, no han aturat la seva expansió malgrat estar a la llista negra del govern nord-americà. Totes dues esperen conèixer els detalls de l’ofensiva de Trump per prendre-hi mesures. La Unió Europea ha advertit que la legislació comunitària permet que les empreses afectades contraataquin si són demandades.\nEl govern espanyol també rebutja la mesura i ha demanat a Washington que no activi la llei Helms Burton, que també podria restringir l’entrada als Estats Units de les empreses afectades.\nAltres empreses balears amb propietats a Cuba que podria ser perjudicades per l’enduriment de les sancions són Globalia, el grup Barceló, Blau Hotels i Roc. El govern cubà ha advertit que mai acatarà lleis nord-americanes sobre el seu país.


història – Pàgina 2 – |REVISTA|KAMPA|\nEl calendari txec (7): 5 de juliol\nCiril, Metodi i l’alfabet (wikimedia.org)\nEl 5 de juliol és la festa de Ciril i Metodi, dos germans, dos peregrins evangelitzadors dels eslaus, al segle IX. A una societat secular com Txèquia el significat del festiu és històric i cultural, més que religiós. Solament a Moràvia hi ha festivitats eclesiàstiques, amb reunions i misses. És la regió més tradicionalment religiosa del país. La data del 5 de juliol es va instaurar de forma arbitrària al segle XIX.\nAutor ed.Publicat el 5. 7. 2020 7. 7. 2020 Categories culturaEtiquetes calendari txec, història\nAutor ed.Publicat el 23. 6. 2020 13. 6. 2020 Categories culturaEtiquetes història\nLa ciutat del rei Carles\nEl pont icònic de Praga es diu «de Carles» des del segle XIX, com un homenatge del nacionalisme txec al rei del segle XIV que el va construir. Se’l considera un pare de la pàtria. A ell es deu la fundació de la Universitat Carolina. Com diu a totes les guies txeques va ser la primera a Europa Central. Com no diu a cap guia txeca, la número trenta-i-tants a Europa. Però sobretot Carles va ser el més gran promotor immobiliari de la història de Praga. Va fer una mena d’eixample gòtic de la ciutat a la riba dreta, tancat per noves muralles, que avui és el districte històric de Ciutat Nova (Nové Město).\nAutor ed.Publicat el 11. 6. 2020 11. 6. 2020 Categories culturaEtiquetes història\n8-9 maig, el final de la Segona Guerra Mundial\nEl calendari txec (6): 8-9 de maig\nEl final de la Segona Guerra Mundial a Praga es recorda els dies 8 i 9 de maig. L’anomenat Alçament, Revolta o Insurrecció de Praga («Pražského povstání») dona nom també una estació de metro de la línia C. En aquells dies de maig la guerra s’estava acabant, la Unió Soviètica avançava per l’est i els americans havien entrat a Plzeň. Els soviètics estaven entrant al mateix Berlín.\nAutor ed.Publicat el 8. 5. 2020 17. 5. 2020 Categories culturaEtiquetes calendari txec, història\nJohannes Kepler i Praga\nPlaca d’una casa on va viure Kepler al carrer Karlova, al centre de Praga.\nEn un article anterior comentàvem les observacions i conjectures de Tycho Brahe, que posaven en dubte la concepció tradicional de l’estructura de l’univers i del moviment dels astres. Però la ruptura definitiva l’havia de fer el seu assistent, Johannes Kepler, l’altre senyor de l’estàtua de Pohořelec.\nAutor ed.Publicat el 17. 4. 2020 17. 5. 2020 Categories culturaEtiquetes història\nSang blava: sobre els castells que veiem anant d’excursió per Txèquia\nViatjant per Txèquia pot sorprendre que hi hagi tants castells i palaus. Pot fer preguntar-se qui hi viu, de qui és, qui ho va construir i d’on van treure els diners. Preguntes que poden obrir una via per familiaritzar-se amb la història del país. Si no teniu almenys un llibre sobre la història txeca trobeu-ne un ràpidament, perquè per internet tantes coses interessants no són fàcils de saber. A més, hi ha molta informació enganyosa. Una altra possibilitat de respostes a algunes preguntes és la sèrie «Modrá krev» (Sang blava) sobre l’aristocràcia txeca emesa per la televisió pública, disponible a la web de la televisió pública txeca. (Enviat per Germán Palomino)\nAutor ed.Publicat el 17. 4. 2020 17. 5. 2020 Categories culturaEtiquetes història, TV txeca\nTycho Brahe i Praga\nEl monument als dos astrònoms està davant del prestigiós institut de secundària amb el nom de Kepler (learnodo-newtonic.com).\nÉs possible que passejant pel barri del Castell de Praga us hagi cridat l’atenció l’estàtua de dos senyors a la parada de tramvia de Pohořelec. Es tracta de Tycho Brahe i Johannes Kepler, dos astrònoms del renaixement. Què hi pinten aquests dos, al lloc on són?


Mobiliari – Q-Star / Serveis Costers Integrats\nEls mòduls de Q-Star Serveis Costers Integrats SL, tan poden ser per platges urbanes com per platges verges.\nEn el primer cas, van diriguides al servei de Savlament i Socorrisme de temporada. És a dir, donar resposta al socorristes per el seu descans durant les hores de servei, com un espai exclusivament sanitari, és a dir per fer les cures dels usuaris de la platja en cas de requerir-ho.\nEls mòduls de platges verges, són exlusivament per facilitar a usuaris amb necessitats bàsiques. Són principalment de fusta i disseny modern.\nEls tancaments son un serveis que Q-Star Serveis Costers Integrats SL ofereix recentment per millorar la imatge en les zones on els serveis urbans son imprescindibles per mantenir neta i ordenada la platja. Les elaborem amb fusta per oferir una imatge més integrada a l'apecte de les platges. Els acabats son d'alta qualitat i en garanteix la durabilitat fins i tot en els ambients ostils.


Últims programes - El compositor de la setmana - Pàgina 28\nJean-Baptiste Lully: tragèdia i motet (III)\nJean-Baptiste Lully (1632-1687) va lluir amb la mateixa llum de que Rei Sol. Va enlluernar la cort francesa des de ben jove i se'l va considerar la màxima autoritat de la música del país, malgrat que era italià. Altiu i histriònic, va enfosquir també el llegat d'alguns dels seus contemporanis.\nJean-Baptiste Lully: tragèdia i motet (II)\nJean-Baptiste Lully: tragèdia i motet (I)\nXavier Montsalvatge (V)\nUn luxe passejar-nos a través d'algunes de les obres més representatives del compositor gironí Xavier Montsalvatge (1912-2002), obres de totes les èpoques que tenen sempre la força del color i una vitalitat extraordinàries\nXavier Montsalvatge (IV)\nXavier Montsalvatge (III)\nXavier Montsalvatge (II)\nXavier Montsalvatge (I)\nHändel i els concerts per a orgue (IV)\nDins l'enorme quantitat d'obres del catàleg de Händel, aquesta setmana busquem els concerts per a orgue. Sentirem, per tant, composicions dels opus 4 i 7 i també altres concerts que no s'inclouen en cap recull. Una bona manera de començar l'any!!!\nHändel i els concerts per a orgue (III)\nHändel i els concerts per a orgue (II)\nHändel i els concerts per a orgue (I)\nHildegarda de Bingen (V)\nEns ha semblat interessantíssim acostar-nos a l'obra de l'abadessa de Renània Hildegarda de Bingen, una autoritat intel·lectual del segle XII. Un personatge que desperta passions. Mística, política, música, poetessa, metgessa i gran coneixedora de l'entorn natural, fruit de les seves lectures, però també de l'observació i la intuïció\nHildegarda de Bingen (IV)\nHildegarda de Bingen (III)


Filosofia, frikisme i altres: de febrer 2008\nAvui dia... ningú s'ho pensa dues vegades quan ha d'insultar a una altra persona, a ningú li importa fer mal, jus ara que tothom parla de respecte mutu... qui ho diria oi?\nClar que ja no veiem baralles amb navales i cops de puny, ara es baralles són amb paraules, p'araules que poden fer més mal que no pas una cella oberta o que una cama trencada.\nLes ferides al cos marxen...\nUna paraula no marxa mai... sempre, sempre queda a la ment, cremant.\nSi sabem que les paraules fereixen tant, per què les seguim emprant sense pensar, per què diem les coses sense sentir-les?\nPer una banda està la gent que crida estupideses quan se sent impotent davant d'una situació i no sap per què ho fa... Per què no es limiten a acceptar la culpa i defensar-se o disculpar-se segons convingui?\nDesprés estan els il·lusos que criden "t'estimo" als quatre vents només conèixer algú. De debò creuen que només coneixent una persona poden arribar a estimar-la? Per favor!! Si creuen que estimar algú és un si´`onim de fotre's la lleungua fins a la campaneta i fotre un clau anem apanyats!!\nI, per últim trobem els pitjors, la gent que es dedica a fer mal per afició. Aquesta gent que primer treu el fetge i milers d'insectes putrefactes i carronyers per la boca i després és capaç de som,riure't com si fossis el seu millor amic per tal d'aconseguir el que es proposen. Aquestes persones són les que realment fan que la raça humana sigui d'humanitat qüestionable.\nBé, aquesta reflexío m'ha vingut al cap quan he recordat a totes aquelles persones que m'han fet mal, o que m'han mentit... o quan jo he arribat a mentir... realment podem considerar-nos humans quan la nostra principal funció és odiar els nostres semblants?\nAixò fa pensar oi?\nPublicat per Marc a 13:20 1 comentari:\nJa està, ja falta poc...\nSembla que tot vagi a la velocitat de la llum... sembla que fos ahir el dia que havia de començar el cole, a Barcelona, i tingués por d'anar a un lloc on hi havia altres nens i nenes... Sembla que no hagi passat gaire temps des que vania a classe cada dia amb un somriure, esperant què m'ensenyarien aquell dia... Crec que... que va ser fa molt poc, que jo plorava perquè no volia marxar de Barcelona...\nI quan vaig arribar a Viladecans... quina por tenia... Aqui vaig descobirr com poden canviar les coses... i l'institut, quina por que em feia l'institut...\nRidícul oi? Han passat anys, molts anys i segueixo trobant que tot això és aqui al costat, que va ser ahir quan vaig trobar-me per casualitat una companya de classe, anant cap a l'institut.. qui m'hagués dit que seria la meva millor amiga... També sembla que no fa gaire que un dimecres per la tarda, per probar, uns quants vam probar d'anar a un assaig del grup de teatre... i ara sembla que el teatre sempre hagi format part de mi...\nJa són més de disset anys, més de disset anys fent, desfent, dient, cantant, plorant o pensant infinitat de coses...\nNo vull oblidar res del que ho viscut, ni a ningú amb qui he viscut. Les coses canvien, és clar, però no penso renegar de tot el que he fet... del que fa que jo sigui jo. No em penso alegrar mai d'haver passat cap etapa, sigui bona o dolenta, simplement perquè potser... aquest període de temps... és el que em fa ser com sóc...\nAra toca viure... viure per mi mateix, tot i que de vegades no sàpiga qui sóc...\nPer què fa tanta por fer-se gran? Canviar, madurar, jutjar, estimar... per què tot això és tan difícil? Per què hem d'aprendre que hi ha coses que és millor no dir? Per què quan sents ganes de cridar o de dir allò que realment sents has de conformar-te amb un nus al pit?\nVull donar les gràcies a tothom, a gent que ja no hi és, a gent que encara hi és, a gent que és a prop i a gent de no tant a prop. Gràcies a vosaltres, a tots, he aconseguit ser qui són. UNa persona bona, o dolenta; però una persona al cap i a la fi.\nJa queda poc, queda molt poc temps per començar un nou capítol, un capítol en què cada parala, cada pausa, cada so o silenciformarà part de mi, com fins ara...\nAra només queda esperar...\nPublicat per Marc a 13:45 2 comentaris:


Les primeres Jornades sobre espais test agraris debatran sobre nous models d'incorporació a la pagesia - Impulsa, la plataforma que connecta fabricants i administració local\nLes primeres Jornades sobre espais test agraris debatran sobre nous models d'incorporació a la pagesia\nEls espais test agraris són un nou model d'incorporació de persones joves i noves a la pagesia ja molt estès en altres països europeus, sobretot a França, i que està començant a implantar-se a l’Estat espanyol. Les Primeres Jornades sobre espais test agraris que es faran del 6 al 10 de juliol serviran per fer balanç de la feina duta a terme fins al moment, així com per unir esforços entre totes aquelles persones i entitats que estan treballant per una nova generació agrària.\nLes jornades estaven inicialment programades per als dies 3, 4 i 5 de juny a Lleida, però la pandèmia de la Covid-19 va obligar al seu ajornament i finalment es duran a terme en format online els dies 6, 8 i 10 de juliol. No obstant això, es podrà seguir amb bona part del programa inicial, amb la participació de diversos experts en la matèria, entre els quals José Emilio Guerrero, catedràtic de la Universitat de Còrdova, i Ricard Ramon, cap d'unitat de la Direcció General d'Agricultura i Desenvolupament Rural de la Comissió Europea.\nEls espais test agraris són una iniciativa innovadora a l’Estat espanyol que té per objectiu facilitar el relleu generacional a les explotacions agrícoles, ramaderes i forestals, atraient i assentant a les persones joves i nouvingudes en els territoris rurals. Aquest objectiu s'aconsegueix a través de l'acompanyament de les persones que volen dur a terme un projecte emprenedor en un entorn de prova, que els permet una inserció progressiva i segura al sector agrari.\nTot i que no únicament, són programes especialment concebuts per a aquelles persones que no procedeixen de famílies de tradició agrària. En concret, el programa els permet, tal com es desprèn del seu nom, testejar el sector sense la necessitat de realitzar una inversió econòmica important durant un primer període, i amb el suport, acompanyament i formació a nivell tècnic, empresarial i personal de les entitats que formen part de l'espai test agrari.\nUn primer Grup Operatiu que porta treballant des de 2018\nLes jornades del 6 a el 10 de juliol s'organitzen sota l'auspici del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació, encara que l'organització de les mateixes recau en el Grup Operatiu RETA, inicials de la Red de Espacios Test Agrarios, que porta treballant en la implantació del model a l’Estat espanyol des de la seva creació el 2018. El grup té l'origen en la col·laboració de diverses entitats que treballen en el desenvolupament rural a Catalunya i Extremadura. Després de la seva creació el 2018, entre gener de 2019 i setembre de 2020 s’està duent a terme la implementació del projecte d'innovació, cofinançat en un 80% pel FEADER i amb el suport de la Direcció General de Desenvolupament Rural, Innovació i Política Forestal, l'autoritat de gestió encarregada de l'aplicació de l'ajuda del FEADER. Un dels objectius aconseguits aquest mes de maig, ha estat la primera guia metodològica per a la creació d'espais test agraris a l’Estat espanyol.\nDe fet, el Grup Operatiu va néixer amb l'objectiu de dissenyar una metodologia innovadora d'implementació dels espais test agraris alhora que ja ofereix serveis d'acompanyament als nous agents agraris, i crear, articular i dinamitzar una xarxa d'espais test agraris a l’Estat espanyol. El projecte actualment abasta els territoris d'Extremadura i Catalunya i està liderat per l'Associació d'Iniciatives Rurals de Catalunya (ARCA). Els seus membres beneficiaris a Catalunya són la Xarxa per la Conservació de la Natura (XCN), l'Associació Rurbans-Escola de Pastors de Catalunya i la Federació d'Agrupacions de Defensa Forestal de la Terra Alta. A Extremadura ho són la Red Extremeña de Desarrollo Rural (Redex), la Universitat d'Extremadura, l’Asociación para el Desarrollo Integral de Tajo-Salor-Almonte (TAGUS) i la Sociedad Cooperativa Limitada Nuestra Señora del Prado (Cooprado).\nEl Grup Operatiu RETA i el seu projecte d'innovació estan coordinats per Neus Monllor, consultora agrosocial especialista en desenvolupament rural i relleu generacional.\nNomés un 7% de titulars d'explotacions agràries tenen menys de 40 anys\nEl nombre d'explotacions agràries ha disminuït un 2,1% a l’Estat espanyol en el període comprès entre 2013 i 2016, segons l'Enquesta sobre l'Estructura de les Explotacions Agrícoles de l'INE. Segons la mateixa font, els titulars d'explotacions agràries més grans de 55 anys representen el 65% del total, i els de menys de 40 anys, el 7%. Els titulars d'explotacions agràries en condicions de treball assalariat fix són en un 38% majors de 55 anys, i en un 14% menors de 40 anys. La tendència és similar a la majoria de regions europees, en les quals només el 5,3% dels titulars d'explotacions agràries són menors de 35 anys.\nD'aquí la necessitat i l'esforç d'entitats i administracions per crear nous models que facilitin la incorporació de persones joves i noves a la pagesia. Més encara quan els experts han constatat que hi ha una nova generació de pagesos i pageses, molts d'ells sense arrels agràries i sovint d'origen urbà, vital per assegurar la continuïtat en les activitats primàries afectades per la falta de relleu generacional. Aquests nous agents agraris requereixen d'un acompanyament diferent al perfil tradicional perquè, encara que solen tenir formació superior, els falten experiència pràctica i eines de facilitació d'accés a la terra, entre d'altres aspectes clau.\nUn espai per a testejar l'activitat agrària a persones joves que no venen de pagès\nÉs en aquest marc que neixen els espais test agraris, com una eina que faciliti la incorporació de nova pagesia al sector i que doni oportunitats d'accés a la terra per a les persones emprenedores. Això s'ha de traduir en empreses viables, amb inversions ajustades a les necessitats reals i amb un canvi d'orientació de les explotacions agràries cap a produccions més sostenibles social, econòmica i ambientalment. D'aquí l'acompanyament durant un període de temps per testejar l'activitat agrària per part dels nous agents, però també per dimensionar el projecte a les necessitats concretes de cada cas.\nDurant les jornades del juliol s'exposaran algunes de les experiències ja existents en altres països europeus, on especialment a França ja es porten diversos anys de treball en la implementació del model. Així mateix es durà a terme un taller de creació d'espais test agraris. En les jornades es donaran a conèixer els principals resultats del Grup Operatiu RETA, s'intercanviaran experiències sobre emprenedoria agrària i es debatrà sobre les polítiques d'incorporació de joves i nous agents al sector. En l'última de les jornades es debatrà sobre els objectius i governança de la futura xarxa d'espais test agraris espanyola, en el que es pretén sigui el germen d'una futura implementació del model en diversos territoris de país.


Les campanyes del Trueta per promoure una bona higiene de mans s’amplien cap als centres d’atenció primària | ICS Girona\nLes campanyes del Trueta per promoure una bona higiene de mans s’amplien cap als centres d’atenció primària\nS’hi faran formacions específiques als professionals i s’ha gravat un vídeo promocional per conscienciar sobre la importància d’evitar infeccions\nAvui se celebra el Dia Mundial de la Higiene de Mans, que enguany se centra en la campanya “Salveu vides: renteu-vos les mans”, que impulsa l’Organització Mundial de la Salut (OMS). Fa anys que l’Hospital Dr. Josep Trueta de Girona lidera un conjunt d’activitats per promoure la bona pràctica en aquest camp, tant entre professionals sanitaris com amb pacients i familiars, i ara s’amplien cap a l’àmbit d’atenció primària de l’ICS a Girona.\nPer a fer-ho els professionals seguiran un curs en línia per perfeccionar les tècniques de fricció de les mans amb preparats alcohòlics abans i després del contacte directe amb els pacients. Aquesta està demostrada com l’acció més efectiva per evitar que les mans actuïn com a vector en la transmissió d’infeccions, ja sigui contaminant les superfícies que amb posterioritat tocaran els mateixos pacients, o bé en contactar amb objectes contaminats i tocar els usuaris sense haver fet una higiene prèvia. Tant l’OMS com els Centers for Diseases Control and Prevention (CDC) concedeixen a aquesta acció un grau d’evidència científica màxim.\nI per fomentar també una bona higiene de mans s’han adquirit dos nous aparells amb llums ultraviolades, que s’utilitzen durant els tallers formatius i que revelen els racons de les mans que no han estat ben desinfectats, tot i haver practicat una higiene de mans amb solució alcohòlica. Aquests aparells aniran itinerant entre els diferents centres de primària, de manera que tots els professionals podran seguir aquestes sessions formatives als seus propis centres.\nVídeo promocional del grup d’higiene de mans del Trueta\nEl grup d’higiene de mans de l’Hospital Trueta ha impulsat la producció d’un vídeo promocional, que ha comptat amb la col·laboració de l’escoles de dansa Avança de Girona i Dance Craft.\nI per commemorar aquest Dia Mundial de la Higiene de Mans, com cada any al Trueta s’han organitzat una sèrie d’activitats per promoure la bona pràctica en aquest camp, tant entre els professionals com també entre els pacients ingressats i els seus familiars. Al llarg d’avui s’ha instal·lat una taula informativa al vestíbul de l’Hospital i s’ha fet un taller itinerant a l’edifici de consultes externes, les plantes d’hospitalització i el servei d’Urgències, on a banda d’explicar les tècniques més apropiades de neteja de mans, s’ha convidat els usuaris a participar en aquest taller formatiu.\nDes de principi d’any al Trueta s’està utilitzant de manera rutinària una app que té per objectiu valorar el nivell de compliment amb què els professionals assistencials fan la higiene de mans en les situacions que recomana l’Organització Mundial de la Salut.\nPer a aquest 2019, l’Organització Mundial de la Salut ha escollit l’eslògan “Una atenció neta per a tots està a les vostres mans”, i fa una crida a treballadors sanitaris, directors i administradors d’hospitals, responsables polítics i als caps de prevenció i control d’infeccions per tal d’impulsar campanyes preventives a través d’una bona higiene de mans.\nGràcies a la motivació dels professionals, les tècniques que s’hi utilitzen i la seva tasca de promoció, el Trueta és un dels hospitals referents en aquesta matèria.


Can Pascual - COOLTUR Turisme Cultural\nCategories: Patrimoni Modern, Què visitar a Catalunya, Què visitar a Mataró, Què visitar al Maresme\nCan Pascual és un edifici situat al carrer Nou, 3, al centre urbà de Mataró, a la comarca del Maresme.\nAquest edifici va ser construït al segle XVII, com a seu de la farmàcia Pascual, encara que ha estat reformat a principis del segle XX.\nEl què més ens pot cridar l’atenció, d’aquest edifici, és que alguns dels balcons presenten una decoració amb rajoles vidriades. També és molt interessant la decoració esgrafiada que hi ha a totes les finestres de l’edifici. Aquesta decoració presenta sanefes i garlandes amb motius florals.\nCan Pascual was last modified: maig 3rd, 2020 by cooltur


El Govern durà les detencions als tribunals i demanarà explicacions a Calvo\nEl Govern presentarà una denúncia contra les setze detencions per part del Cos Nacional de la Policia d’ahir dimecres a les comarques gironines per si els fets poden ser constitutius d’un delicte de detenció il·legal. Paral·lelament, el vicepresident Pere Aragonès i consellera de Presidència, Elsa Artadi, exigiran avui explicacions a la vicepresidenta del govern espanyol, Carmen Calvo, sobre l’actuació policial “inacceptable” dimecres a les comarques gironines. Aragonès i Artadi es reuniran aquest matí amb Calvo a Madrid.\nL’executiu considera que darrera de les detencions dels alcaldes de Verges i de Celrà, així com del fotoperiodista d’El Nacional i de diversos ciutadans, sense ordre judicial, poden ser un delicte. El Govern recorda que l’article 167 del Codi Penal castiga tant al particular com al policia que faci una detenció fora dels casos que autoritza la llei.\nEl Govern sosté, davant les setze detencions, que “el dret a la llibertat és un dels fonamentals del nostre ordenament jurídic, no només per venir recollit expressament en l'article 17 de la Constitució, sinó perquè en el seu article primer s'assenyala a la llibertat com un dels valors superiors del nostre ordenament jurídic “.\nEn AQUEST context, defensa que la Declaració Universal de Drets Humans de 10 de desembre de 1948 prohibeix la detenció arbitrària (article 9); también cita el Pacte Internacional de Drets Civils i Polítics de Nova York de 16 de desembre de 1966, que estableix a més que la detenció NOMÉS podrà acordar-se per els causes legalment LICITUD; i la Convenció per a la Salvaguarda dels Drets de l'Home i de les llibertats Fonamentals, feta a Roma el 4 de novembre de 1950, que estableix a els supósits en què una detenció és legítima.


Malgrat cap família de l'escola ha demanat cap explicació ni ens ha fet arribar cap opinió contrària a la celebració de la festa, degut a la gran repercussió mediàtica que ha tingut la nostra proposta, hem cregut convenient emetre aquest comunicat.\nUs agraïm a tots les innombrables mostres de suport rebudes.\nI ara, gaudiu de la festa i aprofiteu-la per conèixer les famílies que comparteixen la vida educativa dels vostres fills/es.\nDijous vaig anar a la Reunió de l’AMPA…\nSi, dijous era un dels 12 pares que hi havia a la reunió de l’AMPA.\nSi, ho heu llegit bé, de les més de 300 o 400 famílies de l’escola, nomès 12 estàvem representades a la reunió de l’AMPA.\nPer mi L’AMPA és un valor afegit que té l’escola Bages. És la manera que tenim els pares de millorar l’escola, la relació pares-escola i facilitar la conciliació de la vida laboral i familiar de tots els pares.\nI d’això van aquestes reunions. Les fem per repartir les tasques de gestió de les activitats que fa l’AMPA.\nHi ha la Comissió d’extraescolars que es preocupa d’organitzar les activitats extraescolars a la mateixa escola, i això a tots els pares ens va molt bé per que a part de que els nostres nens adquireixen coneixements diversos, també ens dóna 1 hora de coll per anar més tranquils a recollir els nostres fills.\nAquesta mateixa comissió ,l’any passat, va tenir la brillant idea de crear i gestionar el TEA-Time, una espècie de servei d’acollida, amb anglès, de 16:30 a 18h, que ens permet als pares deixar als nostres fills, esporàdicament , quan no els podem venir a recollir a l’hora de plegar,o mentre el germà està fent una extraescolar al cole, per exemple.\nTambé pensant en fer més senzilla la conciliació de la vida laboral i familiar, l’AMPA ofereix un servei despertador . Que a molts pares ens va de conya!!\nI el migdia? Quanta gent no pot venir a buscar els nens al migdia i deixa els nens al menjador? Per sort tenim la fabulosa comissió del menjador que s’ocupa, junt amb l’escola, del funcionament de menjador.\nI que me’n dieu del llibre reciclat? Gràcies a la Comissió del Llibre reciclat, l'escola té un projecte de socialització de llibres que permet que els nostres fills puguin tenir els llibres a un cost molt més baix i aprendre el valor de compartir, conservar i tractar bé els llibres perque tots ens en poguem aprofitar.\nJo crec que, nomès amb això, les 12 persones que erem ahir a la reunió ja en tindríem prou.\nPerò no!!! La il·lusió, la vocació de servei que portem a dins, i el bon rotllo que hi ha al grup… Fa que no ens quedem nomès aquí… I Aquest curs, com cada any els pares, mares i nens de l’escola també podrán disfrutar de:\nEl Casal D’estiu i la jornada intensiva de final de curs que tan bé ens va molts pares que no podem recollir els nens a les 13h o a la 15h.\nLa Castanyada, La festa de la Marató, el Carnestoltes, el caga tió dels més petits, el Carter Reial, el suport a les curses d’atletisme, i la Gran Festa de Primavera,… Gràcies a la Comissió de Festes, que s’ho curra molt per que tots en poguem gaudir. Per que potser no ho sembla, però ja us dic jo, que ja porto 3 anys implicat a l’AMPA que porta molta feina.\nI de la Loteria de l’AMPA, que m’en dieu? L’any passat vem rascar un petit premi!! És que la Comissió de la Loteria té bon ull a l’hora de triar números. Per cert, ahir, a la reunió va sortir la opció de fer loteria de la Grossa, però aquí…ja no hi arribem!!\nAquest any la Comissió de comunicació vol obrir un nou canal de comunicació, a part del facebook, el mail, la web i els triptics o posters…, Volem obrir un canal de Whatsapp unidireccional. Però no sabem encara com fer-ho. Algú ens pot ajudar? A veure si aconseguim que la informació arribi a tothom i facilitar el diàleg entre tots.\nI podríem acabar aquí, però creiem que encara podem fer una mica més, i en aquest sentit us vull comentar uns temes que considerem importants per tots els pares de l’escola:\nAquest curs passat entre l’AMPA, l’escola i l’Ajuntament, hem treballat per trobar una solución per evitar que els veïns incivics del bloc que dóna al pati, no tirin coses que puguin fer mal a cap nen.\nEns farem pesats amb l’Ajuntament, per aconseguir que s’amplii la vorera de l’entrada principal de l’escola.\nI com cada any, aquest curs, continuarem sent el canal de comunicació entre tots els pares que ho necessitin i l’escola.\nPer tot això, aniria molt bé que la massa social de pares, implicats activament a l’AMPA , superés el 5% actual. Perque ens encanta el que fem, però necessitem més pares i mares!!\nPropera convocatòria l’ASSAMBLEA del 19 d’octubre a les 21h al menjador de l’escola\nAquells pares i mares que volgueu entrar a formar part de la Junta de l'AMPA, ara en teniu la primera oportunitat !!\nAquest dijous 21 de Setembre de 2017, a les 21h, farem la primera reunió del curs 2017-18.\n2. Final mandat junta actual\n3. Valoració llibre reciclat\n4. Assemblea socis Ampa\nAnimeu-vos a col·laborar i participar activament a l'AMPA, us necessitem !!!


Redacció Catalunyapress | diumenge, 18 de febrer de 2018\nEl barcelonista Thomas Heurtel davant del madridista Facundo Campazzo (EFE)\nEl Barcelona Lassa va derrotar el Reial Madrid aquest diumenge a la final de la Copa del Rei de Bàsquet de Les Palmes de Gran Canària per 90-92. És el títol número 24 dels blaugrana, que trenquen així la ratxa de quatre victòries consecutives dels blancs. Pau Ribas va ser el màxim anotador del partit, amb 21 punts. Pel Reial Madrid, el màxim anotador va ser Jaycee Carroll. El MVP del torneig va ser triat Thomas Heurtel.\nEl Barça Lassa perd el clàssic a l'Eurolliga\nNavarro rep l'homenatge que es mereix a l'Eurolliga\nFa unes setmanes, hagués estat impensable veure el resultat d'aquest diumenge. El Barcelona estava signant la pitjor temporada de la seva història. Després del cessament de Sito Alonso i l'arribada de Svetislav Pesic, les tornes han canviat. Sense grans ostentacions, el FC Barcelona ha millorat profundament i la primera demostració va arribar aquest diumenge.\nLa victòria blaugrana es va forjar en el segon i tercer quarts, gràcies entre altres coses al rebot, dominat absolutament pels catalans (23-39). Només en el primer quart i en el empenta final els blancs van ser superiors als blaugrana. En els primers 10 minuts, l'encert en el tir lliure va donar als de Pablo Laso un avantatge de sis punts (21-15). Ja en el segon quart, el treball de Ante Tomic en la pintura, recolzat per Pau Ribas, va donar la volta a la truita i els catalans van marxar amb + 6 al descans.\nUn parcial de 1-10 al començament del tercer quart, amb triples de Ribas i Hanga i cistella de Heurtel van trencar el partit i el Madrid ja va ser a remolc en la resta de la final. El tercer quart es va acabar amb un clar +15 per als de Pesic, deixant la final vista per a sentència. Però diversos errors del Barcelona i el punt d'honor dels de Laso van mantenir viu el partit fins al final. Sanders i Hanga mantenien el Barça per davant, però Carroll va treure el fusell i, recolzat per altres triples de Thompkins i Rudy van reduir l'avantatge blaugrana fins a fer-menor de 10 punts.\nQuedaven 55 segons i després d'una cistella de Sanders, el Barça guanyava de set. Heurtel celebrava ja el títol a la pista quan un triple de Thompkins posava el Madrid a tres. A falta de 11 segons, un altre triple de Thompkins va posar un 90-92 amb bola per al Barça. El Madrid va fer falta ràpida i Oriola va fallar dos tirs lliures, donant als blancs una mica més de 10 segons per remuntar o empatar. Finalment, no van aconseguir anotar (van reclamar una falta de Claver que els àrbitres no van veure) i el Barça va aconseguir la Copa quan ningú donava un duro per ells a la seva arribada a Las Palmas.


Política - 26/05/2019 - 21:18\nEl candidat arriba a la seu del PPC per fer el seguiment dels resultats de les eleccions municipals amb els números 2 i 3 de la llista i sense simpatitzants\nEl candidat del PP a l’alcaldia de Barcelona, Josep Bou, s’ha mostrat confiat amb els resultats i ha assegurat que és “l’optimisme personificat”. “He fet tot el que he pogut i el PP també, ara que parlin els barcelonins i amén amb el que diguin”, ha explicat Bou mentre arribava a la seu del partit acompanyat de la número tres de la llista, Imma Delgado, per fer el seguiment en directe dels resultats electorals. Durant aquest breu contacte amb la premsa, Bou ha apuntat que ha recorregut “tots els districtes” al llarg de la jornada per donar suport a la militància i ha considerat que les urnes “no estaven tan plenes” com a les eleccions espanyoles del 28-A. En relació als sondejos, i concretament a l’últim publicat per Betevé i El Periódico que indica que els populars es quedarien fora del consistori amb un 3,4% dels vots, Bou ha negat haver-los vist. “Sóc l’home més desinformat del món, no en vull saber res”, ha deixat anar.i sense simpatitzants\nEl candidat seguirà l’escrutini en directe des de la seu del partit, juntament amb els números 2 i 3 de la candidatura, Óscar Ramírez i Imma Delgado, i el director de campanya, Joan López Alegre. A diferència dels últims comicis, els populars no han llogat cap sala ni cap hotel per fer seguir els resultats amb militància i simpatitzants, i ho faran des de la seu del partit, juntament amb la premsa.\nPer la seva banda, el número dos de la candidatura ha fet posteriorment una roda de premsa sense preguntes per valorar la participació, que ha apuntat que ha estat un 5,5% superior respecte els darrers comicis i que, per tant, ha qualificat de “positiva”. Ramírez, que ha explicat aquest augment amb la coincidència de les eleccions municipals i les europees, ha evitat parlar sobre sondejos ni enquestes, i ha avançat que esperaran a tenir “dades reals” per fer una valoració definitiva.\n#pp #bou #barcelona


Borriana reforça a l'abril el tractament contra els mosquits - Diari Millars, informació local en valencià.\nBorriana reforça a l’abril el tractament contra els mosquits.\nL’Ajuntament de Borriana ha reforçat des del mes de març passat els tractaments per a evitar la proliferació de mosquits arran de les pluges recents i de la pujada de temperatures, encara que la Regidoria de Salut que dirigeix Dolores Carbonell realitza actuacions de control de plagues de mosquits durant tot l’any a través de l’empresa concessionària Lokímica, encarregada de la gestió.\nSegons ha confirmat la regidora, “al març i a l’abril es reforcen els treballs i passen a ser quinzenals, després dels primers episodis de pluges d’aquesta primavera i davant la pujada de temperatures, per a evitar l’aparició de focus de mosquits”.\nA més, ha recordat als veïns i veïnes del municipi la importància d’“evitar els estancaments d’aigua en poals, bidons i basses en parcel·les privades”.\nLa responsable de l’àrea ha recordat que amb la finalitat de mantindre el terme municipal de Borriana en les millors condicions sanitàries possibles, i evitar a més “els efectes molestos que els mosquits causen a la ciutadania, com ara picades i reaccions al·lèrgiques locals”, l’Ajuntament desenvolupa un tractament terrestre contra els mosquits “durant tot l’any i es potencia i intensifica en cas de necessitat, com ha passat ara o com passa en el període estival”.\nEn el municipi, el tractament durant tot l’any està orientat a “evitar l’aparició d’insectes en qualsevol estat, larves o adults, completant-se a més amb el monitoratge de les zones i el detall de resultats”, la qual cosa permet, segons Carbonell, “avaluar permanentment el servei i determinar les actuacions a realitzar”.\nTambé ha concretat que els tractaments es realitzen cada mes de l’any, i els productes emprats, ha assegurat, “són innocus per al medi ambient, i no afecten de cap manera la qualitat de les aigües ni les zones, protegides o no, de fauna i flora”.\nAl llarg de l’any, el tractament és mensual, quinzenal o setmanal, tot depenent de l’època de l’any, i durant alguns mesos l’obtenció de dades es realitza en 20 punts de monitoratge del terme municipal.\nPost més nousBenicàssim reforça i agilita la comunicació entre comerciants i ajuntament\nPost més vellsEs podrà passar de curs amb assignatures suspeses a la Comunitat Valenciana


Risc de més inundacions al sud-oest de la Gran Bretanya\nEl mal temps afecta diversos països europeus. A la Gran Bretanya, el temporal, que ha provocat inundacions les últimes setmanes en diverses zones, amenaça ara de provocar el desbordament de rius a les àrees situades sota el nivell del mar. A l'illa italiana de Sicília, dues dones i una nena de 7 anys van morir ofegades quan un riu desbordat va arrossegar el cotxe en què viatjaven.\nRedacció 03/02/2014 - 11.39 Actualitzat 03/02/2014 - 12.54\nLes fortes pluges han inundat extenses zones de Somerset. (Foto: Reuters)\nA la Gran Bretanya, després dels temporals de les últimes setmanes, que han provocat inundacions en diversos punts del país, ara les previsions apunten que la situació pot empitjorar, i el principal temor és el desbordament de rius a les àrees situades sota el nivell del mar. De moment, no s'han hagut de lamentar víctimes mortals.\nLa zona més afectada és la del comtat de Somerset, al sud-oest d'Anglaterra, on es queixen de la falta de previsió a l'hora de dissenyar un pla per afrontar els temporals. "Els rius no s'han dragat des de fa molt de temps", apunta un repartidor de correus, que explica: "Aquests rius ja no poden absorbir l'aigua i es desborden. Fa un parell d'anys també hi va haver inundacions importants i van posar noves comportes que van ajudar. Però ara ja no serveixen. Hi ha massa aigua". Les autoritats locals han ordenat l'evacuació de centenars d'habitatges a les zones costaneres del sud del País de Gal·les i del canal de Bristol.\nAl centre d'Itàlia, després de les inundacions a la Toscana, ara preocupa el riu Tíber, que ahir es va desbordar a prop de Roma. I al sud, a Sicília, dues dones i una nena de 7 anys van morir ofegades quan un riu desbordat va arrossegar el cotxe en què viatjaven.\nEl mal temps també afecta el centre i el sud d'Europa. A Sèrbia, l'exèrcit va haver de rescatar un miler de persones atrapades durant hores per la neu dins de cotxes i autocars a les carreteres de la plana del riu Danubi. El temporal de neu ha obligat a prohibir el trànsit per carretera.


Traspàs de Negoci en Barcelona en Miscel·lània - Anuncis Gratis - Pàgina 7\nHipoteques - En Barcelona\nHipoteques necessita finançar la compra d'un habitatge? les nostres hipoteques s'adapten perfectament a la capacitat d'estalvi de cada client i ofereixen diferents possibilitats de finançament. i si vol finançar tota l'adquisició de la seva casa, oferim finançament al 1009 + despeses fins a 40 anys de termini.\npeluqueria en traspàs - En Barcelona, Sant Feliu de Llobregat\nLocal de lloguer a zona comercial en c/josep maria de diaz de sant feliu de llobregat. peluqueria en funcionament. el salon és de 100 metres quadrats amb cabina d'estetica.\ntraspàs de bar en el raval - En Barcelona\nAntiga tenda pesca salada convertit en preciós bar. llicència recien obtinguda amb tot posat a normativa. 3 anys de funcionament. carrer d'accés al barri de molt pas a zona en alça prop del nou complex d'hotel/filmoteca del raval. aire instal·lat. banys graciosos dins de la camera fria.\nEn venda agència transportis de mercancias - En Barcelona\nEs ven empresa de transports de mercancias per carretera d'ambito provincial. 5 vehiculos amb mpd locals i comarcals. molta feina i important cartera de clients.\nbar tapes zona maragall - En Barcelona\nBar tapes i menus situat a zona maragall - hospital sant pablo, en l'actualitat aquesta funcionant i es deixa tot el relacionat amb l'activitat, traspàs:33.000 un lloguer mes de :470.-?\ntraspasso bar / cafeteria a zona privilegiada de barcelona - En Barcelona\nLlicència de taxi en venda mollet del vallés - En Barcelona, Parets del Vallès\nLlicència de taxi en venda, en la cooperativa de mollet del vallés, la qual treballa a la zona del vallés oriental i occidental des de fa 25 anys. zona molt industrialitzada, alta facturació demostrable..8.54\npanaderia amb degustacion - En Barcelona\nBonica panaderia amb degustacion a immillorable zona entre zona forum i zona glòries, prop de col·legi i zona en obres, traspàs per falta de temps per dedicar-me al negoci, degustacion amb unes 8 taules, tots els permisos en regla. contracte per 8 anys i lloguer de 850 euros, traspàs de 50000 euros. a negociar\nTraspasso bar - En Barcelona, Santa Perpètua de Mogoda\nTraspasso bar en ple funcionament.petita terrassa en santa perpètua de la mogoda (barcelona) 6\nes traspassa perruquería mataró - En Barcelona, Mataró\nTraspasso perruquería a mataró. amb clientela fixa, totalment reformada. traspàs per no poder atendre.\nLiquido/traspasso tenda d'alimentacion - En Barcelona, Sant Feliu de Llobregat\nLiquido / traspasso tenda d'alimentacion amb tot el seu contingut, maquinària, gran camara frigorifica, arcones congeladors, vitrina expositora, etc.\nBcn exclusive business traspassa restaurant amb opció de compra de local (gòtic) - En Barcelona\nRestaurant en local de 190 mts. (aprox.) de superfície amb entrada per 2 carrers diferents. situat al costat de c/ davinyo i ample. llicència d'activitats restauració mixta. equipament i decoració recentment actualitzats. termini d'arrendament previst de 15 anys. preu de traspàs: 262.500 preu d'opció de venda de local: a negociar ref. t2525m ...\nTraspàs peluqueria - En Barcelona\ntraspàs peluqueria, zona fabra i puig, 60 m2, 2 lavacabezas, 4 tocadors, bany, cuina, dutxa, estetica, aire condicionat, obres recents de millora, clientela fixa, treball constant assegurat, facturacion superior a 110000 euros.\nEs traspassa tenda de motos - En Barcelona\nEs traspassa tenda de motos a zona immillorable d'eixample de bcn a tres carrers de pso de gràcia tenda de motos en ple rendiment es traspassa per no poder atendre correctament. la superfície de la tenda és de 320m2 tots en planta a peu de carrer. instal·lacions i subministraments nous des d'haceun any ( a.a/calefaccion/iluminacion/etc.) aparado...\nBcn exclusive business traspassa restaurant al costat de parc de la ciutadel.la (eixample dret) - En Barcelona\nRestaurant en local de 160 mts. (aprox.) de superfície. situat a carrer molt comercial. llicència d'activitats restauració mixta.. t4068m informi's personalment en la nostra oficina bcn exclusive business c/ llibertat, 18 - barcelona\nBcn exclusive business traspassa discoteca (maresme) - En Barcelona\nDiscoteca en local de 500 mts. (aprox.) de superfície. llicència de discoteca. equipament i decoració complets. termini d'arrendament previst de 10 anys.. t8469s informi's personalment en la nostra oficina. bcn exclusive business c/ llibertat, 18 - barcelona


Bloc Antonio Balmón: Ara toca Cornellà\nAra toca Cornellà\nAquest dissabte hem constituït el nou consistori de l’Ajuntament de Cornellà per al mandat 2015-2019, i en primer lloc vull agrair tant la confiança de totes les persones que m’han donat suport, com a tots aquells que van votar a les eleccions municipals, manifestant la seva voluntat democràtica de participar en el govern de Cornellà, de construir el futur de la ciutat.\nTorno a ser alcalde, i amb la il·lusió renovada, perquè és la major responsabilitat cívica, comunitària i democràtica que es pot exercir: la d’alcalde de la teva ciutat. Per què és el lloc on vaig aprendre a caminar, a llegir, a combatre, a reflexionar, a caminar al costat de persones molt diverses.\nAmb aquest mandat que acabem d’encetar s’obre un nou horitzó de transformació, però també per a la consolidació. Consolidar tot allò que hem posat en marxa des del 2008, en el primer moment que vam percebre que vindrien temps de dificultats. Hi vam ser des del principi, fent un esforç per sumar complicitats en la lluita contra l’exclusió, posant l’accent en la política social, amb esperit col·laboratiu, buscant recolzament en les forces i sectors progressistes, i protegint els equipaments i serveis que havíem aconseguit. El balanç crec que és clarament de suma, i no de resta.\nEl resultat de les eleccions ens avala com a garantia de canvi, i referma el nostre compromís moral i ètic, avala la feina feta, davant d’una nova etapa de major pluralitat, que no de fragmentació. Seguim tenint la confiança majoritària, i seguirem treballant per la ciutat, fugint del silenci resignat d’alguns, i fugint de les metes infinites d’uns altres que només poden conduir a la frustració i la impotència.\nAlguns parlen que estem davant d’una nova política, però penso que és més aviat un nou temps per fer política, els problemes continuen sent, en essència, la lluita contra les injustícies i les desigualtats, els que han estat sempre, contra allò que hem lluitat sempre. Jo em comprometo a seguir lluitant: per evitar que les fractures socials o identitàries trenquin els llaços que aquesta ciutat ha treballat tant per teixir.\nVaig presentar-me a les eleccions posant vuit raons a sobre la taula, vuit propostes, que a partir d’ara són els meus compromisos. Davant d’aquests nous temps, ara, toca Cornellà.


El 12 d'octubre, des d'una mirada decolonial | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nEl 12 d'octubre, des d'una mirada decolonial\nEls moviments socials llatinoamericans es qüestionen la celebració i la idea romàntica de la 'trobada entre dos móns'\n12 d'Octubre de 2020, per Alba Cartanyà\nEl 12 d'octubre es commemora 'l'efemèride històrica en què Espanya inicia un període de projecció lingüística i cultural més enllà dels límits europeus', segons la Constitució\n"Dia de la Raça", "Dia de la Hispanitat" o "Festa Nacional d'Espanya"; el 12 d'octubre ha tingut diferents denominacions, però totes elles descansen sobre la premissa de celebrar "l'efemèride històrica en què Espanya inicia un període de projecció lingüística i cultural més enllà dels límits europeus", tal com detalla la Llei 18/1987 espanyola.\nSent més o menys explícita la manera de referir-se al dia en qüestió, el 12 d'octubre festeja la conquesta d'una part de la terra i l'origen d'un colonialisme que "encara perdura avui dia". La "descoberta" d'Amèrica, com s'ensenya en instituts i universitats d'arreu, està envoltada de "malentesos que s'han transmès històricament", afirma la historiadora mexicana Irina Ravelo. I, com ja se sap, "el poble que desconeix la seva història està condemnat a repetir-la una vegada i una altra".\nUna història imposada\nNo va ser fins ben entrat el nou segle, que els moviments socials llatinoamericans van començar a qüestionar aquesta celebració i la idea romàntica de la "trobada entre dos móns". Molts països van resignificar la data, i la van convertir en un dia per commemorar la resistència dels pobles originaris. "El problema és que a nosaltres se'ns imposa una educació occidental, una visió europea", relata l'activista xileno-catalana Marlene Feeley i afegeix: "Esborren la nostra memòria i la reemplacen per una història universal, reduint la nostra a petits detalls".\nLes dues han crescut i s'han educat a Mèxic i a Xile, respectivament, i estan d'acord en què fins i tot elles desconeixien gran part de la seva pròpia història. La Irina recorda que un professor els deia que "gràcies a la colonització els mexicans tenien llengua, cultura i religió". Ella reivindica que afirmacions com aquesta, o la imposició de "la descoberta d'Amèrica" en l'ideari popular, "deshumanitza a les persones que ja vivien allà i que tenien una gran riquesa cultural".\nLluny de posar un punt i final a la colonització, els processos d'independència dels diferents països d'Amèrica Llatina a principis del segle XIX van funcionar més aviat d'aparador. Realment, "les revolucions van sorgir de la burgesia criolla i van donar lloc a estats fictici que s'han construït mirant a Europa", lamenta la Marlene. Afegeix que aquesta continuïtat de subordinació d'uns cap als altres es veu clarament en l'explotació de recursos xilens per part d'empreses privades espanyoles i catalanes, un greu problema que està arruïnant la vida a milers de persones, denuncia la Marlene.\nUna cosmovisió pròpia\nProvinent d'una comunitat rural, la Marlene parla amb orgull de la cosmovisió pròpia de la comunitat maputxe. Per exemplificar-la, explica l'origen de dues paraules amb molt de significat: "wentru" vol dir home i està format per "wen" que és "cel" i "tru" que vol dir "comprimit". Per tant, l'home seria "un cel comprimit aquí a la terra". Dona es diu "domo" i vol dir "per allò que som més", però no merament en un sentit reproductiu, ja que "en la cultura indígena la dona té el paper de pensar, d'obrir consciències i de connectar l'home amb el cel", relata.\nUna explicació etimològica que evidencia la concepció pròpia dels pobles originaris, totalment allunyada de la occidental. "Ells no entenen que la terra pugui explotar-se, perquè ningú n´és propietari; tu estàs amb la terra, en formes part" assenyala la Marlene, i afegeix que "cada element natural és considerat un ésser viu que integra la comunitat". En aquest sentit, la Irina parla de la consciència mexica de l'equilibri, d'un mantenir un ordre, perquè "el desequilibri genera noves coses", també en la naturalesa.\nUn "racisme normalitzat"\nTot i els cops de la història, els intents d'imposició i oblit, les comunitats continuen, des de fa centenars d'anys, lluitant per mantenir la seva manera d'entendre i de viure la vida, perquè, com diu la Irina, la "modernitat no està feta per a tots". Les dues són conscients que "la colonització la portem dins" i que "som el resultat del que va passar". Per a elles, "reconèixer aquestes dues parts és un treball profund i dolorós", però creuen que cal començar primer a nivell personal, per passar després al familiar i al social.\nLa Marlene té la sensació que el Camp de Tarragona és una zona potser més "hermètica" que altres territoris amb grans ciutats i que la comunitat migrant està molt dispersa: "Tots els impediments que posa el sistema fan que els nouvinguts es vagin frustrant i acabin desconnectant de la societat d'acollida", argumenta, perquè "s'entra en una espiral que no et deixa avançar, t'acostumes i desconnectes". Lamenta que a Espanya, i Catalunya, la condició per a quedar-se sigui "assimilar-te i oblidar qui ets" i reivindica que això "és un acte de violència". En aquest sentit, la Irina conclou que "el racisme es tan comú que sembla normal", perquè és una discriminació "institucional, cultural i sistèmica". A més a més, les polítiques públiques són fetes "per gent blanca", sense preguntar ni escoltar les propostes de les pròpies persones migrants.\n"Jo me n'adono d'això, i de sobte em venen ganes de marxar", reconeix la Irina. Les dues, de fet, es pregunten de vegades què hi fan aquí. Tot i els moments de dubte, tenen clar que la seva presència "incomoda" i que això es bo: "Quan estàs a la teva zona de confort no creixes ni madures. En aquesta societat, hi ha una idea de creixement continu però no de maduresa", explica la Irina. Per a ella, la maduresa té a veure amb el "despertar de la consciència" i de saber en quina posició ens trobem al món. "Jo no vaig ser conscient dels meus privilegis a Mèxic fins que vaig arribar aquí".\nSeguint aquesta línia, la Marlene considera necessari "saber que els privilegis que tenim per estar aquí, causen misèria en altres llocs". Per això, cal "despertar com a societat", sense caure en la culpabilització però sí en la responsabilitat.\nUn 12 d'octubre des d'una "memòria històrica plural"\nD'aquesta manera, la seva proposta és que el 12 d'octubre sigui "un dia de commemoració del que va ser i del que segueix sent la colonització", des d'una "memòria històrica plural". I també de rebuig contra les polítiques neoliberals, tenint en compte que "la invasió d'Amèrica és el fonament del capitalisme", conclou la Marlene.\nEls discursos que solen fer els sectors més d'esquerres durant aquest dia, opinen, són "molt territorials" i haurien "d'expandir la mirada". "Ens reconeixem amb gent d'aquí, tenim moltes lluites comunes, però esperem que el reconeixement sigui mutu, sense caure en el paternalisme", indica la Marlene.\nTot i que moltes nouvingudes no volen "donar la cara i dir el que pensen" per por a la hostilitat que poden rebre, la Irina i la Marlene saben que "hi ha molta ràbia continguda". La voluntat no és de "revenja", sinó de comprensió: "M'agradaria plantar la llavor de la reconciliació, basada en el reconeixement i el respecte, per trascendir el racisme que impera a tots els nivells i que se sosté gràcies a la prepotència i a la ignorància", revela la Irina. I això també comportaria, a nivell estatal, algun gest de reparació per tots els "greuges històrics" comesos.\n"No es tracta d'aprofundir en el que va passar fa 500 anys, sinó de reflexionar sobre per què aquell sistema se segueix perpetuant i reproduint", assenyala Fiore Longo, experta en Amèrica Llatina de Survival International. En definitiva, que el 12 d'octubre serveixi per reivindicar que el procés de colonització, encara que prengui noves formes i s'anomeni d'altres maneres, "continua latent a l'altra banda de l'oceà, creant el mateix dany que segles enrere".\nJosé Antonio 18 d'Octubre de 2020\nComo Ud. debería saber la Constitución no tiene leyes, es un texto articulado.


Dolç Addictes: Tarta ràpida de temporada\nHola! No sé si a tu també et passa però cada vegada que em telefona algú per convidar-me a casa seva a sopar em surt una frase sense pensar: "perfecte, jo duré les postres". Aquest "sense pensar" és realment important, perquè només penjar entro a la cuina i segur que la Llei de Murphy es compleix: o no hi ha farina o no hi ha mantega o, el més habitual, són les 7 i el sopar és a les 9, ara que faig! Doncs per a aquests dies una recepta fàcil, ràpida i que sempre triomfa: tarta de fruites de temporada.\nPer fer-la només necessites una planxa de pasta de fulls (també la pots fer tu mateix si tens moooooolt de temps), crema pastissera (es fa amb un moment, aquí mateix tens la recepta) i la fruita que tenguis a casa en aquell moment; sí, sí, queda bé amb qualsevol fruita.\nCous la planxa de pasta de fulls al forn amb pes a sobre perquè no pugi molt mentre fas la crema. Deixes que tot refredi i, després, muntes la tarta posant la crema sobre la pasta de fulls i la fruita per sobre. Si encara et queda una mica de temps, pots desfer dos fulls de gelatina hidratada en el suc de les fruites o en aigua i pintar la fruita per sobre perquè quedi més brillant.\nJa ho teniu: fàcil, ràpid i per a tots els gustos!\nEtiquetes: amb fruita , crema , pasta de fulls , tartes