Bloc 4. Variables educatives  | Psicologia de l'educació (UAB) | Unybook\nBloc 4. Variables educatives (2016)\nBloc 4. Variables educatives\nTEMA 3 VARIABLES EDUCATIVES Contingut declaratiu i procedimental (Anderson, 1983) El contingut és el conjunt de “sabers” que s’ensenyen i s’aprenen a l’educació formal i a la no formal. Anderson va fer la següent distinció de continguts:  Contingut declaratiu  Implica DIR coses (estudiar de memòria, copiar, etc.)  Conjunt de fets (esdeveniments concrets en els que utilitzem la memòria com saber que la revolució francesa va ser a l’any 1879), conceptes (fets relacionats entre si que comparteixen característiques comunes. Amb els conceptes utilitzem la lògica i la deducció però s’ha de conèixer cada concepte) i principis (relacionen conceptes concrets, són lleis que relacionen fets i conceptes).\n S’ensenya i s’aprèn amb exposicions orals, resums, esquemes, etc.\n S’expressa a través del llenguatge  És la part més teòrica de l’aprenentatge  Exemple: Aprendre les taules de multiplicar o la taula periòdica.\nEn els primers anys de formació formal hi ha menys contingut declaratiu. Per tant, aquest augmenta a mesura que augmenta el contingut educatiu. És un contingut econòmic i fàcil d’ensenyar.\n Contingut procedimental  Implica FER coses (mètodes i tècniques i seqüencies d’acció)  Conjunt d’accions orientades a un fi  S’ensenya o s’aprèn amb tallers, modelatge (modificacions de conducta) i pràctiques.\n Part pràctica de l’aprenentatge  Pot ser de dos tipus: algorismes (conjunt de seqüencies d’acció que si les fem correctament garanteixen l’execució del procediment) i heurístics (idea general que no garanteix la correcta execució sinó que només t’ajuda i t’orienta)  Exemple: Aprendre a cordar-se les sabates, a anar amb bicicleta...\nEn el sistema educatiu, el contingut procedimental té una aparició i creixement invers. És a dir, en la infància és molt present i després va disminuint progressivament fins arribar a la universitat on és gairebé inexistent. Això passa perquè ensenyar i aprendre cognitiu procedimental és molt més car que no ensenyar la teoria.\nEl canvi de primària a secundària és molt rellevant perquè es passa d’un contingut procedimental a un sistema més saturat de contingut declaratiu. Per això moltes vegades a secundària augmenta el nombre de fracassos escolars, perquè molts alumnes no saben adaptar-se al nou canvi.\nTEMA 3 Una manera de fer arribar el currículum als alumnes és ensenyar un contingut més procedimental, com el cas dels cicles formatius. ¡Demanar a l’alumne quin tipus de contingut li es impartit i quin li va millor!  Contingut actitudinal  Les actituds són valoracions de persones, coses, fets, etc.\n Queda més vinculat a les emocions, motivacions, atribucions, etc.\n És un contingut associat amb el declaratiu i amb el procedimental. És el contingut amb valors que s’anomena.\n Hi ha d’haver un acord entre quin valor atribueix cada professor als alumnes.\nMetodologia instruccional Dins les teories de l’aprenentatge tenim a Piaget que ens parla sobre com aprenem durant el nostre desenvolupament. També tenim a Vigotsky que parla sobre la sociabilitat i la cultura, és a dir, si tenim a una persona de guia que ens ajudi a aprendre, aquest aprenentatge serà millor, tot i que quan hem après aquestes persones s’han de retirar.\nTambé tenim a un autor anomenat Ausubel que ens parla sobre l’aprenentatge significatiu, aquest consisteix en que tenim uns conceptes nous que ens desequilibren i per tornar a l’equilibri adquirim internament aquest nou concepte i aquest adquireix significat.\nSegons Ausubel tenim diferents maneres d’arribar a aquest aprenentatge significatiu:  Per recepció  Transmissió o aprenentatge de contingut declaratiu o procedimental en la seva fora final. És a dir, ja ens el donen fet.\n Exposició oral, instruccions, modelatge, etc.\n La majoria de contingut acadèmic es transmet per recepció (classes magistrals)  Ús de la deducció (de la llei general al cas) El problema és que hi ha professionals que pensen que la recepció només serveix per explicar contingut declaratiu, i no és així. ¡Esbrinar metodologia impartida al nostre alumne!  Per descobriment  Transmissió o aprenentatge a través de pistes, indicis, etc.\n Solució de problemes sense instruccions  La majoria de coses i sabers de la vida quotidiana s’aprenen per descobriment  Ús de la inducció (del cas a la llei) És un mètode bastant lent, consumeix temps i funciona per assaig-error. Aquest només es dóna quan es tracta de contingut pràctic.\nTEMA 3 Cal dir que tant el contingut com la metodologia són termes independents entre elles, és a dir, puc tenir un tipus de contingut declaratiu i que m’arribi a través de recepció o de descobriment. Això també passa amb en contingut procedimental. Per exemple, si jo faig un experiment a casa com fer una barreja i posar-la al congelador, és un tipus d’aprenentatge procedimental amb una metodologia per descobriment. Un altre exemple seria fer pràctiques després d’una teoria i al cap d’un any et deixa fer la pràctica sol, en aquest procés hi ha hagut un aprenentatge procedimental amb una metodologia per recepció.\nEls descobriments científics són una barreja de tots els mètodes (hipotètic deductiu).\nExercici: classifica les següents activitats segons el seu contingut i metodologia instruccional Declaratiu Recepció Debat Llibre de text Classe magistral Estudi individual Descobriment Treball en grup Discussió a l’aula Projectes Procedimental Recepció Tallers Role-playing Pràctiques Manualitats Descobriment Racons Projectes Experimentació ...\nPsicologia de l'educació - Bloc 3. Identificació de variables educatives (2016) Apunte\nPsicologia de l'educació - Bloque temático 4: Variables educativas (COMPLET) (2017) Apunte\nPsicologia de l'educació - Tema 3. Variables educatives. (2015) Apunte\nPsicologia de l'educació - Bloc 5. Variables psicològiques (2016) Apunte\nPsicologia de l'educació - BLOC 7. Necessitats educatives especials (NEE) (2015) Apunte


La Guàrdia Civil ha detingut aquest dijous a la tarda a l'gendre i la filla de l'anciana trobada esquarterada a Chapinería (Madrid) per participar presumptament tots dos en l'assassinat d'aquesta dona, segons han informat a Europa Press fonts de l'Institut Armat.\nDetingut un home a Lleida per presumptament haver donat un tall al coll a la seva mare\nDesprés de concloure el registre en l'habitatge de la víctima, on residia amb la seva filla, la Guàrdia Civil ha procedit a detenir aquesta dona, Àfrica, i la seva parella, Emilio, anomenat 'El Loco', i als quals la investigació situa indiciàriament com autors d'un delicte d'assassinat.\nLes restes de l'anciana van ser trobats ahir en un paratge als afores de Chapinería proper al domicili on vivia la víctima i la seva filla, i que ha estat aquest dijous objecte del registre. La investigació va a càrrec de la Unitat Orgànica de Policia Judicial de la Comandància de Madrid.\nSegons les citades fonts, el gendre -que no era natural de Chapinería-- i diversos membres de la família de la víctima patien problemes derivats d'una situació de drogodependència i alcoholisme, tal com han ratificant en paral·lel veïns del municipi.\nL'alcaldessa de Chapinería, Lucía Moya, ha confirmat aquest dijous que el gendre de la presumpta víctima, l'exparella d'una de les seves filles, no és veí del municipi i que, com han apuntat alguns residents a la localitat, formaven una família en la que havia conflictes.\nL'Ajuntament no té confirmació oficial de res relacionat amb el cas, que es troba sota secret de sumari després que es trobés el cos d'una dona esquarterada i semienterrada en el camí de les Fustes, concretament en un paratge molt transitat. Com regidora sí que coneixia a la qual els veïns assenyalen com a possible víctima perquè la família porta anys residint a Chapinería. "En aquest municipi ens coneixem gairebé tothom", ha contestat a la premsa.\nPreguntada per la conflictivitat d'aquests veïns, Moya ha relatat que són els veïns els que estan donant a conèixer alguns d'aquests episodis per "proximitat" al que ha passat. "Els veïns diuen que han hagut de trucar a la Guàrdia Civil en alguna ocasió perquè va poder haver algun conflicte més enllà del que és normal", ha detallat.\n"El poble aquesta consternat i trista perquè mai vam imaginar que era una cosa que ens pogués passar. És una cosa que no contemples en un municipi de 2.400 habitants. Estem desitjant que passi una mica de temps i veure si reprenem la calma i la normalitat", ha desitjat.\nUna de les filles de la dona de 70 anys, a la qual suposadament pertany les restes cadavèriques trobades a la localitat de Chapinería, ha explicat que no va denunciar la seva desaparició al creure que s'havia anat de casa voluntàriament i que la relació amb ella era " dolenta ".\nEn declaracions al programa 'Espejo Público' d'Antena 3, aquesta filla de la desapareguda, Àfrica, ara detinguda, ha assegurat que es troba molt afectada per la situació. "Estic fatal, m'estic morint, no com ni dormo", ha desgranat.\nTambé ha dit que "no sap res" del que ha passat amb la seva mare i que no va denunciar la seva desaparició perquè "bevia moltíssim, prenia moltes pastilles i se li anava el cap".\nA més, ha assegurat que la seva exparella no viu ja en el domicili perquè té una ordre d'allunyament i que la nit que va desaparèixer el va cridar la seva germana perquè li posés per telèfon a la seva mare, davant la qual cosa li va dir que no era a casa, que "ja vindria" i que pensava que s'havia "anat de vacances". Finalment, ha afegit que la relació amb les seves dues filles era dolenta.


AVANTATGES DE VISTA LES PARETS I SOSTRES DE LES SEVES INSTAL·LACIONS\nAVANTATGES DE VISTA LES PARETS I SOSTRES DE LES SEVES INSTAL·LACIONS Revestimiento PSI Placsell® Sanitario Industrial 12/12/2020\nHi ha vida més enllà de la pintura. A l'hora de donar un aire nou a una estada, podem aportar un plus si revestim les parets i els sostres amb materials que ens puguin ajudar en molts aspectes, entre ells:\n1.- A complir les normatives sanitàries que el mercat Europeu ens exigeix.\n2.- A cobrir les imperfeccions que donen lloc a la proliferació de bacteris.\n3.- A millorar estèticament donant major nitidesa i claredat en l'estada.\n4.- A reduir costos, ja que ens evita l'haver d'anar pintant de tant en tant, ja que és un material que és per a tota la vida.\nPlacsell® (Plaques Segellades) en totes les seves modalitats, es pot definir, després de més de 50 anys instal·lant a Europa, com el millor sistema existent avui dia per a la rehabilitació i obra nova de parets i sostres, sigui quin sigui el seu estat i situació.\nAmb la intenció de cobrir totes les necessitats que el mercat sanitari exigeix, el nostre revestiment higiènic sanitari Placsell® compleix normativa sanitària i ens ofereix una àmplia gamma de solucions, tot en revestiment sanitari.\nRevestiment COBERPLAST disposa d'una àmplia xarxa d'instal·ladors i distribuïdors a tot Espanya i Portugal a través dels quals es poden cobrir totes les necessitats que la indústria ens exigeix ??en aquest camp, bé mitjançant venda de material i assessorament en el muntatge o mitjançant ofertes a preu tancat inclosa la instal·lació.\nVeure totes de Revestimiento PSI Placsell® Sanitario Industrial Veure totes\nRevestimient PSD Placsell® Sanitari Decoratiu\nrevestiments coberplast col·labora per a fer un món millor\nara amb el covid-19 la neteja i desinfecció és més important que mai. amb placsell és fàcil.\n30 anys ... i et seguirem facilitant el treball per molts anys més.


Cambra Termogràfica INTC01-NR+blackbody per a un mesurament més precís\n> COVID-19>Temperatura>càmera Termogràfica amb Blackbody INTC01-NR\ncàmera Termogràfica amb Blackbody INTC01-NR\nReferència INTC01-NR + blackbody\nCàmera Termogràfica INTC01-NR + Blackbody per a una medició més precisa\nCàmera termogràfica per a mesurar la temperatura corporal. Aquesta càmera tèrmica està orientada al mesurament de la temperatura en llocs amb grans afluències de manera precisa i ràpida fins a 3 metres de distància. Inclou, de manera opcional, un calibrador de temperatura d'alta precisió o blackbody per a detecció de febre\n3 375,90 € amb impostos\ncàmera termogràfica per a mesurar la temperatura corporal\nLa nostra càmera termogràfica està orientada al mesurament precís de la temperatura corporal en llocs amb grans afluències de persones. Incorpora un algorisme basat en la intel·ligència artificial (IA) que permet la detecció simultaneja de 20 a 30 cares fins a 3 metres de distància.\nLa càmera tèrmica de Tsimplifica compta amb fins a 15 paletes de color ajustable en la visualització de temperatura. A més, inclou un sistema per a ressaltar mitjançant alarmes de colors les àrees que es troben fora dels rangs normals de temperatura.\nLa compra de la càmera termogràfica per a mesurament de la temperatura corporal incorpora un programari de monitoratge. Aquest programari és totalment funcional i fàcil de configurar sota Windows. A través d'ell, poden analitzar-se dades, gestionar imatges i exportar dades.\nEn Tsimplifica posem a tots els nostres clients l'opció d'incloure en la compra de la nostra càmera tèrmica un calibrador d'alta precisió o blackbody per a reduir el rang d'error de mesurament de temperatura. Està especialment indicat per a detectar amb precisió casos de febre i evitar contagi per malalties infeccioses.\nDescobreix l'última tecnologia en càmeres tèrmiques\nLes càmeres termogràfiques o càmeres tèrmiques perceben la radiació infraroja que emet un cos i és capaç de mostrar-la en pantalla en forma d'imatge. La seva tecnologia detecta emissions d'infrarojos que produeix l'espectre electromagnètic d'un cos i les transforma en imatges visibles. D'aquesta manera, gràcies a la compra de càmeres tèrmiques, pot visibilitzar-se la radiació d'un cos en emetre aquest calor.\nLa nostra solució de càmera termogràfica posseeix tecnologia líder de processament d'imatges tèrmiques, entre les quals s'inclou Adaptive AGC, DDE i 3D-DNR. Incorpora, a més, un algorisme d'aprenentatge automàtic basat en intel·ligència artificial (IA). Aquest algorisme reconeix les figures que emeten calor i permet el mesurament de la temperatura de la cara de les persones. A més, la tecnologia IA descarta automàticament altres fonts de calor que puguin falsejar els resultats.\nLa càmera termogràfica per a mesurar la temperatura corporal de TSimplifica compta amb 3 maneres de calibrat: automàtic, manual i amb calibrador.\nLa solució òptima per a mesurar la temperatura corporal\nLes cambres termogràfiques o sistemes per a mesurar la temperatura corporal de les persones són tot un reclam per cada vegada més empreses, organitzacions i entitats públiques. La seva aplicació en terminals de transport, en oficines, accés a edificis o supermercats és cada vegada més freqüent.\nLa nostra càmera termogràfica és de gran utilitat a l'hora de detectar possibles canvis de temperatura en grans afluències de persones, permetent el mesurament corporal instantani i de manera poc invasiva. D'aquesta manera, podem controlar l'accés de persones o empleats sense necessitat de mediar contacte físic.\nSi tens alguna necessitat d'implantació de sistemes de detecció de temperatura o cambres termogràfiques, no dubtis a contactar amb nosaltres. El nostre equip expert en tecnologia biomètrica li oferirà un assessorament totalment adaptat a la seva situació.\nEspecificacions tècniques i connexió de la càmera termogràfica\nDisposa d'alarma sonora\nSi, es dispara en superar el rang de temperatura objectiu.\n1920 x 1080P (2 Megapíxels) FULL HD\n1/2,8" 2 Megapíxels CMOS FULL HD\n35è x 27è (H x V)\nLent d'imatge tèrmica\n-15 °C a 150 ~ °C\nInterval d'obturador ajustable\nRang de configuració de Bitstream\nRang de temperatura corporal\n35 °C ~ 50 °C\n± 0.3 °C (temperatura de l'objectiu a mesurar 35 °C ~ 38 °C)\n± 0.6 °C (temperatura de l'objectiu a mesurar 20 °C ~ 33 °C),\n± 0.6 °C (temperatura de l'objectiu a mesurar 38 °C ~ 50 °C),\nSensibilitat tèrmica (NETD)\n≤60 Mk (@ 25 °C, F # = 1.0).\nDistància de mesurament\n0,5 - 3 metres\nDistància òptima: 1 metre\n-20° a 55°\nEn relació amb la informació sobre la connexió de la cambra tèrmica, es detalla a continuació les dades tècniques sobre alimentació, comunicadors, relé i àudio.\n1 Alimentació: 12VCC\nEstablert connexió cambra termogràfica\n2 Comunicacions: Ethernet RJ45\n4 Àudio: 1.- Entrada d'àudio\n3.- Sortida d'àudio\nBlackbody: Incorpora una major precisió de mesurament de temperatura\nTsimplifica ofereix a tots els seus clients la possibilitat d'incloure en la compra de la nostra cambra termogràfica un calibrador de temperatura d'alta precisió per a aconseguir resultats molt més precisos en el procés de mesurament de la temperatura corporal.\nAquest calibrador de precisió, calibrador de cos negre o blackbody és un instrument certificat totalment compatible amb la cambra tèrmica. La seva aplicació redueix el rang d'error en el mesurament tèrmic fins a obtenir una precisió de ± 1 °C, la qual cosa minimitza el risc a equivocar-se davant la presència d'una possible malaltia infecciosa.\nD'aquesta manera, el blackbody està especialment indicat per a facilitar a tot tipus d'empreses, organitzacions o entitats públiques la detecció de símptomes de febre. El calibrador proporciona una referència de temperatura constant i molt precisa que calibra la cambra termogràfica.


Què han de tenir els bons mestres\nEl discurs pedagògic tendeix a ser farragós així que resumiré: lideratge i visió del món, amb aquestes dues virtuts ben tingudes penso que passaríem la mar de bé. Però després, els resums s’han de desenvolupar.\n09.01.2019 - 00:14\nEl líder ha de ser segur de si mateix. Segur en les fortaleses i segur en les febleses. Saber que no sap, no el pot desequilibrar. L’angoixa no fa líder i el mestre ha de liderar, que no vol dir sempre manar.\nEl líder ensenya amb naturalitat i és agraït amb qui li ensenya. Sap que l’home culte, sense més, és un mite d’una societat aristocràtica decadent i que tothom coneix el que ha pogut conèixer i no li pesa que sigui molt o poc si és sincer el seu desig d’aprendre. Però és líder perquè té una visió de conjunt. Es pot tenir visió de conjunt amb moltíssims coneixements o amb relativament pocs, però sempre que estiguin significativament interconnectats. El líder no menysté res que pugui ser d’interès per qualsevol persona humana (nihil humanum…) encara que ell s’enfoqui a determinades coses, però sempre sabrà amb qui pot comptar per a les altres i mai deixarà d’aprendre d’ell. Qualsevol nen pot saber més de qualsevol cosa que el mestre, però no té la visió de conjunt d’ell. Per això ha de veure-la en els mestres.\nPer tant el líder ha de ser empàtic, ja que la seva feina és descobrir la manera d’aprendre de cada alumne per enfortir els seus cantons febles. Però també es pot equivocar i aprofitar aquests moments per ensenyar als alumnes com s’aprèn dels errors. Han de veure sempre que rectifica perquè ha pensat. El fet d’arriscar-se dels mestres és també educació del risc per als alumnes. Si veuen que el risc és conscient i que s’aprèn dels errors incorporaran aquesta conducta, especialment que a vegades, cal donar-se temps per pensar.\nEl líder té una visió clara del seu equip (en aquest cas una classe o un grup escolar). Sap quins sublíders hi ha i quins són més positius. Però sobretot sap qui és feble i quin tipus de lideratge necessita abans de poder prescindir de tots. I sap com pot activar els aparentment apàtics o indiferents, els ha de trobar la porta de les inquietuds.\nTotes aquestes virtuts poden ser innates però fins i tot així, s’han de polir i reforçar. I cal dir que no tothom pot ser mestre igual que no tothom serveix per a actor (i la comparació només és instrumental). El que això escriu sap que el lideratge no sempre s’acaba d’aprendre i hi ha temperaments i caràcters que el repel·leixen. Una bona formació inicial ho hauria de detectar i aconsellar alternatives. D’altra banda, treballar en les facultats la dinàmica de grups i l’estudi de casos no estarà mai de més. De fet seria d’allò més important. A part d’unes pràctiques intenses.\nCrec que tothom, des de petit, hauria de tenir una comprensió global del món, el seu i el global. Al principi, sobretot del seu i cada vegada més del global. Jo de la cultura en dic una teoria del món avalada per com més experiències de coneixement millor. I en aquest sentit, potser la de mestre hauria de ser la més renaixentista de les professions. I això inclouria també, en certa mida, els professors d’institut, tant de batxillerat com de formació professional.\nLes experiències s’obtenen escoltant, llegint, viatjant, observant i treballant. I aquests han de ser els mitjans principals de l’educació obligatòria. L’educació professional, en batxillerat o FP (la diferència no s’entén avui), teòrica o tècnica, ja usarà els seus mitjans i llibres de text. I els mestres han de basar el seu lideratge sobre els alumnes en una visió del món al màxim completa i extensa. I això demana unes determinades predisposicions.\nCuriositat lliure i oberta. Què és la música? Què és la literatura? Què és l’art? Què és la ciència? Què és la filosofia? No s’hauria d’admetre en cap facultat de pedagogia ningú sense predisposició d’estar al dia. Es pot entendre un mestre sense passió pel món? Ha de tenir una visió coherent del món editorial, del món escènic, de l’artístic, dels avenços de la ciència i de les novetats socio-polítiques. I tenint en compte que ningú pot seguir tot sol un món tan polièdric com l’actual, el treball en les facultats hauria de ser tan coral com es pogués: escoltar en grup i treballar en equip (un diari, un podcast, un audiovisual…). Cercar, saber, escoltar i treballar.\nPerò cal, com insinuava en José Antonio Marina a Despertad al diplodocus, una revisió global dels currículums. Entre els pedagogs i els editors han de crear un saber del món interconnectat que faci clares, explicables i senzilles totes les coses que ara es presenten separades, disciplinades, academistitzades i buides de relació. En fa un intent ell mateix en el nou llibre Una biografia de la Humanidad, on s’ajunta història, política, sociologia, dret i filosofia. S’hauria d’incorporar a tot això l’art i la literatura, així com la història de la ciència i la tecnologia. De manera que tot mestre acabés amb una visió claríssima de com ha resultat el moment actual i que lligui el passat amb el seu “estar al dia”.\nI les facultats han d’ensinistrar els futurs mestres en el mecanisme més universal que s’ha descobert: l’evolució per selecció natural, que serveix tant per la natura com per la cultura, com fa palès Georges Basalla en el seu llibre sobre l’evolució de la tècnica. El món no està ple de coses subdividides en coses i així. El món conté coses que fan coses amb les subdivisions que tenen. I si aquestes no van, la natura les mata o els inventa noves subdivisions que sí funcionin. I així tira endavant fins i tot el capitalisme. Dit d’una altra manera, hem d’ensinistrar els nostres mestres en el funcionament dinàmic del món, “la Natura s’obre camí”. Esperem que la Humanitat, també.\nI tornant a la divisió entre educació ciutadana i educació professional (amb el batxillerat inclòs), crec que estaria bé que els nostres mestres fossin capaços de posar al dia una cosa com l’arbre dels oficis que, en el Museu d’Història de Barcelona, valia per al segle XVIII. Què es pot ser avui dia? Com? Com funciona tot? Al cap i a la fi, l’orientació professional hauria de començar de maneres informals des de l’inici de l’escolaritat, en forma de joc, al començament, i de manera més analítica cap al final de l’ESO. O ho deixarem tot a un curs al final?\nÉs clar que les noves tecnologies ho han complicat tot molt, però hem d’obrir-nos pas a través d’aquesta aparent complicació i veure que en el fons seguim en un món semblant al que teníem on les coses importants no han canviat. El màxim que ha afegit la tecnologia digital, a parer meu, i no li donem més importància de la que té, és que ha demostrat que fins i tot la cultura i es pot matematitzar i, per tant, automatitzar. Que amb números es pot recrear un dinosaure que pot semblar viure, si més no en una pantalla (ja veurem si pot simular intel·ligència de la bona). Al mestre li serà suficient afegir un apartat nou al Sistema Mètric per mesurar memòries, entendre la seva compressió i discriminar-ne possibilitats; i saber en què es fonamenta qualsevol programari de manera molt bàsica. Després tots s’han d’aprendre segons convingui i hagin estat avaluats.\nI amb una sòlida visió del món, els mestres poden observar els alumnes, posar els temes en peu i dirigir l’aprenentatge. La matèria no l’han de “donar” ells de dalt a baix. Ha d’estar continguda dins les parets de l’escola i un altre dia diré com.\nDesprés la didàctica és la caixa d’eines que cada mestre farà servir segons els problemes amb què es trobi amb cada alumne o grup d’alumnes.\nLes facultats de mestres han de repensar-se, enfortir-se i simplificar. I això només ho poden fer treballant en equip de la manera que elles demanen a les escoles que ho facin. I si volen crear nous mestres, han de renovar-se i holistitzar-se a si mateixes (no confondre amb hostilitzar-se, encara que això, a vegades, no va malament).\nAbout Josep Maria Turuguet Salgado\nMestre de primària jubilat del CEIP Salvador Espriu de Badalona i membre de la Societat Catalana de Pedagogia (IEC). Contact: Twitter | More Posts\nEscola i universitat, universitat i escola: tres propostes Malgrat que ens aquests darrers anys s’han fet progressos per…\nM’agraden els mestres Ara que la quitxalla és a punt de tornar a…


gener | 2021 | Educació física\nRippa rugbi o rugbi tag\n13 gener 2021 11 gener 2021 Escola Antoni Tàpies 6è\trugbi, rugbi rippa, rugbi tag\nEn aquest segon trimestre els alumnes de 6è ens iniciarem al rugbi mitjançant el rippa rugbi o rugbi tag. Mirant aquests vídeos podrem aprendre les normes i practicar-les a l’hora d’Educació física…\nUna pregunta, el rugibi és un esport olímpic?\n– L’objectiu del joc es fer marques. Un assaig o marca és quan un jugador planta la pilota a\nla línia d’assaig o marca de l’equip contrari. Té valor d’1 punt.\n– El terreny de joc és la meitat d’un camp de rugby transversalment.\nNumero de Jugadors\n– Juguen 7 contra 7\nTag o cinturó i les cintes\n– Tots els jugadors portaran un cinturó a la cintura amb dues cintes enganxades.\nDurada del partit\n– El partit es divideix en 2 parts de 20 minuts amb descans de 5 minuts.\n– Els defenses no poden tocar als jugadors atacants. Només poden agafar una\ncinta i treure-la de la cintura. Si aquesta regla no es compleix es penalitzarà a\n– Els jugadors atacants no poden evitar que els defenses els hi treguin el tag.\nQuan un defensa treu un tag ha de cridar “Tag” o “placatge”. Quan s’inicia un\natac o després d’un placatge la línia de defensa ha d’estar a 7 metres dels\natacants o a 10 si han estat penalitzats.\n– El placatge es treure el tag al jugador que porta la pilota en posició d’atac.\n– Un jugador no pot jugar si no te els dos tags col·locats.\n– L’equip atacant té sis oportunitats per atacar i fer un assaig a excepció que perdi\nla possessió (fent una passada endavant o que surti la pilota fora de banda)\n– La pilota s’ha de passar sempre enrere, si es passa endavant o lateral és falta i la\npossessió serà per l’equip contrari.\nAvançat o passada endavant\n– Si la pilota cau a terra i va endavant la possessió passarà a l’equip contrari.\nAnar a terra\n– Tag rugby es un joc on els jugadors sempre han d’estar drets. Si la pilota cau a\nterra (endarrere) el joc pot continuar i qualsevol dels dos equips pot agafar la\n– Els jugadors no es poden llençar a terra per agafar una pilota\n– Si un jugador amb pilota cau a terra la possessió passa a l’equip contrari.\nA la línea de banda\n– Si la pilota surt fora de la línia de banda, la possessió passa a l’equip contrari i es\ntreu des d’on ha sortit la pilota\nSacades o posada en joc\n– Desprès d’una marca l’equip que ha marcat reinicia el joc amb una patada des de\nmig camp. La pilota ha d’estar a terra i no pot sobrepassar el nivell de l’espatlla.\n– Si hi ha contacte intencionat o infraccions reiterades l’àrbitre està obligat a\nmostrar targeta groga (7 minuts d’exclusió) o vermella (fora del camp i no pot\n– Es poden fer en qualsevol moment.\nNormes del rugbi Tag o Rugbi rippa (federació)\nEl rugbi és un esport olímpic? Què són els Jocs Olímpics?\n13 gener 2021 11 gener 2021 Escola Antoni Tàpies 6è\nEl rugbi a 7 s’estrena a Rio de Janeiro 2016 amb tornejos masculí i femení. Però no és la primera vegada que apareix en els Jocs. La versió per a 15 jugadors es va disputar a París 1900, Londres 1908, Anvers 1920 i París 1924.\nClica aquí si vols saber més sobre aquest esport\nCross Cooperatiu: Running to Tòquio\n11 gener 2021 11 gener 2021 Escola Antoni Tàpies 4t, 5è, 6è\nAlumnes de 4t, 5è i 6è, heu descansat força? Doncs si és així no hi haurà problema, ja que començarem el segon trimestre posant-nos en forma de valent i treballarem de forma cooperativa entre nosaltres i amb d’altres escoles de Sant Boi, per assolir el gran repte que ens hem proposat: Arribar corrents fins a Tòquio seu dels Jocs Olímpics del 2021\nPer fer-ho d’una manera més divertida i motivadora ens hem sumat a la moda dels videojocs. Com ho farem? Abans de córrer haureu d’escollir una carta on sortiran personatges d’aquests videojocs i aquesta carta tindrà poders, us farà multiplicar, , sumar… Quilòmetres\nPer cert….Sabeu que són els Jocs Olímpics? Cada quant es fan? Què són les seus? Quins esports són olímpics i quins no? Quins han afegit de nous per a aquestes Olimpíades?\nUs dono temps per investigar abans de que jo us doni una resposta….\nMolta sort i endavant amb el gran repte!


Unitat de Llarga Estada | Institut d'Assistència Sanitària\nEquipament de 40 llits, destinat a l’atenció continuada de persones amb malalties o processos crònics i diferents nivells de dependència, amb diversos graus de complexitat clínica i que no poden ser atesos al seu domicili.\nEs tracta d’una unitat destinada a l’atenció integral i específica de persones amb demència i altres trastorns mentals crònics, amb alteracions de la conducta que els impedeixen continuar en el medi habitual, familiar, institucional o a unitats de llarga estada convencional.\nDe vuit del matí a les nou del vespre.\nRecomanem que les visites es facin en horari de tardes.\nAmb l'objectiu de mantenir el confort dels pacients a la unitat se sol·licita que la presència de familiars no sobrepassi les dues persones alhora.\nEls pacients ingressen a la unitat de forma programada, prèvia valoració del cas per la CIMSS (Comissió Interdisciplinària Mixta Sociosanitària) del territori. Cal complimentar prèviament, l’informe mèdic, d’infermeria i social corresponents.\nEs podran realitzar ingressos per al descans del curador principal amb una durada màxima d’un mes.\nLa seva àrea d’influència és la comarca del Gironès.\nPot descarregar-se el document informatiu fent un clic a la següent imatge:


La Sindriada 2020 recapta més de 300 euros per a iniciatives socials\nSant Magí 2020: Sindriada solidaria al mercat central | Àngel\nLa Sindriada 2020 torna a assolir l'èxit recaptant més de 300 euros per a iniciatives socials\nEls donatius aniran destinats a proveir de productes frescos dels mercats de Tarragona a les famílies més vulnerables\nRedacció 18/08/2020 12:55h\nLa Sindriada de Tarragona torna a assolir l'èxit. L'edició d'aquest 2020, celebrada divendres passat al Mercat Central i al Mercat de Torreforta, va finalitzar amb més de 600 talls de síndria repartits, que van suposar una col·lecta de més de 300 euros, destinats a la campanya 'Aliments amb cor' de la Creu Roja Tarragona.\nAquesta iniciativa consisteix en proveir de productes frescos dels mercats municipals a les famílies més vulnerables de Tarragona. El Mercat Central i, per primera vegada, el Mercat de Torreforta, van acollir la Sindriada 2020 solidària de les Festes de Sant Magí, on es van repartir 624 talls de síndria coneguda comercialment com a Sandía Fashion, les llavors de les quals comercialitza la filial de BASF, Nunhems.\nAjudar a les famílies vulnerables i promocionar el comerç local\nAmb un fort component social que caracteritza any rere any l'acte, es van aconseguir recaptar un total de 312,31 euros, gràcies a les donacions de guardioles que la Creu Roja va instal·lar als mercats, que aniran destinats a la campanya 'Aliments amb cor'.\nAquesta iniciativa va ser iniciada per la Creu Roja el passat mes de juny i, a banda de cercar donacions per ajudar a les famílies en risc de vulnerabilitat social, es pretén també impulsar el comerç local i de proximitat, recollint aliments que provenen totalment dels mercats municipals.\nLa Sindriada, organitzada per l'empresa de mercats de Tarragona, forma part del calendari festiu de Sant Magí i compta amb el suport de la conselleria de Cultura i Festes de l'Ajuntament de Tarragona.\nUna de les altres iniciatives per incentivar el comerç local, és l'exposició 'Teclicatures', que va ser inaugurada el dia de la Sindriada al Mercat de Torreforta. Es tracta d'una mostra de l'artista visual tarragoní Tziqui Artwork, que es podrà visitar fins al pròxim 12 de setembre. A partir del 14 de setembre i fins al 3 d'octubre, la mateixa exposició es podrà visitar al Mercat Central.\nTarragona: Una tronada enceta les festes de Sant Magí de Tarragona més atípiques\nMercats de Tarragona Torreforta Sant Magí Creu Roja Ajuntament de Tarragona


Promoció Dia Mundial del Teatre - 5€ 'El suïcidi de l'elefant hipotecat' - Teatre-Auditori Sant Cugat - Teatre Barcelona\nFinalitzada: ‘El suïcidi de l’elefant hipotecat’ al Teatre-Auditori de Sant Cugat a 5€ (-50%)\nLAminimAL porta al Teatre-Auditori de Sant Cugat aquesta original proposta que, a partir dels textos atemporals de J.S. Sinisterra, crea una experiència teatral integradora en format d’àgora per debatre l’actualitat juntament amb l’espectador, generant, en cada funció, una nova reflexió respecte el sistema que ens rodeja. Una peça de Daniela De Vecchi.\nTeatre Barcelona t’ofereix de forma exclusiva entrades a 5€. El preu de l’entrada sense descompte és de 10€ el que suposa un 50% de d’estalvi\nPer gaudir d’aquesta promoció, només cal que cliquis al següent ENLLAÇ o bé al botó de ‘COMPRAR ENTRADES’ que trobes a continuació. Després de seleccionar i confirmar les localitats, cal seleccionar la tarifa TEATRE BARCELONA i introduir el codi de descompte TEATREBCN.


Les clàusules que a continuació es relacionen regulen les condicions d'ús del Portal d'Internet ESPLAI.ORG (d'ara endavant, el Portal) de la Fundació Catalana de l'Esplai i entitats vinculades.\nL'expressió "usuari" comprèn qualsevol persona que accedeixi al Portal ESPLAI.ORG, ja sigui directament, o des de qualsevol altre lloc d'Internet.\nPer a qualsevol aclariment en relació amb aquesta pàgina Web o les presents Condicions, l'usuari pot posar-se en contacte amb la Fundació Catalana de l'Esplai i entitats vinculades enviant un correu electrònic a dadespersonals@esplai.org.\nFundació Catalana de l'Esplai (amb CIF G-61096368, inscrita al Registre de Fundacions de la Generalitat de Catalunya amb número 983): iniciativa sense ànim de lucre creada al març de 1996 amb la finalitat d'impulsar l'educació a menors, joves i adults en les seves activitats lúdiques i promoure el desenvolupament associatiu, amb voluntat transformadora i d'inclusió social. Aquesta entitat desenvolupa la seva labor principalment en tres àrees de treball: àrea d'innovació educativa, àrea social, i àrea del tercer sector.La Fundació Catalana de L'Esplai és el resultat i la suma d'un conjunt d'entitats i projectes que fan pinya entorn uns mateixos objectius, i que es proposa estimular la vida associativa en tant que espai de vertebració i participació social que reforça la democràcia i contribueix a la millora de la vida dels ciutadans i l'interès general.\nPer exercitar els drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició que contempla la Llei l'usuari pot dirigir-se mitjançant comunicació escrita a la Fundació Catalana de l'Esplai i entitats vinculades, Ref. Protecció de dades, Carrer Riu Anoia 42-54, 08820 El Prat de Llobregat (Barcelona), o bé per correu electrònic a dadespersonals@esplai.org.\nL'Esplai declara i garanteix que manté els nivells de seguretat de protecció de dades personals conforme a la vigent normativa, establint tots els mitjans tècnics al seu abast per tal d'evitar la pèrdua, mal ús, alteració, accés no autoritzat o robatori de les dades facilitades pels usuaris, sens perjudici d'informar que les mesures de seguretat a Internet no són inexpugnables.


Revestiments - Materalia\nEstil, calidesa i acabats professionals per a les parets de la teva llar.\nRevestiments de gres i ceràmica, fusta i parquet, pedra artificial i natural. Dissenya el projecte al teu estil i t’ajudarem a dur-lo a terme.\nConcerta una visita sense compromís\nAconsegueix una sensació d’amplitud i claredat.\nL’estil industrial de moda a casa teu. Troba la combinació perfecta.\nEl color és el mitjà ideal per projectar la personalitat del teu espai. T’assessorem perquè complementi amb tots els altres elements de la teva casa.\nTroba l’originalitat en la pedra. Aconsegueix un ambient atrevit i atípic per a la teva estança.\nRecupera un estil tradicional i et sentiràs com a casa. T’ajudem per trobar la combinació que més escau al teu immoble per crear una sensació de proximitat.\nCalidesa, confort i aïllament en el teu revestiment. Descobreix com un joc de fustes captivador et pot transportar en els racons més íntims.\nEt mostrarem les últimes tendències en revestiments. Fes de la teva llar, un espai únic. La missió dels nostres treballadors és assessorar-te segons les teves necessitats i col·laborar en la personalització dels espais.


Afganistan possible - Centre Cívic PATI LLIMONA Vés a barcelona.catEl web de la ciutat de Barcelona\nInici Exposicions Properes exposicions Afganistan possible0741TF- 24'\nProperes exposicionsAfganistan possible\njuny 1, 201720\ntweet Fotografies de Rubén GuillemDe l’1 al 26 de juny“Durant les 5 setmanes que vaig estar a l’Afganistan rodant el documental “Los ojos de Ariana” com a productor, vaig aprofitar per fer aquest reportatge. El més destacable per a mi va ser veure la gent del carrer vivint la seva quotidianitat en un país devastat per 30 anys de guerra. Es diu molt aviat, però el cert és que en un país amb la mitjana de vida de 45 anys, la majoria de la població només coneix la guerra.\nHe volgut retratar una “normalitat” que mai veiem en els informatius, el dia a dia de la gent comuna que viu en aquesta situació. Sens dubte es veuen vestigis de la destrucció i desolació en que va viure el país en les últimes dècades, perquè és inevitable, però no hi ha armes. Gent que es dedica al cinema, a la poesia, al teatre, a cuinar en els mercats, a fer el pa cada dia, a cuidar els seus cavalls, en fi, a coses normals. Gent que vol un altre país, en pau, sense ingerències, viable; un Afganistan possible.”Inauguració: 1 de juny, a les 19.30 h.Col·labora COMPARTIR\ntweet Article anteriorÁgora Juan Andrés Benítez, una illa al cor del Barri Xino.Article següentEmulsió fotogràfica en diferents suportsprogramacio Articles relacioinatsMés de l'autorOn s’atura el tempsExposició BÚSQUEDASLadrios del corazónExposicions actualsExposició BÚSQUEDAS


Sabadell redactarà un Pla Local d'Infància i Adolescència - El diari digital de Sabadell - iSabadell\nSabadell redactarà un Pla Local d’Infància i Adolescència\nSabadell ja és municipi aliat del programa Ciutats Amigues de la Infància de l’UNICEF. Segons l’Ajuntament, és el primer pas per obtenir el segell de ‘Ciutat Amiga de la Infància’, per impulsar l’aplicació de la convenció sobre els Drets dels Infants a nivell local.\nAl mes de gener caldrà iniciar els tràmits per sol·licitar el segell acreditatiu de la UNESCO. Prèviament s’ha diagnosticat la situació de la infància i l’adolescència a la ciutat i identificat les millores en l’actuació municipal que són necessàries. En el desplegament d’aquestes accions s’haurà de constituir el Consell de Participació Territorial dels Infants i Adolescents, que haurà de vetllar pels drets i fomentar valors com la solidaritat, el respecte i la tolerància. Ara mateix s’ha dissenyat el Consell i el seu reglament, per al qual es reben aportacions durant aquest mes de novembre. També caldrà elaborar el Pla Local d’Infància i Adolescència (PLIA), que s’haurà de convertir en un pla d’acció posterior.\nEl regidor de Cicles de Vida, Miquel Soler (Guanyem), ho ha explicat aquest dilluns, tot presentant les activitats del Dia Universal dels Drets dels Infants, que se celebra el 20 de novembre. El programa començarà divendres amb dos tallers per part del Moviment d’Esplai del Vallès a la biblioteca Vapor Badia per recollir propostes de cara al Pla local d’infància i adolescència.\nDissabte, actes centrals\nDissabte tindrà lloc l’acte central del Dia Universal dels Drets dels Infants, a la plaça del doctor Robert entre les 11 i les 14 hores. Hi haurà jocs i tallers, contacontes, es llegirà el manifest i hi haurà un espectacle d’animació infantil. A la tarda, a la plaça de Pompeu Fabra, al barri de Torreguitart, els esplais faran un viatge en el temps per conèixer els drets dels infants a diferents èpoques.\nFoto portada. celebració del Dia Universal dels Drets dels Infants l’any 2012. Autor: David B.\ndia universal drets dels infants


Farcit de Azitromicina, Codeisan i Ibuprofeno resistia a un emprenyador refredat, a una faringitis i a molta tos. No me’n recordo si els prospectes dels fàrmacs m’aconsellaven no conduir i no fer manipulacions d’eines perilloses, perquè se suposava que tanta pólvora farmacològica m’hauria deixat grogi. Però la reunió que em trobava m’estava marejant. No era un dels meus millors dies, però m’hi estava jugant molt i jo no deixava de suar.\nFaltaven 5 dies perquè s’acabessin els 100 dies de gràcia que és donen a qualsevol govern democràtic, i el qui estava parlant a la reunió, no concretava cap crítica a fer. Tot eren divagacions i tot era intentar un diagnòstic de com havien arrencat a treballar els socialistes en el govern aranès, però sense trobar cap alternativa per oferir a la ciutadania, que se suposava que volia sentir alternatives. Simplement la crítica era : són dolents, malèfics i emplumats. Tota una crítica buida i pueril que no aguantava un discurs seriós.\nA més el capital humà directiu convergent s’havia enfonsat, donant una deplorable i trista imatge. Per una banda el directiu de sanitat i guru del pla estratègic del govern sortint, ara treballava pels altres; també ho feia el directiu tot poderós d’emergències i bombers; i amb una tombarella digna d’un màgic equilibrista, també s’havia passat al bàndol del Tripartit l’altre guru de cultura. Tota la matèria gris dels convergents aranesos estava llogada i ben pagada, pels nous socialistes rampants.\nA més, per amanir tanta pèrdua de capital humà, un home superestimat i desitjat pel partit nacionalista, i que és un veritable home orquestra, a més d’un càrrec de super-super-confiança del Síndic Perdedor de les Eleccions, va tramar unilateralment, fer un seminari de protocol a territori administrat avui pels contrincants polítics. I a més, és va fer escriure una carta pública publicitant el seminari pel xumar de la cort.\nSegur que l’enginyós expert i súper titulat en protocol va pensar que seria una bona manera de boicotejar-los des de dins. Els hi explicaria tot al revés, perquè desprès fessin el ridícul i no sabessin menjar peix amb els coberts adequats. En realitat, no només no va cobrar el seminari perquè quan s’està a l’atur, com és el cas de l’expert, l’administració no paga en negre, sinó que va despistar al personals i va crear l’estupor de la militància, que a crits demanava el seu cap. Tot un drama mal dissenyat.\nLa reunió continuava i ningú aportava una síntesi política de rebuig i de condemna del que estaven fent els nous governants. Res de res. Algú feia un comentari puntual, com de passada, com per exemple que el responsable electoral convergent que treballava com a professional al Conselh, havia patit com a revenja política, un mobbing laboral com una casa de pagès i estava a punt d’entrar, l’endemà mateix, a un judici per reclamar els seus drets. Però era una anècdota, un dany col·lateral que no valia la pena ni de mencionar. ( A més era de fora, ja se sap un puto incordi, com en jr, un altre tarat).\nComençava arribar l’hora d’un esdeveniment d’aquells que fan acabar en sec una reunió: havia futbol i ningú se’l volia perdré.\nVaren votar i per unanimitat varen acordar demanar feina al govern socialista per l’antic Síndic Convergent. Era igual el lloc, potser a medi ambient o el que fos, perquè el candidat, com tothom sap és un expert de tot i més. S’havia arribat a una bona proposta, ja no caldria pagar el lloguer del local del partit, simplement ells mateixos s’havien autoliquidat i no quedava oposició a Aran.\nEl Síndic socialista Boya és un geni. (A veure si fent-los-hi la gara gara també em contracten a mi).\nPosted by joan-ramon colomines-companys at 11:19 PM


Andorra, Malta i Irlanda castiguen amb presó la interrupció de l’embaràs en aquest i altres supòsits\n4 min. Barcelona 09/09/2017 21:57\nNi per violació, ni quan la salut física o mental de la mare està en perill, ni per malformació del fetus. Sota cap condicionant es pot avortar a Andorra i Malta. A Europa, aquests dos països són els únics que segueixen prohibint i penalitzant amb presó la interrupció de l’embaràs en qualsevol circumstància. Fins fa poc, Irlanda també formava part del grup, però el 2014 va entrar en vigor una llei que despenalitzava l’avortament en un únic cas: greu perill per a la vida de la mare.\nAl costat de casa nostra, a Andorra, “les dones troben normal haver de sortir del país i pagar per poder avortar”, explica Vanessa M. Cortés, activista i psicòloga social especialista en violències vers les dones. Per interrompre l’embaràs, les andorranes van a Tolosa o a qualsevol ciutat catalana, però han de pagar entre 300 i 1.000 euros, depenent de si sorgeix alguna complicació durant l’operació. Tot i que no n’hi ha dades oficials, segons l’associació Stop Violències almenys 120 dones del país van acudir als hospitals públics catalans l’any passat per interrompre l’embaràs. “No recorren a l’avortament clandestí pel risc de mort que suposa”, diu Cortés, que lamenta que els drets sexuals i reproductius de les dones a Andorra estiguin “sota mínims”.\nL’associació Stop Violències, de la qual Cortés és presidenta, ha posat en marxa una recollida de signatures per legalitzar-hi l’avortament. De fet, el principal obstacle per canviar la legislació és el bisbe d’Urgell, Joan-Enric Vives, que és copríncep d’Andorra juntament amb el president de França, Emmanuel Macron. Tot i així, com recorda Cortés, “se l’ha desobeït en altres ocasions”, per exemple quan es va aprovar la llei d’unions civils, també vàlida per a persones del mateix sexe, i quan es van ampliar les adopcions a les parelles homosexuals.\nL’any 2013, després d’una campanya ciutadana que va reunir 4.655 firmes a favor de la despenalització de l’avortament, el Partit Socialdemòcrata va presentar una proposició de llei al Parlament, però els diputats van acabar tombant-la. El problema d’ara és que “la proposta no entra ni en l’agenda política, malgrat que s’està incomplint el Conveni d’Istanbul que Andorra ha signat i ratificat”, destaca la presidenta de Stop Violències. Aquest marc normatiu protegeix les dones contra qualsevol forma de violència i impedeix utilitzar com a justificació la cultura, els costums i la religió. Al maig, el Consell Nacional de les Dones de Catalunya va expressar el suport “a la defensa dels drets sexuals i reproductius de les dones andorranes”. L’associació Stop Violències busca fer pressió internacional i per això enviarà la seva petició per despenalitzar l’avortament al Consell d’Europa, principal defensor dels drets humans al continent. L’activista Cortés confia que la situació pugui canviar perquè, a nivell de reconeixement de drets, “Andorra encara està com Espanya fa 50 anys”.\nL’altre reducte europeu és Malta, el país més petit de la Unió Europea i encara avui un estat confessional. La seva Constitució recull la llibertat de culte però també estableix que el catolicisme és la religió oficial. Des de la legalització del divorci l’any 2011, l’illa ha avançat a passos de gegant amb mesures com reconèixer el matrimoni homosexual i garantir-li els mateixos drets que les parelles de diferent sexe, o aprovant una de les lleis sobre identitat de gènere més revolucionàries del món.\nTot i així, l’estat segueix penalitzant l’avortament, un tema sobre el qual l’església maltesa té encara molta influència. En reiterades ocasions, l’arquebisbe Charles Scicluna ha manifestat que “la institució es compromet a defensar els més vulnerables i els que no tenen veu a la societat, entre ells els encara no nascuts”. L’hermetisme de l’illa sobre la qüestió, que segueix sent tabú, obliga les dones que volen avortar a sortir del país, normalment cap a Sicília o el Regne Unit.\nA Irlanda la pressió de l’església sobre el govern impedia legalitzar l’avortament, però va acabar despenalitzant-lo en el supòsit que la vida de la mare corregués perill arran del cas de Savita Halappanavar. Aquesta noia de 31 anys va morir a causa d’una infecció a l’hospital quan va acudir-hi, embarassada de quatre mesos, perquè estava patint un avortament espontani. Els equips mèdics van negar-se a dur a terme una interrupció de l’embaràs que li hauria salvat la vida.\nMentre que la religió segueix justificant la prohibició de l’avortament en alguns països europeus, a l’Amèrica Llatina ha deixat de ser el discurs dominant. “La gent ha començat a entendre que es tracta d’una qüestió de justícia social i d’un problema de salut pública”, celebra Cristina Rosero, advocada de l’organització Women’s Link. L’última victòria a la regió és la de Xile, que ha aconseguit tirar endavant el projecte de llei per poder interrompre l’embaràs en tres supòsits.


Le Mas des Lauriers Paradou França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAvenue De La Vallée Des Baux, Paradou, Paradou, França, 13520 - Veure al mapa\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Paradou, no busqui més enllà de Le Mas des Lauriers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Le Mas des Lauriers asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, caixa forta per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nL'ambient de Le Mas des Lauriers es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, caixa forta a l'habitació, articles de tocador són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen camp de golf (a 3 km), piscina exterior, jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Paradou, faci de Le Mas des Lauriers la vostra llar.


SALUDABLEMENT DEGENERADES – Casals de Joves de Catalunya\nJa ha sortit l’últim número de saludablement degenerades\nLa tercera entrega de l’informatiu recentment rebatejat com Butlletí SALUDABLEMENT DEGENERADES està dedicada a les identitats sexuals i de gènere, i especialment a la reivindicació i lluita del col·lectiu transsexual, llargament maltractat i injustament ocult.\nLa identitat sempre ha marcat l’existència humana i cada persona necessita no només saber com és i qui és ella mateixa, sinó també qui i com és l’altra i les altres persones amb les quals es relaciona. Així, estan aflorant diferents maneres d’estar en el món i de relacionar-se tant amb els i les altres com amb un o amb una mateixa. Si bé és cert que no totes les identitats són igualment acceptades i normalitzades d’igual forma. A més, s’estan provocant, cada cop més, transformacions en l’imaginari col·lectiu i generant nous codis comunicatius que modifiquen els models no només de relació personal, sinó també social, cultural, econòmic, científics, etc… que afecten a tots els col·lectius socials. Casals de Joves vol fer-se ressò dels canvis esmentats i manifestar-se a favor de l’obertura de mires, la inclusió i la no discriminació de les persones en relació a la seva identitat sexual, de gènere i qualsevol orientació sexual que es tingui. Així reivindiquem el nostre suport a la xarxa Stop Trans Pathologization 2012 i la lluita contra la psiquiatrització de les identitats inter i trans, les greus conseqüències de l’anomenat “trastorn d’identitat sexual o de gènere” (TIG), i la ocultació de la violència que s’exerceix sobre les persones intersexuals mitjançant els procediments mèdics vigents.


Crònica des del Brasil- Entrega dels vales a les famílies apadrinades- Seringueiras | Enllaç Solidari\nCrònica des del Brasil- Entrega dels vales a les famílies apadrinades- Seringueiras\nEl passats dies 21 i 22 de febrer va tenir lloc a Seringueiras, “l’entrega de vales” a les famílies apadrinades. En aquesta ocasió en Marcelo, el noi que acompanya les famílies en aquesta localitat, va fer la presentació i va iniciar la trobada amb una oració. Posteriorment, s’aprofiten aquests espais de trobades amb les famílies per parlar d’algun tema que es consideri interessant de treballar, però, aprofitant la presencia del pare Josep Roca, es va parlar una mica del projecte en si i de donar algunes informacions rellevants respecte aquest, temes burocràtics i d’organització. També es van recordar les dates de les pròximes trobades, que el mes vinent serà una trobada de confraternització, on a part de l’entrega dels vales, es farà un sopar compartit amb totes les famílies.\nAquestes trobades són boniques de poder experimentar, conèixer els infants que formen part d’aquests apadrinaments, veure la gratitud de les famílies respecte als padrins, veure en Marcelo a Seringueiras i l’Àlex a Sao Miguel, com acompanyen les famílies, com esdevenen un referent positiu i d’acompanyament per aquestes famílies, que la majoria d’elles, viuen en situacions bastant complicades, i que el “vale”, és una petita ajuda que els anima a continuar caminant.


Infiltrado en el KKKlan • Ràdio Capital de l'Empordà\nSpike Lee ha dirigit aquest thriller basat en fets reals que ens narra la història de Ron Stallworth, un detectiu afroamericà de Colorado que en 1978 va descobrir un anunci en un diari local en què el Ku Klux Klan cercava nous membres. Aquest, envalentit, va trucar-hi, fent-se passar per blanc i finalment va aconseguir fer-se’n membre. Stallworth va portar a terme tota una sèrie d’estratègies per fer-se passar per un supremacista, inclús, en les reunions presencials, enviava a un company policia blanc que es feia passar per ell.\nInfiltrado en el KKKlan denuncia les injustícies del món, així que no hauria d’estranyar a ningú que en la presentació de la pel·lícula a Madrid, Spike Lee fes una defensa del dret a l’autodeterminació de Catalunya, cosa que no ha fet cap director de cinema espanyol, els quals no tenen inconvenient és fer segons quines reivindicacions de drets als Goya i d’altres prefereixen aparcar-les.\nArticle anteriorCel mig ennuvolat amb núvols baixos i possibles plugims\nArticle següentXavier Pérez: “ambdós centres sanitaris mantindran la seva independència”


A propòsit de la fusió de les Federacions d’ONG: una lloança i una autocrítica | Malgrat tot\n« De pèrdues i guanys dels partits a les Eleccions 2012, amb dades ‘Si volem els millors, els polítics han de cobrar més!’ »\nAlfons Banda (09:37:18) :\nOportú, mesurat i clar. Gràcies Jordi. Certament és un pas a celebrar ( sense oblidar la molt convenient autocrítica que proposes).\njordiarmadans (08:58:15) :\nMontse Benito (17:16:34) :\n“….Hi ha hagut pors exagerades, desconfiances absurdes i retards inexplicables que ajornaven una decisió positiva i ne\nCrec molt simplista el comentari d’en Armadans, no crec que els processos siguin tan negatius. Els inicis del proces de contruccio de la nova Federacio requerien un esforc de maduracio\njordiarmadans (09:11:46) :\nNo dic pas que els processos siguin negatius ni crec que hagi estat simplista: parteixo, ja en el titular i el primer apunt que parlem d’una gran notícia i que cal lloar la decisió. Però això no amaga que hi ha hagut pors, desconfiances i retards que no eren plenament justificats. I bé, diria que és bo ser-ne conscient i no amargar-nos-ho, no?\nEstic plenament d’acord que tot procés de canvi requereix un ‘esforç de maduració’. Però, els requereix també a ‘fora’ -on normalment som contundents’. I, és clar, o som comprensius a dins i a fora o som exigents a dins i a fora.\nmxmariano (20:59:05) :\nseria bé reconèixer el treball de les entitats federades que integren la comissió d’educació, doncs en els fets han treballat conjuntament des d’estiu de 2011\njordiarmadans (09:13:23) :\nTots els processos de treball conjunt en comissions tècniques i temes de fons han ajudat molt a llimar diferències i a crear un bon clima que, al final, han ajudat molt a que la fusió acabés veient-se com una cosa lògica.\nRoger Revilla (11:51:24) :\nMalgrat els anys que han passat i la certa demora sovint inexplicable, em sento orgullós que s’hagi fet el pas. Gràcies pel comentari, Jordi.\njordiarmadans (12:56:38) :\nMolt content d’haver compartit amb tu algun tram d’aquest procés. 😉


Patronat d’òrfens – Ilustre Colegio Oficial de Médicos de Valencia\nUsted está aquí: Home > Patronat d’òrfens\nFUNDACIÓ PATRONAT D‘ÒRFENS I PROTECCIÓ SOCIAL DE METGES PRÍNCEP D’ASTÚRIES\nEl Col·legi de Metges de València col·labora, junt amb la resta de Col·legis de Metges d’Espanya, en la recaptació de les quotes dels seus col·legiats per a la Fundació Patronat d’Òrfens i Protecció Social de Metges Príncep d’Astúries.\nOrfe Major de 60 anys.\nol·licituds de Pròrroga.\nAjuda Educacional menors de 21 anys.\nPròrroga Estudis al complir 21 anys.\nBeca per a Estudis.\nExpedició del Títol Oficial.\nSol·licitud Pròrroga Anual Menor de 21 anys.\nPrestacions / Conciliació\nAjuda Mensual Residència de Majors.\nPrestacions / Salut del Metge\nPrograma Tractament / Rehabilitació de les Addiccions.\nProjectes Formació, Estudis i Investigació.\nContactar amb la FPHOMC\nPER A MÉS INFORMACIÓ SOBRE TOTES ESTES GESTIONS, PODEN CONTACTAR AMB::\nCentralita: 963 355 110 Ext.1\nCorreu Colegi: adjuri@comv.es\nPàgina Web Fundació: http://www.fphomc.es/\nVeure prestacions anuals del patronat d’òrfens


dimecres 19 de desembre de 2012 |\nAquesta setmana hem pogut conèixer quin impacte ha tingut l’amnistia fiscal aprovada pel govern del PP. Finalment, la recaptació ha sigut de 1.200 milions d’euros, molt inferior als 2.500 previstos als pressupostos de l’any 2012. I aquesta desviació pressupostària segurament suposarà més retallades en el futur. Probablement el dèficit en el futur finalment serà major del previst i hi hagi un incompliment dels objectius. Però això significa que ens collaran més a través de més retallades.\nCom en qualsevol qüestió relacionada amb els impostos, cal tenir presents totes les facetes de l’amnistia fiscal. En el cas que ens ocupa, forçosament hem d’abordar quina recaptació s’hauria assolit si el diner negre aflorat hagués tributat quan corresponia. Segons càlculs de Gestha, sindicat de tècnics del ministeri d’Hisenda, la xifra oscil·laria entre 5.300 i 8.700 milions d’euros. Per a què ens fem una idea del que representa, seria equivalent a entre una cinquena i una quarta part del primer tram del rescat bancari. Una altra comparació odiosa és que representa entre quatre i set vegades més que el que finalment s’ha recaptat. Tot això sense comptar que els actius declarats tributaran tan sols a un 10 %, molt menor que qualsevol impost aplicable. Resumint, el diner negre existent és prou important com per haver-nos estalviat part de les retallades. I estem parlant d’uns capitals localitzats, ja que Gestha ha advertit repetidament que el frau fiscal el realitzen sobretot les grans fortunes i les grans empreses. No és pas una sorpresa que l’Estat sigui relativament indulgent amb el capital, però ara ho és fins i tot amb aquells capitals que es neguen a pagar pel seu sosteniment.\nUna altra notícia que mereix un comentari especial és la “preocupació” que ha sorgit en les institucions de la Unió Europea, especialment des de la Comissió Europea, respecte als impostos que paguen les empreses en territori europeu. Com a exemple, l’empresa Apple a Espanya, tot i vendre per un import de 76,35 milions d’euros a través de les seves botigues, ha pagat impostos per tan sols 364.138 euros. El mecanisme per a fer-ho és comprar a la filial irlandesa, que paga menys impostos sobre beneficis, bona part dels productes per a deixar un exigu marge de beneficis a la sucursal espanyola.\nAquesta pràctica respon de manera fidedigna l’esperit de la UE: un gran espai de joc per al capital. Aquesta situació, però, és tan sols una anècdota comparada amb el que passa cada any amb l’Impost sobre societats (IS). I en el cas d’Espanya el tipus efectiu de l’IS va ser el 2010 del 18,5 %. Suposant que les empreses paguessin el 30 % que correspon, s’obtindrien uns ingressos addicionals de 7.709,5 milions d’euros. Una quantitat gens despreciable que ens hauria de fer pensar què és el que hauríem de revisar.\nLa tercera és sobre el cost dels mal anomenats “ni-ni”. El comissari europeu d’ocupació, László Andor, va quantificar que el jovent que no estudia ni treballa a l’Estat espanyol “costa” 15.700 milions d’euros. Com en tantes altres coses, els titulars amb grans xifres poden portar a confusió. El mètode de càlcul que aparentment s’ha seguit implica que no estem parlant tan sols d’una despesa directa per part de l’estat, sinó que inclou el que teòricament es deixa d’ingressar.\nDavant aquest problema, quina és la solució aportada? La mateixa que ja tenim ara mateix: l’origen de l’atur és la manca de “ocupabilitat” del treballadors, de la seva manca de formació, i de la rigidesa del mercat de treball. Calçat nou per a seguir un camí que coneixem prou bé.


PSOE, González i GAL - Diari de Girona\nPSOE, González i GAL\npau morata 01.10.2016 | 00:26\n«El PSOE d'en González i d'en Guerra posterior al 1977 poc ha tingut de socialista i d'obrer, encara que sí molt d'espanyol -i d'espanyolista-»\nEntre todos lo mataron y él solito se murió» diu una frase castellana que he sentit més d'una vegada. I això és el que sembla que pot passar-li al PSOE, dividit en dos «bàndols» des de l'accés de Pedro Sánchez a la secretaria general contra tot pronòstic i contra la voluntat de l'aparell del partit.\nSemblen dos bàndols difícilment reconciliables: d'una banda, el dels nous dirigents sorgits de la base en la seva majoria, mitjançant processos d'eleccions primàries internes i, per l'altre, el dels de la «casta» de veterans professionals de la política, temorosos de perdre privilegis i nivell de vida i per això mateix aferrats als càrrecs, a les portes giratòries i als dinars i sopars en restaurants de luxe. Són els de la vella guàrdia felipista i guerrista, els seguidors d'un Felipe González que té la poca vergonya d'al·ludir a si mateix dient amb un somriure -pur llenguatge no verbal- que «no és Déu».\nGonzález encara mana molt al PSOE, tot i que vells militants de base li retreuen haver abandonat els seus vestits de pana de seguida que va entrar a viure al palau de la Moncloa, en el qual va fer fer una «bodeguilla» on passar estones amb els més fidels.\nI Felipe González sembla anhelar que a Espanya tot segueixi igual, de manera que ningú pugui posar en risc l'estatus actual o que «le quiten lo bailao». Aquest sinistre personatge últimament tan xerraire quan va voler criticar els recents mals resultats electorals del PSOE al País Basc els va comparar amb els de la seva època i sembla que va cometre un lapsus argumentant «malgrat el que vam fer». En primera persona del plural. Va ser realment un lapsus?... o pura gosadia de qui es creu una divinitat intocable? Si no es referia als segrestos, tortures i assassinats -terrorisme d'Estat- dels GAL -dels quals mai ningú ha declarat ser el senyor X- a què es referia? I sembla estrany que cap fiscal o jutge -alguns tan diligents amb referèndums- no hagi pres cartes en l'assumpte i li demani explicacions en seu judicial.\nEl PSOE d'en González i d'en Guerra posterior al 1977 poc ha tingut de socialista i d'obrer, encara que sí molt d'espanyol -i d'espanyolista- sobretot al sud i l'oest peninsular. Tot i que en la seva progressiva desintegració hi ha alguns dirigents professionals ben situats de Catalunya. Per exemple, els germans MaragallMontilla. I els allunyats de la política oficial que van travessar portes -no giratòries sinó compensatòries- com ara Serra, Reverter i altres que fa anys que gaudeixen de càrrecs i sous en empreses i bancs.\nPedro Sánchez i un grapat de militants van voler apartar del poder la vella guàrdia hereva d'aquell Alfonso Guerra que quan manava -i manava molt- deia allò de «qui es mogui no surt a la foto». Sánchez es va moure, contra la voluntat de l'aparell, i va ser triat pels militants que el van preferir abans que el candidat oficialista. I va començar la caça i captura ara a punt de culminar. Com s'atreveix a mantenir -diuen, i sembla mentida- el seu «no és no» a Rajoy i a la corrupció del PP?\nMassa, tot plegat, per als seguidores d'en González. Aquests que han estat callats quan va dir que s'avorreix en magníficament retribuïdes reunions de consell d'administració; i quan dóna lliçons de com els polítics han d'assumir les seves responsabilitats. I ho diu ell, Felipe González. Ell, que va fulminar el PSOE històric i es va apropiar de la marca; ell, que amb en Guerra al seu costat va fer atacs indecents a Adolfo Suárez i va sembrar la divisió a la UCD; ell, que va ficar Espanya a l'OTAN havent jugat abans un «d'entrada, no»; ell, l'amic de banquers que concedien crèdits «congelats» i no retornables al seu partit; ell, que va nomenar ministres i governador del Banco de España membres d'aquella beautiful people que es van enriquir i van enriquir els seus amics; i sobretot ell, sota la presidència del qual va actuar el GAL.\nAlgú del PSOE hauria d'imitar aquell «váyase, señor González» d'Aznar i atrevir-se a dir-li «cállese, señor González». Així, no per no ofendre amb un ximple «cállate, Felipe». Amb el seu immens predicament sobre el PSOE regional andalús Felipe González -secundat per extremenys, castellano?manxecs i valencians com un sorprenent Ximo Puig- ha volgut fer caure Pedro ?Sánchez per tal de mantenir el poder dels cacics. Com han lamentat alguns militants del PSOE a Euskadi, respecte de les crítiques dels qui els acusen d'haver obtingut els pitjors resultats de la història, els anti-Sánchez no només no van fer res per donar-los suport en la campanya electoral sinó tot el contrari: tot el soroll que van poder, com si volguessin propiciar el fracàs. I ho van aconseguir.


No obstant això, fonts consultades per dBalears asseguren que a Unidas Podemos no sabien res d'aquest comunicat. A més, segons ha pogut confirmar Ultima Hora, Sonia Vivas ha admès haver-lo signat, junt al portaveu d'Unidas Podemos, Rodrigo Romero.\n«A fi de tirar endavant polítiques bones per a la gent hem tolerat una cosa que per a nosaltres no només és greu, sinó que transgredeix, sinó que seria impensable dur a terme dins de la nostra formació», han afegit.\nPer Fanoi, fa 21 dies\nCrec que quan arribin les eleccion, per l'Ajuntament no votaré a cap partit. Perque no m'agrada la gestió de la senyora Truyol, candidata de MÉS per Mallorca. Perö tampoc m'agrada la baixesa que ha fet Podem, ni m'agrada el panforasterisme travestir de dreta del PSOE i els tres partits de la dreta me provoquen autèntica vomitera.\nSi queda qualque altra proposta, m'estudiaré si ho paga i si no, entregaré un sobre amb una papereta ben taxada, sobre tot l'anagrama del partit, perque a ningú se li ocorresqui aprofitar-la. I a fer punyetes tots!\nPer Quin sainete!, fa 21 dies\nAmb una redacció pròpia d'un infant de pàrvuls, amb perdó dels infants, ara arriba "la vengansa de donya Menda". A les millors sales de Ciutat.


Fotografia els teus Pastorets! - Tornaveu\nDijous, 4 de gener de 2018 08:00h\nL’adolescent que actuarà per primera vegada davant la gent del seu poble; la dona que fa quaranta anys que fa d’apuntadora; l’avi que cada any assisteix a la funció, se sap el paper de memòria, i xiuxiueja els errors de l’elenc al seu company de seient... Els Pastorets són la representació més arrelada del panorama dramatúrgic català, i probablement també la que més pertinença genera entre les persones que la representen o contemplen. La quarta edició del fotoconcurs “Els meus pastorets”, convocada per la Coordinadora de Pastorets de Catalunya (CPC), vol immortalitzar tots aquests moments tan emotius. Totes les persones interessades poden presentar un màxim de tres fotografies fins al 15 de febrer omplint el següent formulari.


Requena recicla l’oli domiciliari – tucomarca.com\nHomeSeccióLa ComarcaInfraestructuresRequena recicla l’oli domiciliari\nL’Ajuntament de Requena, dins del servei de recollida de residus sòlids urbans, ha instal·lat 6 nous contenidors per al reciclatge d’oli domiciliari en el municipi.\nLes persones que no sabien què fer amb l’oli usat, ara el tenen molt fàcil.\nEls sis nous contenidors aconsegueixen un sistema eficaç de recollida d’oli usat generat en els domicilis particulars, evitant així que acabe en el desguàs de les cuines.\nUna vegada depositat l’oli en el nou contenidor, una empresa externa el recollirà i el reciclarà per complet generant biodièsel.\nEls nous contenidors estan situats en el nucli urbà de Requena i en les pedanies de Sant Antoni i el Pontó. Informa, Luis Ibáñez.\n11 abril, 2022 Redacción Agricultura, Finestra, Infraestructures, La Comarca, Medi Ambient, Requena, Requena-Utiel, Secció 0\nPost també disponible en: CastellanoTorna la inestabilitat a partir de demà dimarts 12 d’abril en el terç aquest peninsular i almenys durarà 48 hores, segons ha explicat Fernando Cárcel Martínez, del grup d’informació meteorològica i […]


Recerca. Càtedra Transformació Model Econòmic\nTreballs realitzats per a la Càtedra de Transformació del Model Econòmic, des de juliol de 2018, per les següents responsables:\nLA COMUNITAT VALENCIANA I LA POLÍTICA DE COHESIÓ COMUNITÀRIA EN EL MFP 2020-2027\nEl MFP 2014-2020 i l'aplicació de la política de cohesió comunitària\nAquest estudi arreplega les característiques bàsiques de la política de cohesió en l'actual Marque Financer Plurianual 2014-2020 i s'analitza de forma detallada la participació de la Comunitat Valenciana en la mateixa. Després de presentar el marc normatiu, els recursos assignats i el grau d'execució per Estat membre i per objectiu temàtic, es procedeix a analitzar la situació de la Comunitat Valenciana. S'examinen els recursos financers als quals pot accedir i els que s'utilitzen a partir de l'explotació de la base de dades ESIF 2014-2020 Finance Implementation de la Comissió Europea. D'aquesta manera es pot comparar la Comunitat Valenciana amb altres regions espanyoles i europees.\nLa proposta de política de cohesió comunitària en el MFP 2021-2027\nEn l'estudi s'estableixen les línies mestres de la proposta de la Comissió Europea per a la política de cohesió en el Marc Financer Plurianual 2021-2027, encara per aprovar. Després de la presentació de les línies generals i dels recursos disponibles, es realitza una anàlisi detalladament dels canvis, que es resumeix en una sèrie de quadres de síntesis en els quals s'acara la legislació actual amb la proposta en relació amb els objectius detallats de la política de cohesió, amb les condiciones ex-davant per a accedir al finançament, amb els criteris perquè les regions siguen beneficiàries, amb el màxim cofinançament comunitari en cada tipus de regió, amb els criteris per a l'assignació regional de recursos, amb les exigències de concentració temàtica de les ajudes i, finalment, amb les prioritats d'inversió o objectius específics.\nLa Comunitat Valenciana i les seues opcions d'accés a la política de cohesió comunitària proposta en el MFP 2021-202\nEn aquest estudi s'aborden tres qüestions d'interès específic per a la Comunitat Valenciana. En primer lloc, s'analitza com s'ha planificat que repercutisca el Brexit i l'impacte estadístic del consegüent canvi de criteris per a la classificació de les regions en el marc de la política de cohesió. En segon lloc i sota certs supòsits, es determinen les conseqüències financeres previstes per a la Comunitat Valenciana derivades del paquet pressupostari 2021-2027 proposat per la Comissió Europea. I, finalment, es planteja si segueix sent el PIB per càpita regional la millor variable per a determinar la distribució dels fons de la política de cohesió. Tant pel desfasament en les dades estadístiques que determinen la classificació de les regions, com per l'existència de variables alternatives al producte per habitant.\nTreballs realitzats per a la Càtedra de Transformació del Model Econòmic, des de març a juny de 2017, pels següents responsables:\nLÍNIES ESTRATÈGIQUES A llarg termini\nDesenvolupar la capacitat innovadora de les empreses mitjançant l'enfortiment del Sistema Valencià d'Innovació\nUna anàlisi dels indicadors de R+D assenyala que els esforços i els resultats del sistema d'innovació d'Espanya, en general, i de la Comunitat Valenciana en particular, són inferiors als d'altres països o d'altres comunitats autònomes amb un teixit empresarial semblant. Amb la finalitat de fer front a aquesta situació, la Generalitat Valenciana ha engegat un procés de canvi amb el qual pretén articular i enfortir el Sistema Valencià d'Innovació i, amb açò, millorar la capacitat innovadora de les empreses valencianes, la qual cosa indubtablement tindrà un efecte positiu sobre la seua competitivitat i productivitat. Tenint en compte l'indicat, aquest capítol dedica el segon apartat a comentar la vinculació entre competitivitat, productivitat i la necessitat de desenvolupar en les empreses una Gestió de la innovació i la Tecnologia. A continuació, es comenta la intenció de la Generalitat Valenciana de desenvolupar la capacitat innovadora de les empreses valencianes, així com la nostra valoració de les mesures proposades per a açò. En l'apartat quart, s'efectua una proposta que podria complementar les iniciatives plantejades per la Generalitat Valenciana.\nHipòlit Molina Manchón\nImpulsar una transformació modernizadora de la nostra estructura productiva\nL'eix estratègic es va desenvolupar en tres parts. Una primera en la qual s'exposa la pretensió de la Generalitat Valenciana que es transforme i es modernitze l'actual estructura productiva. En una segona part, es detallen els límits i les oportunitats que es tenen per a dur a terme aquesta transformació. I en la tercera part es concreta en quina i com es podrien dur a terme determinades actuacions per a fer açò possible. S'acaba amb una bibliografia i un quadre resumeixen sobre mesures i indicadors.\nJuan Luis Nicolau Gonzálvez\nRecuperar la inversió i el finançament empresarial\nLes possibilitats de creixement de les pimes es veuen frenades per la manca de determinats recursos destacant aquells recursos financers adequats per a escometre projectes d'inversió que milloren el potencial a llarg termini de les mateixes. L'anàlisi empírica dels efectes de les restriccions financeres sobre les empreses destaca la influència negativa d'aquestes sobre la inversió, la internacionalització, el creixement, la innovació i la grandària sent aquests efectes, a més, més intensos en el cas de les petites empreses. En el capítol següent es plantegen les possibilitats d'accedir a un finançament per part de les empreses com un element necessari i previ al disseny de polítiques de suport a les empreses.\nInvertir en formació i en cultura emprenedora\nLa formació i la cultura són peces essencials en qualsevol procés de transformació que es pretenga impulsar. No obstant açò, caldria matisar l'abast que té el fomentar la cultura de l'emprendimiento; d'açò s'ocupa la primera part del següent capítol. A continuació, es proposen una sèrie de mesures que permetrien estendre el sentit de responsabilitat social que l'empresa ha de tenir, perquè siga un agent actiu en la transformació del model econòmic que es pretén. S'acaba amb una bibliografia i un quadre resumeixen de mesures a emprendre i una sèrie d'indicadors que permetrien mesurar el seu abast.\nFomentar l'economia social\nDins del teixit empresarial valencià destaquen per la seua importància quantitativa i qualitativa les empreses d'economia social, i és precisament aquest tipus d'empreses els qui constitueixen un dels principals motors per a dinamització de l'economia. La Generalitat Valenciana compta amb el seu Programa de Suport a l'Economia Social el qual engloba ajudes per a la constitució de noves empreses cooperatives i societats laborals. En l'actualitat, les línies d'actuació de l'administració passen per un canvi de mera rendibilitat a curt termini cap a un concepte més ampli de rendibilitat econòmica i social a llarg termini; col·locant el focus en el teixit productiu de la Comunitat Valenciana i marcant estratègies coherents amb un model social que contribuïsquen als objectius de sostenibilitat mediambiental, integració, equitat social i “ben comuna”.\nDonar ajuda a la competitivitat, la internacionalització i el creixement empresarial\nLa competitivitat és un repte permanent per a qualsevol economia, donat el marc de la creixent globalització en el qual tots els països operen. En aquest context, la Comunitat Valenciana ha d'afrontar el repte d'acréixer la competitivitat de les seues empreses, com a eix estratègic sobre el qual es fonamente el seu creixement nacional i internacional. La competitivitat de les empreses, definida com la capacitat d'avantatjar als rivals nacionals i internacionals, pot estar basada en avantatges derivats de preus o costos de producció, o en avantatges basats en la diferenciació del producte, que se sustenten en factors tals com la qualitat, la imatge, la marca i la comercialització, entre uns altres. Atès que la Comunitat Valenciana és superada en avantatges de costos per altres països, fonamentalment països emergents que són líders mundials en l'exportació amb preus molt competitius, s'ha de perseguir el foment d'avantatges en diferenciació del producte, o el que és el mateix, d'avantatges que estan estretament vinculades a la productivitat empresarial. Aquestes són les claus del desenvolupament del següent capítol.\nMillora de la connectivitat i impuls de la logística.\nLa Comunitat Valenciana gaudeix d'una ubicació estratègica en la península ibèrica en el marc del corredor mediterrani i l'eixida al mar del corredor procedent del centre d'Espanya. Els avantatges en termes de connectivitat externa s'han vist reforçades per una millora en les últimes dècades en termes d'infraestructures de transport (autovies d'alta capacitat, tren d'alta velocitat, ampliació de les infraestructures aeroportuàries). Com a elements millorables de la connectivitat externa de la Comunitat destacaríem la culminació del corredor ferroviari mediterrani i la millora de la connectivitat transversal amb altres regions evitant l'històric model radial. Són aquests i altres temes relacionats amb la mobilitat sostenible des de l'òptica de l'ordenació del territori, la qual cosa s'analitza en el següent capítol posant l'accent a reforçar la connexió entre la planificació dels usos del sòl i les polítiques de transport públic i privat, incorporant les seues externalitats en els processos decisoris de localització dels diferents usos i activitats en el territori.\nEn aquest capítol clarament s'expressa la seua finalitat: avançar “cap a un model econòmic basat en el coneixement, la innovació, l'obertura i la connexió amb l'exterior, articulat sobre el principi de sostenibilitat, tant ambiental com de productivitat i social”. Entre els principals reptes s'enuncia: “recuperar la confiança de tots els agents en la societat i economia valencianes i, específicament, en la Generalitat Valenciana”. D'igual forma, entre els factors que es consideren essencials per a millorar la productivitat s'enumera la qualitat institucional, la millora de les regulacions i del funcionament de l'Administració de la Generalitat. També es fa referència al capital estructural social. Dins de la qualitat institucional s'integren aspectes com la transparència, la inexistència de corrupció, l'eficàcia i eficiència de les funcions públiques i de les regulacions. Es pretén, per a transformar el model econòmic, una nova gobernanza, canviant les formes de fer política i el funcionament de l'Administració valenciana i del seu sector públic. I es relacionen, per a açò, una sèrie de principis d'actuació, entre ells: transparència, simplificació i agilitat administrativa, impuls de l'administració electrònica, racionalització i modernització dels procediments de gestió, anàlisi de la normativa per a tenir en compte els seus efectes en el model econòmic, aplicació de la responsabilitat social en les seues actuacions.\nSituar la igualtat i la inclusió social com a perspectiva transversal a les diferents estratègies clau és tot un encert. El model econòmic que es proposa des del Document d'Elx per a la Comunitat Valenciana es caracteritza, explícitament, per estar centrat en les persones i per plantejar una visió sobre el creixement econòmic basada en la sostenibilitat ambiental i social. Per açò, valors (equitat), polítiques inclusives i cohesió social com a resultat del model econòmic, són qüestions que es discuteixen en aquest capítol, plantejant aspectes concrets en el debat acadèmic i per a la pràctica de les polítiques públiques.\nNo obstant açò, la pròpia concepció de transversalitat suposa un problema operatiu a l'hora de dissenyar i implementar polítiques públiques inclusives en àmbits econòmics molt dispars. Igualment, implica incorporar elements que afecten a altres plans i iniciatives que també s'estan plantejant des de la Generalitat. De fet, la generació d'un model de benestar i un canvi social ampli a la Comunitat Valenciana no podrà donar-se a partir d'un exercici d'especialització d'àmbits. Requerirà, entre altres qüestions, d'una integració de les estratègies de canvi tant del model econòmic com del model social (aquest últim estretament implicat en el Pla Valencià d'Inclusió i Cohesió Social).\nEquilibri mediambiental i territorial\nLa preocupació pels problemes mediambientals derivats del creixement econòmic s'ha intensificat en aquest segle, encara que els seus inicis es remunten a les últimes dècades del segle passat. Les primeres formulacions del principi de desenvolupament sostenible, que tracten de compatibilitzar l'activitat econòmica amb la qualitat mediambiental, apareixen a la fi dels vuitanta en l'Informe Brundtland (1987) i posteriorment són incloses en les declaracions internacionals, principalment en la Declaració Ric 92 (CNUMAD, 1992). Recentment, els Estats Membres de les Nacions Unides van adoptar el document titulat “Transformar el nostre món: l'Agenda 2030 per al Desenvolupament Sostenible”, en el qual s'estableix un pla de desenvolupament sostenible fins a l'any 2030 i s'integren els denominats 17 Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS). Aquesta nova Agenda 2030 i els ODS així com l'Acord de París sobre el Canvi Climàtic signat en 2015 ofereixen una nova orientació a les estratègies i als processos de planificació dels governs. En aquest context, en el qual les prioritats imposen un nou marc de referència centrat en la sostenibilitat integral (econòmica, social i ambiental), la Comunitat Valenciana s'enfronta a desafiaments i reptes que posen en qüestió l'actual model de creixement tant per la situació d'insostenibilitat que es detecta en moltes de les qüestions assenyalades com pels compromisos comunitaris assumits.


MI ESPECIALISTA - Informació sobre la marca\nMarca MI ESPECIALISTA a Espanya\nEn data 26/02/2016 es va realitzar COMUNICACION A TITULARES DERECHOS ANTERIORES (ART.18,4LM): M3066248\nInformació sobre la marca MI ESPECIALISTA amb el nombre M3600575(4)\nLa marca MI ESPECIALISTA amb el nombre M3600575(4) va ser sol·licitada el 22/02/2016. Es tracta d'una marca a Espanya pel que aquest registre no ofereix protecció en la resta de països. La marca MI ESPECIALISTA amb el nombre M3600575(4) va ser sol·licitada per SERVIALL MULTISERVICIOS S.A.\nRenovació de la marca MI ESPECIALISTA amb el nombre M3600575(4)\nAltres marques sol·licitades per SERVIALL MULTISERVICIOS S.A\nÉs possible conèixer totes les marques sol·licitades per SERVIALL MULTISERVICIOS S.A, entre les quals es troba la marca MI ESPECIALISTA amb el nombre M3600575(4). Si es desitgen conèixer més marques sol·licitades per SERVIALL MULTISERVICIOS S.A clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les marques publicades a Espanya entre les quals es troba la marca MI ESPECIALISTA. El nostre portal www.patentes-y-marcas.com ofereix accés a les publicacions de marques a Espanya. Conèixer les marques registrades en un país és important per saber les possibilitats de registrar una marca a Espanya.


Intel·ligència vegetal - Catalunya Sud\n3 març, 2020 26 abril, 2020\nEls arbres són sers majestuosos. Davall dels grans arbres, els humans semblem formigues. El regne vegetal té uns ritmes molt més prolongats que els humans. En el món vegetal tot succeïx de manera molt alentida.\nEls aliments del bosc\nSi en un bosc augmenta la biodiversitat, s’aconsegueix estabilitzar el seu propi ecosistema. Com més espècies hi ha, menys es la probabilitat que una prosperi a costa de les demés. Sempre hi ha un contrapunt. Inclús els arbres morts amb la seva simple presència poden prestar un valuós servei per l’equilibri hídric dels arbres vius.\nUna vida intel·ligent diferent\nLluny de ser organismes inanimats, com solen ser considerades, les plantes són estructures dotades de tot tipus d’habilitats «socials». I una de les principals és la de la seva capacitat de relació amb l’entorn i d’intercanvi d’informació. Al Laboratori Internacional de Neurobiologia Vegetal que dirigeix Stefano Mancuso a la Universitat de Florència han dut a terme experiments per estudiar les capacitats de comunicació, de recollida d’informació, de memòria i de relació que tenen les plantes. Els resultats han estat sorprenents.\nEls experiments de Stefano Mancuso, que ha col·laborat amb la NASA i l’ESA realitzant investigacions amb vegetals en l’espai, han permès veure que l’àpex terminal de les arrels de les plantes, un òrgan especialitzat en l’exploració, és capaç de detectar fins a 40 paràmetres diferents. Des de la llum, el so i la pressió fins a una gran varietat de senyals químics.\nEl fascinant és que les plantes intercanvien informació no només entre les de la seva espècie, sinó amb totes les que l’envolten. De fet, les plantes intercanvien tan informació com nutrients per mitjà de les arrels. “En els boscos madurs s’ha comprovat que els exemplars més sans transporten aliments als més envellits i als joves”, explica el botànic. L’important, sembla ser, és l’estabilitat de la comunitat, no la permanència de l’individu.\nMancuso ressenya quantes de les espècies conegudes ens són útils: “Més de 31.000 espècies tenen ús documentat, d’aquestes gairebé 18.000 s’usen amb fins medicinals; 6.000 per a alimentació; 11.000 com fibres tècniques o material de construcció; 1.300 amb fins socials incloent les drogues … “. És molt llarga la llista dels beneficis que les plantes aporten a la humanitat.\nLes investigacions i descobriments van confirmant l’enorme capacitat de les plantes per resoldre problemes i adaptar-se al medi. En canvi, els humans a nivell planetari tenim una gran capacitat és per embrutar, destruir i desestabilitzar el nostre medi.\nA l’actualitat un 99% de la vida biològica que hi ha a la Terra correspon al regne vegetal. La vida d’arbres i plantes al planeta sense els humans és possible. Però la vida dels humans a la Terra sense el món vegetal NO és possible. La nostra supervivència, entre d’altres factors, depèn de saber conviure harmònicament amb plantes i arbres.\nEntrada següentRecordant… Menorca primavera 2014


Otegi es reunirà amb les direccions de JxSí i la CUP i la comissió d'exteriors del Parlament\nOtegi es reunirà amb les direccions de JxSí i la CUP i la comissió d’exteriors del Parlament\nAlbiol reclama a Forcadell que no permeti cap tipus de reunió a la cambra catalana amb el líder de l'esquerra abertzale\nArnaldo Otegi serà dimecres que ve a Barcelona per participar en una conferència política organitzada pel CIEMEN sobre els processos sobiranistes basc i català. La visita, però, no es quedarà aquí i el secretari general de Sortu i probable candidat de l’esquerra abertzale a les eleccions basques de la tardor es reunirà al Parlament, d’una banda, amb representants de les direccions dels grups parlamentaris de JxSí i de la CUP i, d’una altra, amb els portaveus de la comissió d’Exteriors. La CUP és el partit que convida formalment Otegi a la cambra catalana i la presidenta de la comissió, Marta Pascal, ha fet arribar una carta als portaveus d’Exteriors per informar-los de la trobada. En conèixer la notícia, el president del grup parlamentari del PPC, Xavier García Albiol, ha reclamat formalment a la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, que no permeti aquesta reunió.\nHa estat Otegi qui ha demanat les reunions amb els grups parlamentaris i, a través de la CUP, n’ha demanat una altra amb els portaveus de la comissió d’Exteriors. Dimecres, el Parlament serà testimoni d’almenys tres trobades que coincidiran amb el Ple: La que el líder de Sortu mantindrà amb els portaveus d’Exteriors que vulguin assistir-hi i les que mantindrà amb les direccions de JxSí i la CUP.\nEl PPC ja ha mostrat públicament la disconformitat amb la visita d’Otegi al Parlament. Albiol ha fet arribar una carta a la presidenta de la cambra per demanar-li que prengui les mesures adients per a evitar la reunió amb els portaveus d’Exteriors. Albiol recorda a Forcadell que Otegi ha estat condemnat per l’Audiència Nacional per la reconstrucció d’una formació política il·legalitzada per formar part de la banda terrorista ETA.\nFonts de la presidència de la Comissió subratllen que no es tracta d’una compareixença i que aquest tipus de reunions amb líders polítics són habituals. La darrera que es va fer en aquest format va ser ara fa algunes setmanes amb representants del govern veneçolà.


Els Govindes reben els Capgrossos a l'Índia amb tots els honors | Mataró Ràdio\nDv, 15/08/2014 - 23:04\nEls Capgrossos han estat rebuts amb tots els honors als assajos dels govindes a què han assistit des que són a l'Índia. En el primer, aquest dijous, des que han baixat de l'autobus i fins a l'interior de la plaça, desenes d'indis han fet un passadís als blaus, els han marcat el front amb el símbol indi i els han obsequiat amb collarets de flors com a símbol de benvinguda.\nEls centenars de ciutadans indis que han omplert a vessar la plaça i els balcons propers ovacionaven els blaus i immortalitzaven el moment amb desenes de flaixos cada vegada que els Capgrossos aixecaven un castell. Als tres pilars de comiat, els blaus han volgut agrair el cålid acolliment rebut desplegant la bandera de l'equip amfitrió.\nDesprés dels Capgrossos, han estat els govindes qui han fet el seu assaig per preparar-se per la gran diada de dilluns, el festival religiós Janmashtami per celebrar el naixement del déu Krishna.\nTurisme de dia, castells de nit\nAquest divendres, els blaus s'han desplaçat fins a Mumbai, on han visitat la Porta de l'Índia, un mercat i un temple hindú. La visita dels Capgrossos a Mumbai ha coincidit amb la celebració del Dia de la Independència de l'Índia. Després de visitar la capital econòmica del país, han assistit a un altre assaig de govindes on han tornat a ser rebuts amb tots els honors i han tornat a exhibir els seus castells davant l'atònita mirada dels centenars de ciutadans que s'aplegaven a la plaça. Aquest assaig ha finalitzat amb un "intercanvi" d'anxanetes com a símbol de germanor: l'anxaneta govinda ha coronat un pilar dels blaus i, l'anxaneta capgrossa, ha coronat una construcció dels govindes. Ja quan marxaven de plaça, un xàfec ha enganxat els castellers a mig camí i han arribat negats a l'autocar.\nL'anècdota d'aquest divendres ha estat el "problema" que ha anat sorgint amb un dels tres autorcars que han portat la colla de Thane a Mumbai. A mig matí s'ha espatllat l'aire condicionat i la cinquantena de persones que viatjaven en aquest autocar han hagut de fer els trajectes suportant altíssimes temperatures i una gran xafogor. Per si no n'hi havia prou, a mig camí de tornada a Thane, l'autocar s'ha avariat al mig de l'autopista. S'ha sentit un espetec i l'interior del vehicle s'ha omplert de fum. La cinquantena de Capgrossos han baixat i, després que la policia tallés el trànsit perquè poguessin creuar l'autopista, s'han esperat al voral de la via, pacients, fins que han pogut arreglar l'autocar i han pogut remprendre el viatge -sense aire condicionat-. Afortunadament tot ha quedat en un ensurt i els Capgrossos han cantat el Bequetero per celebrar-ho.\nCapgrossos, Índia, govindes


CCM Promoció Econòmica Maresme servei d'emprenedoria Joves per Emprendre\nDes de l'any 2016 el Servei d'Emprenedoria del Consell Comarcal del Maresme col·labora amb la Cambra de Comerç de Barcelona en la posada en marxa i gestió del programa Joves per Emprendre. Un programa emmarcat en el projecte "Itinerarios de Emprendimiento Juvenil", cofinançat pel Fons Social Europeu.\nHi poden participar fins a un màxim de 20 joves de la comarca, d'entre 18 i 29 anys i beneficiaris de Garantia Juvenil, que tinguin ganes d'iniciar un projecte empresarial. L'objectiu és que els participants defineixin la seva idea de negoci en diferents àmbits i contemplin la possibilitat de posar-lo en marxa en finalitzar el programa.\nLa durada aproximada del programa és d'uns 3 mesos i consta de 3 fases:\nDurant 30 hores els participants reben formació en aspectes clau d'un projecte empresarial\nDurant 5 hores cada participant rep l'acompanyament d'un expert professional que l'ajuda en la finalització del seu pla d'empresa.\nEls aspectes formatius que es desenvolupen, tant en la formació grupal com en la individual, engoblen temàtiques com la cultura empresarial, com elaborar el pla d'empresa, el pla de màrqueting, el pla de producció, el pla econòmic i financer; també aspectes legals, jurídics i fiscals; competències i habilitats emprenedores i xarxes socials.\nPodeu trobar informació de l'edició 2018-2019 al següent enllaç.