La línia de Wallace: Els gasteròpodes ataquen!\nL'altre dia, una bona amiga em comentava com li havia resultat de cridaner que un text sobre la conservació d'una planta endèmica parlara, com un dels riscos que amenacen les seues escassíssimes poblacions valencianes, dels "atacs de gasteròpodes terrestres". No perquè posara en dubte que els caragols es mengen la planta en qüestió (la silene d'Ifac) ni que això siga un problema significatiu --segur que ho és si qui ho entén ho diu-- sinò més aïna per l'associació entre "atacar" i "gasteròpode". Cal reconéixer que, entre les qualitats atribuïbles intuïtivament als nostres caragolets, no figura, en principi, la d'atacar; per això, la cosa es presta, segons i com, a la broma i a l'exageració, especialment en dates com aquestes en què qui més qui menys té el coneixement un poc reblanit per la calor; vull creure que va ser per això, i no per altra cosa, que vam passar una estona d’allò més entretinguda imaginant les possibilitats literàries (i encara cinematogràfiques) d’una raça de voraços –i àgils-- gasteròpodes hostils atacant ací i allà.\nTot i això, diccionari en mà i a falta d’opinió millor fundada, sembla ser que dir-ho així és correcte, i fins i tot usual. Entre les accepcions reconegudes per al verb al DIEC hi figura "començar una acció destructora (sobre alguna cosa)", i per això, sobre tot en certs àmbits, es parla habitualment d'atacs a plantes per part d’hervíbors. Ara bé, el significat principal d'atacar és "donar la primera escomesa (a un enemic o adversari)", la qual cosa implica no solament una connotació d'acció (fins i tot, d'acció impetuosa o agressiva) sinó també l'existència d'un contrari cap al qual es dirigeix aquesta acció. Per això, frases com "guaita aquells caragols atacant un encisam" o "l'herba va ser atacada per un ramat de vaques", amb ser aparentment correctes, resulten un poc estranyes i duen al cap imatges inquietants. Tret que ens alineem decididament del costat de les herbes i els encisams (o dels llauradors que les cultiven; segur que als que pateixen per les seues collites per culpa de llimacs i caragols, no els ha de fer cap gràcia tot açò). La qüestió és que, a banda d'ocioses i agosarades digressions semàntiques, i d'un fum d'acudits fàcils i ocurrències d'escàs trellat, vaig recordar-li a la meua amiga que hi ha caragols als quals s'hi pot aplicar, amb tota propietat i sense cap vacil·lació, la capacitat d'atacar. N’hi ha, fins i tot, capaços de matar éssers humans. I no és broma: caragols són, per bé que marins i majoritàriament tropicals. I, a més, es dona el cas que es tracta d'un grup molt divers i vistós, especialment apreciat pels col·leccionistes i, per tant, relativament ben representat també a les meues calaixeres: es tracta del gènere Conus.\nEls cons (Conidae) són, com dic, un grup d’espècies tropicals fàcils de distingir per la característica forma de la seua closca –cònica, per suposat-- què, a més i molt sovint, sol mostrar dissenys acolorits i extremadament vistosos. De les més de cinc-centres espècies conegudes a hores d’ara –se’n descriuen de noves cada any—la majoria viuen en les aigües dels oceans Índic i Pacífic, per bé que altres zones, com el Carib i, sobretot, l’Àfrica Occidental, són també nuclis importants de diversificació. Només es coneix una espècie mediterrània, Conus ventricosus, relativament comuna i que viu també en les costes atlàntiques. Amb seguretat, és un dels grups de gasteròpodes marins millor estudiats i més col·leccionats, amb algunes espècies que poden considerar-se com realment mítiques. El cas més conegut és el bellíssim Conus gloriamaris: fins als anys setanta del segle passat, només se’n coneixien uns pocs exemplars, que assolien en el mercat preus desmesurats. La generalització de l’ús de l’escafandra autònoma, i el descobriment de l’hàbitat de l’espècie, fins llavors desconegut, l’ha convertida –com passa en molts altres casos-- en una espècie molt més accessible, i ha traslladat l’interés prinicipal dels col·leccionistes cap a d’altres espècies del grup. Però no per això ha perdut el seu encant i la seua innegable elegància; el meu exemplar segueix sent un dels que més m’estime.\nEls Conus són carnívors. S’alimenten d'altres invertebrats i, en les espècies més grans, fins i tot de peixos. Per tal de capturar-los, han desenvolupat un mecanisme extraordinari: diverses modificacions de la ràdula han donat lloc a autèntics arpons (vegeu l'esquema del costat, manllevat de la pàgina de Giancarlo Paganelli), connectats a un órgan productor de verí, i que s’emmagatzemen en un sac fins que els caragols els disparen literalment a través de la trompa. La presa, en injectar-li el verí, queda immobilitzada i pot ser devorada. El verí conté centenars de substàncies diferents (conegudes en conjunt com conotoxines), entre elles diversos compostos neurotòxics molt potents, que han estat objecte d’estudi i investigacions per les seues eventuals aplicacions en medicina. De fet, a causa de la seua capacitat per a bloquejar centres nerviosos, des de fa uns anys es comercialitza un poderós analgèsic basat en un dels components de les conotoxines de Conus magus, una espècie indopacífica molt comuna. En aquesta pàgina, una de les moltes que parlen sobre el tema, trobareu abundant informació al respecte.\nAlguns Conus de la meua col·lecció potencialment mortals. Dalt, en el centre, C. geographus, reputat com el més perillós.\nEn almenys una vintena d’espècies de Conus, els efectes de les conotoxines sobre els humans poden arribar a ser mortals. De fet, hi ha constància documentada d’entre quince i trenta casos de mort per picadura de Conus, sobretot en Filipines i altres illes del Pacífic. Segons es diu, els arpons dels cons poden travessar fàcilment el neopré o el plàstic d’una bossa. Entre les espècies potencialment mortals hi ha, precissament, algunes de les més vistoses per als col·leccionistes; probablement, aquesta vistositat és originalment una adaptació per advertir als eventuals predadors (el que en ecologia es denomina aposematisme), però el resultat en moltes espècies i a ulls humans és realment espectacular, no solament pels colors, sinó sobretot pel que fa als dissenys, que en alguns casos assoleixen una elegància i delicadesa realment úniques. Entre les espècies de perillositat constatada per als humans –totes elles il·lustrades més amunt-- hi ha, entre d’altres, C. geographus, C. textile, C. omaria, C. tulipa, C. magus i C. striatus. Moltes altres, sense arribar a ser mortals, poden ser també potencialment perilloses, com C. marmoreus, C. regius, C. aulicus o el mateix C. gloriamaris. Pescadors, bussejadors i turistes poc avessats són victimes habituals de les picadures de Conus en tots els indrets on viuen; si bé –com hem dit—la majoria no són mortals, totes elles són molestes i algunes poden arribar a ser molt doloroses.\nUn Conus a punt de papar-se a un oncle de Nemo (vegeu el video en http://www.neogastropodtol.org/)\nTotal: que ja es veu que, amb independència de purismes lingüístics, n’hi ha caragols que ataquen, i no solament les plantes. Fins i tot, n’hi ha que maten, i a aquests la bellesa els fa més perillosos per a la nostra curiosa i manifassera espècie. Així és que, com amb tantes altres coses, potser caldrà que revisem els nostres tòpics sobre els caragols; o, almenys, sobre alguns d’ells. Xavi León –no us perdeu el seu blog-- ja s’ho veia vindre, però potser que, per fer-los front, busquem alguna solució alternativa...\nMuntatge de Xavi León en "Distorsiones XL de la realidad"\nInformació sobre els Conus, a la xarxa, podeu trobar-ne en abundància. Jo solc consultar sovint algunes pàgines de col·leccionistes (com la del ja esmentat Giancarlo Paganelli o la d'Ian Holden) i centres d’investigació (per exemple, el Conus Biodiversity Website o The cone snail; d'aquesta última, no us perdeu l'apartat de videos), però n'hi ha moltes més. Si vos interessa, també podeu consultar la revista The Cone collector, una font essencial sobre les novetats taxonòmiques en el gènere. Finalment, la monumental i imprescindible pàgina d'Eddie Hardy sobre gasteròpodes marins inclou també el grup, tot i que ha optat per la recent proposta de classificació de Tucker i Tenorio (2009), que subdivideix els Conus en nombrosos gèneres.\nEtiquetes de comentaris: caragols, col·leccions, Conus, natura\nXL 14 de juliol de 2010 a les 19:58\nQuina mala llet que gasten alguns cargols... tela.\nQuan veig un cargol per l'asfalt l'agafo per tirar-lo al matoll més pròxim, però ara crec que no ho faré per por a que sigui verinós...\nAlfredRussel 14 de juliol de 2010 a les 20:05\nJa veus, ni dels caragols pot un refiar-se en aquests temps convulsos... Per cert, crec que, quan parlen entre ells, els caragols diuen "tindre mala bava".\nM'ha vingut d'allò més bé el teu muntatge. Moltes gràcies!\nCoralet 17 de juliol de 2010 a les 12:21\nIxe caragol bou que hi ha a la foto muntatge, tu li dius que és caragol moro?\nComentari que és una excusa per poder dir que m'ha encantat aquest escrit. Qualsevol tema sobre biologia pot ser apassionant, veritat?\nAlfredRussel 17 de juliol de 2010 a les 16:11\nJo diria que si, Coralet, però no em faces molt de cas; ja saps que, a Alcoi, això de moros o cristians no ho tenim molt clar.\nI la passió per la biologia, per suposat. Què poc en sabem encara, quantes coses per aprendre...


Retrat no autoritzat de Marta Ferrusola\nCol·lecció: El fil d'Ariadna, núm. 79\n«Mai seré la dona d’un home baixet i metge.» – La Marta abans de casar-se amb Pujol.\n«Això nostre és: Pujol, jo i Catalunya. I no sempre per aquest ordre.» – La Marta als inicis de la vida política.\n«Treure’m el monyo va ser un alliberament.» – La Marta, icona de les dones catalanes.\n«Sóc més cristiana que Pujol, però perdono molt menys.» – La Marta i la religió.\n«Treballar per a la Generalitat no és un bon negoci. Quan a la fi et paga, ja t’has florit.» – La Marta i els negocis.\n«Vagi a la merda.» – La caiguda del mite.\nQui és Marta Ferrusola? Probablement la dona que ha tingut més poder real a Catalunya, i durant més anys. Un poder que va exercir a través del seu marit, i també directament.\nA través de les seves declaracions i de testimonis de primera mà, la periodista Cristina Palomar repassa la trajectòria de Marta Ferrusola, amb presència i protagonisme constants en la vida pública catalana. «El retrat que fa l’autora toca totes les tecles i no s’hi revenja. No es queda en la versió finals de segle de la Ben Plantada. En fa una lectura política que la majoria de periodistes no vam saber o no vam poder fer.» Del pròleg de Maria Favà.\nAscens i caiguda d’una primera dama sempre controvertida.\nIntroducció de: Maria Favà Compta\nVa néixer a Barcelona l’any 1968 i va estudiar Ciències de la Informació a la Universitat Autònoma de Barcelona. Periodista per vocació, va treballar durant divuit anys al diari Avui fent informació política i municipal. Ara col·labora amb diferents mitjans de comunicació, com el diari digital Catalunyaplural.cat i la revista Carrer de la Federació d’Associacions de Veïns de Barcelona (FAVB). Bloguera per diversió, dóna via lliure a la seva esmolada ironia en el seu blog laperiodistadesquiciada.\nClase turista de paso - 7/05/2015\nEldiario.es - 23/03/2015\nDirecte.cat - 18/03/2015\nCrònica Global -16/03/2015\nRàdio Molins de Rei - 11/03/2015\nRàdio 4 – 03/03/2015\nEldiario.es - 03/03/2015\nLa brúixola Onda Cero - 02/03/2015\nNació Digital - 01/03/2015\nEuropa Press - 01/03/2015\nLa tribu Catalunya Ràdio - 23/02/2015\n8tv - 23/02/2015\nARA - 20/02/2015


ELS ALUMNES I PARES PODEN CONSULTAR LES DATES D'EXÀMENS I DE LLIURAMENT DE TASQUES A L'AGENDA DELS CURSOS\nINFORMACIÓ PROVES D'ACCÉS A CICLES FORMATIUS DE GRAU SUPERIOR\nENQUESTA PER L'ESPAI JOVE DE L'AJUNTAMENT\nA l'IES hem celebrat el dia de LA PAU\nVISITA A L'ESCOLA D'HOTELERIA DE LES ILLES BALEARS (EHIB):\nL'alumnat del cicle de Formació Professional Bàsica de cuina i restauració i 14 alumnes de 4t d'ESO van visitar l'Escola d'Hoteleria de les Illes Balears (EHIB) el passat dijous, 25 de gener. Els alumnes van conèixer el pla d'estudis, van visitar les instal·lacions i van realitzar tallers pràctics sobre els estudis que s'ofereixen. Va ser molt engrescador!!\nCONCURS LITERARI JOSEP PLA: Bases pel concurs\nLA UNIVERSITAT DE VIC ENS VISITA\nEl passat 23 de gener la Universitat de Vic (Universitat Central de Catalunya) es va desplaçar al nostre institut per oferir-nos una sessió d'orientació universitària destinada als alumnes de 2n de batxillerat per informar sobre la preinscripició universitària, les titulacions que imparteix la Universitat, les seves instal·lacions, serveis, preus, finançament, beques, pràctiques, allotjament i programes internacionals.\nLA UNIVERSITAT DE LES ILLES BALEARS (UIB) ENS VISITA: DIRECTE A LA UNIVERSITAT\nEl passat 24 de gener la UIB va visitar el nostre centre per realitzar una xerrada informativa als alumnes de 2n de batxillerat sobre els requisits i els procediments d’accés i d’admissió a la Universitat, l’oferta d’estudis que imparteix la UIB i els recursos que tenen els futurs alumnes al seu abast.\nINTERCANVI AMB L'IES MANACOR\n(PROJECTES 1r d'eso)\nAquest curs els alumnes d'ESO1 participen en un intercanvi d'experiències amb els alumnes d'ESO1 de Manacor. Tots estam molt il·lusionats i hem començat aquest projecte amb una primera parton han viatjat unes capses on ens donam a conèixer a nivell personal amb fotos i algun joc, coneixem una mica l'altre institut i també al poble.\nEsperam impacients la propera experiència!!\n(Projectes 2n d'ESO)\nEls alumnes de 2n d'ESO han acabat el projecte "Alquimistes" amb una fira per mostrar tots els productes i coneixements treballats. La fira s'ha celebrat al claustre, una experiència inoblidable!!\nEL CENTRE D'ENSENYAMENT SUPERIOR ALBERTA GIMÉNEZ (CESAG) ENS VISITA:\nEl passat 29 de novembre CESAG va visitar el nostre centre per oferir als alumnes de 2n de batxillerat una xerrada informativa sobre la seva oferta de graus i els seus Serveis.\nELS NOSTRES ALUMNES DE 2n DE BATXILLERAT VISITEN LA FIRA UNITOUR DE PALMA:\nEl passat 23 de novembre els alumnes de 2n de batxillerat van visitar la fira d'UNITOUR (Saló d'Orientació Universitària) que es va realtizar al Poble Espanyol.\nLA UNIVERSITAT DE GIRONA (UdG) ENS VISITA:\nEl passat 22 de novembre la Universitat de Girona va oferir als alumnes de 2n de batxillerat una xerrada informativa sobre l'oferta de graus i Serveis de la UdG\nLA UNIVERSITAT POMPEU FABRA (UPF) ENS VISITA:\nEl passat 21 de novembre la Universitat Pompeu Fabra va visitar el nostre centre per explicar als alumnes de 2n de batxillerat els graus que ofereix la universitat, les seves sortides professionals i què representa ser estudiant universitari i, particularment, de la UPF.\nQÜESTIONARI CONVIVÈNCIA ESCOLAR\nLa Conselleria d'Educació i Universitat mitjançant l'Institut per a la Convivència i l'Èxit escolar, ha encomanat a la Universitat de les Illes Balears la realització de l'Estudi sobre la convivència escolar en l'educació secundària obligatòria 2017.\nEl grup/s d'ESO1B, ESo2B, ESO3B i ESO4C dels nostre centre han estat seleccionats com a mostra d'aquesta avaluació. Per aquest motiu, dijous 23 de novembre el/la seu/seva fill/a realitzarà un qüestionari anònim sobre convivència escolar.\nPremi extraordinari de Formació professional de Grau Superior a l'alumne del nostre centre Sebastià Comas


Dos gallecs porten 16 anys sense pagar el peatge entre Vigo i Pontevedra. En tot aquest temps, no els ha passat res. Simplement, no estan d’acord amb que s’hagi de pagar un peatge per una carretera que ja està amortitzada i a la que se li va allargar la concessió sense motiu. Així doncs, des de fa anys aquests conductors fan el #novullpagar, una acció que tenen demostrat que no es pot multar.\n#novullpagar, concesionària, galícia, insubmissió, peatges\nSegons argumenten, ells no fan insubmissió fiscal perquè paguen tots els seus impostos. Però estan en contra que es faci pagar un peatge que no té cap sentit que se segueixi cobrant. El missatge és clar: "quan hi hagi molta gent que ho faci, algú que s’asseurà en una taula i dirà ‘què passa amb això?’".\nA Catalunya ja és molta gent la que fa #novullpagar malgrat les enganyoses xifres que fa públiques ABERTIS. I, evidentment, els Mossos no poden posar cap multa als conductors com la guàrdia civil tampoc ho pot fer a aquest gallec que ho porta fent durant més d’una dècada. El Sindicat de Mossos també ho ha deixat clar.\nEl #novullpagar no agrada al president de la Diputació de Barcelona 22.05.2012.\nPrimer #novullpagar solidari per la #maratopobresa 22.05.2012.\nL'ecosocialista Raül Romeva se suma al #novullpagar 21.05.2012.\nSancionar el #novullpagar i deixar impune qui no etiqueta en català 21.05.2012.\nHi haurà un tercer #novullpagar acompanyat d’una concentració davant de La Caixa 21.05.2012.\n29 de maig de 2012, 19.39 h\nEm sembla perfecte però....¿perquè porta el Teletac posat rera el retrovisor si no pensa pagar? (Al final del vídeo).\n28 de maig de 2012, 10.29 h\nper si algú no pot veure el video com m'ha passat a mi.\n26 de maig de 2012, 08.52 h\n-algú que estarà assegut a una taula. No 's'asseurà'\n26 de maig de 2012, 02.06 h\n#5 Purria, cada paraula que et surt del cul es una mostra de la teva ignorància, el teu desagraïment, el teu sentiment d'inferioritat i la teva absència de dignitat.\n25 de maig de 2012, 21.33 h\n25 de maig de 2012, 14.18 h\nQui pagui d'ara en endavant demostrarà ser un passerell.\n25 de maig de 2012, 13.49 h\nLa prova evident que les multes són fail\n25 de maig de 2012, 13.07 h


Els Óssos del Pirineu - LRP (2018) - SOS Ossos Pirineu / Ipcena-Fauna\nL’ós bru (Ursus Arctos) és el mamífer més gran del Pirineu. Actualment només en queden 43 exemplars, 25 dels quals a Catalunya, la resta es reparteixen per l’Aragó, Navarra i el Pirineu Francès. Tot i que és una xifra força bona, està molt lluny dels milers que antigament omplien els boscos i les serres de Catalunya, des de la val d’Aran fins al Delta de l’Ebre, o dels 17.000 que encara corren per la resta del continent europeu, o dels 200.000 que viuen a Sibèria, el lloc del món on n’hi ha més.\nLa raó que n’hi hagin tan pocs és molt trista, des que en el segle XVII va aparèixer el mosquetó, la cacera d’ossos s’ha intensificat fins a gairebé exterminar-los, l’any 2004, de fet, uns caçadors van matar Cannelle, l’última femella autòctona del Pirineu, i Papillon, el vell patriarca dels óssos del País, amb ells van desaparèixer els últims exemplars purs de la raça d’ós del Pirineu.\nPerò llavors, d’on surten els 43 óssos que volten per les nostres muntanyes? Doncs d’Eslovènia, els científics que a partir dels anys noranta van començar a repoblar d’óssos el Pirineu es van trobar amb el problema de trobar exemplars que genèticament fossin similars als autòctons. Els que més s’hi assemblaven eren els de Cantàbria, però en queden tan pocs que no era possible agafar-los d’allà. Els següents candidats eren els óssos Noruecs, que genèticament també són molt semblants, però després de segles vivint en terres tan fredes no s’haurien acostumat, van descobrir que els óssos perfectes eren els d’Eslovènia, d’on el 1998 van portar dues femelles, la Ziva i la Melva, i l’any següent un mascle, en Pyros. Gràcies a aquests óssos als companys que van arribar més tard i als cadells que han anat naixent (el 2017 en van néixer set), la població d’óssos bruns del Pirineu ha anat creixent.\nPerò no tothom està content amb aquesta repoblació, força ramaders consideren que els óssos són un perill per al seu bestiar i els volen fer fora del Pirineu, sobretot des que el 2016 va arribar en Goiat, un mascle eslovè que de tant en tant ataca les vaques, els cavalls i les egües que pasturen per la muntanya. És un problema que, en els propers anys, caldrà resoldre. La muntanya és prou ampla perquè hi puguin conviure óssos i pastors en harmonia.\nPerò els atacs al bestiar són molt rars perquè l’alimentació dels óssos es basa sobretot en vegetals, un ós adult s’empassa cada dia entre 10 i 15 Kg de menjar, dels quals el 75% - 90% , són herba, ortigues, fruits dels bosc, glans i avellanes, i quan volen proteïnes, prefereixen menjar insectes, amfibis (les granotes són un plat exquisit, per als óssos), rèptils o carronya que fa temps que és morta. La caça, sobretot d’animals grossos, és una activitat que només practiquen quan estan molt desesperats.\nPer això no cal patir si ensopegues amb un ós per la muntanya, mai no han atacat ningú, però si te’n trobessis un, no t’espantis, allunya-te’n a poc a poc, para-li fluixet i abaixa la mirada en senyal de respecte. No et farà res.\nEls naturalistes i els amants dels óssos tenen un somni: que algun dia aquest plantígrad torni a poblar el nostre país i puguem conviure-hi sense problemes, al cap i a la fi, fins no fa gaire, Catalunya era casa seva. Penseu que Garcia, el cognom més comú al nostre país, té l’origen en la paraula basca “artz”, que vol dir ... ós.\nFont de l'article: Setmanari La República (08.09.2018) - www.lrp.cat\nIl·lustració: Cristina Bueno


Comptes d'estalvi amb tarifa plana | Consumer\nComptes d’estalvi amb tarifa plana\nContractar una compta amb tarifa plana permet, per una quota fixa, fer transferències i altres moviments sense necessitat d'abonar al banc més comissions\nSegons les últimes dades facilitades pel Banc d’Espanya, les tarifes d’algunes de les operacions més habituals entre les entitats bancàries i els seus clients reflecteixen una important pujada. De fet, el preu de les transferències d’una entitat a una altra s’ha incrementat un 44,2% respecte a 2011. A més, retirar diners d’un caixer de la mateixa xarxa bancària amb una targeta de dèbit costa un 29% més que al gener de l’any passat. En un moment de crisi financera que els bancs necessiten captar passius per dotar-se de liquiditat, han de buscar la fidelització dels seus clients. En aquest sentit, en les entitats proliferen les ofertes de tarifa plana en els comptes, tant per a particulars com per a pimes, que permeten, per una quota fixa, fer transferències i altres moviments sense necessitat d’abonar al banc més comissions.\nLes xifres són contundents i reflecteixen que, des de l’any passat, s’ha registrat un important increment de les comissions que els bancs cobren als seus clients. Entre les pujades més destacades figura la de les transferències a altres entitats bancàries, que ha augmentat un 44,2% respecte a gener de 2011.\nÉs la tarifa idònia per a les persones immigrants que envien transferències monetàries als seus països d’origen\nRetirar diners d’un caixer de la mateixa xarxa bancària amb targeta de dèbit costa als consumidors un 29% més que a principis de l’any passat, mentre que la comissió semestral pel manteniment d’un compte corrent al banc ha crescut un 20% i el preu de l’ingrés de xecs ha pujat més del 1% en els primers onze mesos de 2011. Els bancs adapten la seva oferta comercial a les circumstàncies de crisis. La “guerra del passiu” i els creixents crèdits dubtosos han danyat la rendibilitat del sector en un moment en el qual les entitats bancàries lluiten per obtenir beneficis.\nQuè és la tarifa plana en els comptes corrents\nEl panorama financer espanyol necessita liquiditat. L’informe de l’Autoritat Bancària Europea (EBA), publicat al desembre de 2011, confirma que els grans bancs espanyols necessiten 26.170 milions d’euros per recapitalitzar-se i complir els requisits de solvència. Per la seva banda, el ministre d’Economia i Competitivitat, Luis de Guindos, ha anunciat que són necessaris 50.000 milions d’euros més de provisions per sanejar els balanços bancaris.\nEn les entitats bancàries, per això, proliferen les comptes amb tarifa plana. Són comptes corrents que integren en una tarifa fixa mensual una sèrie de serveis gratuïts, a més de la resta de prestacions d’un compte corrent convencional.\nPer contractar-la, es requereix domiciliar la nòmina o pensió, les quotes de la Seguretat Social i, almenys, dos rebuts\nLes comissions bancàries són les quantitats que les entitats cobren als clients pels seus serveis (l’ingrés de xecs, l’enviament d’una transferència, la concessió d’una targeta de crèdit, un canvi de divises, una compra d’accions borsàries, l’administració d’un compte, l’estudi d’un préstec, etc.). Així mateix, un banc pot repercutir al client les despeses que hagi d’abonar a tercers per poder prestar-li aquests serveis. Quan totes aquestes comissions se li cobren juntes al client, com un sol càrrec fix, s’utilitza el terme tarifa plana.\nDavant la creixent competència entre les entitats bancàries, en un intent de captar més clients, es comercialitzen fórmules que brinden el pagament d’una quota fixa per la utilització dels seus productes i serveis. La tarifa plana va sorgir com un servei per a les pimes, encara que ara també va dirigida al segment dels particulars. La idea és la mateixa, encara que les ofertes i els preus difereixen d’una entitat a una altra.\nA qui es dirigeix la tarifa plana\nLa tarifa plana està associada als dipòsits a la vista i la seva contractació pot implicar un estalvi per els qui realitzen moviments bancaris de forma regular, com a operacions borsàries, transaccions amb targeta, o transferències a l’estranger. D’aquesta tarifa es poden beneficiar les persones que tenen comptes a l’estranger i envien diners a familiars que estudien o resideixen fora, els emprenedors o les famílies amb petites i mitges inversions. A més, és el mitjà idoni per a les persones immigrants que envien les seves remeses en forma de transferències al seu país d’origen.\nPoden beneficiar-se els qui realitzen moviments bancaris de forma regular\nPer norma general, els requisits que es necessiten per contractar aquest tipus de comptes són: tenir domiciliada la nòmina o pensió, les quotes de la Seguretat Social en el cas dels autònoms i tenir domiciliats, almenys, dos rebuts de subministraments (llum, aigua, gas, telèfon fix o mòbil, connexió a Internet…). A canvi, es poden aconseguir promocions en altres productes, condicions preferents, la devolució d’un percentatge dels rebuts, descomptes en gasolineres, supermercats, etc.\nL'oferta de tarifa plana en els comptes estalvio\nEls clients que optin per la Servicuenta Nòmina de La Caixa, a canvi d’una quota de 5 euros al mes, poden obtenir els següents serveis:\nEl manteniment gratuït del compte.\nLa domiciliació dels rebuts.\nUna targeta de crèdit o dèbit.\nLa gratuïtat de les dues primeres transferències nacionals o internacionals.\nPosa a la disposició dels seus clients el “Compte MÉS”, que integra tots els productes i serveis financers en una sola quota, per una comissió de manteniment de 6,25 euros al mes, que es cobra trimestralment. Si a més es té activat el servei de correu per Internet, s’obté un descompte d’1,5 euros al trimestre. S’ofereixen alguns descomptes en serveis no financers i, amb solament domiciliar la nòmina o pensió, el Compte MÉS permet:\nRealitzar totes les transferències que es desitgi sense cap tipus de comissió.\nIngressar xecs sense límit de qualsevol entitat financera d’Espanya i sense comissió.\nDisposar d’efectiu en qualsevol caixer de la xarxa ServiRed sense comissions. Banc Sabadell es compromet a retornar les comissions que altres entitats cobrin al client per disposar d’efectiu en caixers ServiRed aliens al banc, fins a un màxim de dotze disposicions al trimestre.\nObtenir una targeta de dèbit, una targeta Visa, una targeta SolRed i una Visa Shopping, sense pagar cap quota.\nOperar per telèfon o per Internet, a través de la banca a distància.\nEl seu compte Tarifa Plana està dirigida als particulars i, per una quota mensual de 6 euros, inclou:\nLes comissions d’administració i manteniment del compte corrent. A més, es pot triar entre talonari o llibreta.\nLes comissions d’emissió i renovació de la targeta 4B MasterCard.\nLa realització, de forma gratuïta i sense límit, d’operacions amb la targeta 4B a la seva xarxa de caixers i fins a 48 operacions a l’any en altres caixers 4B.\nLes comissions d’emissió i renovació de la targeta Visa 123. Així mateix, retorna el 3% de l’import abonat en totes les gasolineres, el 2% en els grans magatzems i el 1% en hipermercats i supermercats.\nFins a dues transferències nacionals o ingressos de xecs cada mes de qualsevol entitat financera d’Espanya.\nLa domiciliació de rebuts.\nLa banca multicanal, perquè el client operi amb el banc per telèfon o per Internet.\nUn extracte mensual integrat. En un únic document s’integren tots els cobraments i pagaments. En accedir al servei de banca per Internet, el client disposa cada mes del seu extracte integrat en format PDF.\nEn l’actualitat, disposa de dos tipus de comptes amb tarifa plana.\n1. El Compte tarifa plana, encara que es dirigeix especialment a petites i mitges empreses, és aplicable a tots els clients i, per una quota de 50 euros al mes, engloba els següents serveis:\nEstà exempta de les comissions de manteniment i administració.\nPermet ingressar sense límit xecs i pagarés nacionals en euros (no inclou la devolució).\nLa realització, de forma gratuïta i sense límit, de transferències mensuals en euros destinades a entitats financeres en territori nacional o en Estats membres de la UE per import igual o inferior a 50.000 euros, sempre que siguin normalitzades. No obstant això, no s’inclouen les transferències urgents que es realitzen en un mateix dia a través del Banc d’Espanya (la denominada Ordre de Moviment de Fons o transferències OMF).\nL’emissió sense límit de xecs bancaris i xecs nòmina en euros.\n2. La COMPTA AMB de tarifa plana es pot aplicar a tots els consumidors i, per 10 euros al mes, inclou els següents productes i serveis:\nEl compte corrent AMB està exempta de les comissions de manteniment i administració.\nOfereix les targetes 4B MasterCard, Visa i Punt Oro exemptes de comissió d’emissió, renovació i manteniment.\nLa realització, de manera gratuïta i sense límit, de transferències mensuals en euros destinades a entitats financeres situades en territori nacional, o en Estats membres de la UE, per un màxim de 50.000 euros (transferències normalitzades). No s’inclouen les transferències urgents que es realitzen a través del Banc d’Espanya (Ordre de Moviment de Fons o transferències OMF).\nOfereix el compte d’estalvi dipòsit AMB, eximeix de comissions de manteniment i administració.\nInclou la imposició a termini dipòsit AMB, sense comissió de cancel·lació anticipada.\nEls serveis que contemplen aquests comptes es refereixen a persones físiques i jurídiques. En el cas de persones jurídiques, el nombre màxim de titulars per compte és un. En el cas de les persones físiques, el nombre màxim de titulars per compte és de dos.\n1. El Compte Universal Bàsic, per una tarifa de 7 euros al mes, proposa els següents serveis:\nEl manteniment gratuït de compte i anotacions.\nLa realització sense comissió de les 12 primeres operacions referides a ingressos de xecs en euros sobre places nacionals o transferències nacionals en euros, fins a un import de 50.000 euros per operació. Cada operació addicional té una comissió fixa de 2,40 euros, de manera independent a l’import.\nUna targeta de dèbit eximeix de quota d’emissió i renovació a nom d’un titular del contracte del Compte Universal Bàsic.\nPermet realitzar sense comissió les 12 primeres disposicions d’efectiu a dèbit l’any, en caixers Euro 6000 aliens a Ibercaja. Aquestes disposicions han de fer-se amb les targetes incloses en el contracte del Compte Universal Bàsic.\nUna bonificació d’1 euro al mes en la comissió per substituir l’enviament per correu postal de documentació, a canvi del servei de banca per Internet Ibercaja Directe.\n2. El Compte Universal Premium, per una quota de 9 euros mensuals, inclou els següents productes i serveis:\nEl manteniment de compte i anotacions.\nPermet a l’any la realització sense comissió de les 24 primeres operacions referides a ingressos de xecs en euros sobre places nacionals o transferències nacionals en euros, fins a un import de 50.000 euros per operació. Cada operació addicional tindrà una comissió fixa de 2,40 euros, amb independència de l’import.\nUna targeta de crèdit eximeix de quota d’emissió i renovació a nom d’un titular del contracte de Compte Universal Premium.\nPermet realitzar sense comissió les dotze primeres disposicions d’efectiu a dèbit l’any, en caixers Euro 6000 aliens a Ibercaja. Aquestes disposicions han de fer-se amb les targetes incloses en el contracte del Compte Universal Premium.\nPer cada targeta addicional inclosa en el contracte del Compte Universal Premium s’incrementarà la comissió mensual en 1 euro, si la targeta és de dèbit o de pagament a terminis, i en 1,50 euros, si és de crèdit.\nUna bonificació en la comissió d’1,50 euros al mes per substituir l’enviament per correu postal de documentació física per documents electrònics a través del servei de banca per Internet Ibercaja Directe.\n3. El Compte Universal Plus, per una tarifa fixa de 10 euros al mes, engloba els següents serveis:\nPermet realitzar a l’any sense comissions les 24 primeres operacions referides a ingressos de xecs en euros sobre places nacionals o transferències nacionals en euros, fins a un import de 50.000 euros per operació. Cada operació addicional tindrà una comissió fixa de 2,40 euros, amb independència de l’import.\nUna targeta de crèdit eximeix de quota d’emissió i renovació a nom d’un titular del contracte del Compte Universal Plus.\n4. El Compte Universal Pime està dirigida a les petites i mitges empreses i, per una quota fixa de 30 euros mensuals, inclou els següents productes i serveis:\nEl manteniment i administració del compte de dipòsit a la vista vinculada al contracte Explica Universal, excepte en el cas que el titular sigui persona jurídica, empresari o professional liberal i utilitzi el dipòsit per facilitar operacions de tercers, mitjançant ingressos en el dipòsit lligats a la prestació d’un servei propi del titular.\nPermet realitzar a l’any sense comissions les 60 primeres operacions realitzades en el compte corrent associada al contracte de Compte Universal Pime referides a ingressos de xecs en euros sobre places nacionals o transferències nacionals en euros, fins a un import de 50.000 euros per operació. Cada operació addicional tindrà un preu fix de 2,40 euros, independentment de l’import.\nUna targeta de crèdit eximeix de quota d’emissió i renovació a nom d’un titular del contracte del Compte Universal Pime.\nbanc comissions comptes estalvis transferència


Mosaic de la Batalla de Lepant al Museu Marítim de Barcelona\nBrowse: Home / 2019 / octubre / 10 / Mar de guerres\nrondaller / 13 setembre 2020 / Leave a comment / Barcelona, Troballes artístiques\nEl mosaic de la Batalla de Lepant al Museu Marítim de Barcelona.\nGrecs, romans i àrabs, cadascú en la seva llengua, li posaren un nom, però el significat de Mar Mediterrània és -més o menys- el mateix: mar que es troba enmig de les terres.\nActualment hi ha vint-i-cinc països remullats per les seves aigües, fet que, podeu imaginar ha portat no pocs problemes de convivència.\nAl segle XVI les coses no anaven bé. No entrarem a veure qui tenia raó, perquè penso que ningú la té des del moment que un conflicte es vol resoldre amb violència. Fer una guerra va molt més enllà de dirimir qui la té més grossa, ja que política, economia i religió van fortament lligades.\nUna batalla mítica\nEn aquells temps els turcs es convertiren en una amenaça pel ja prou delicat equilibri dels territoris de la cristiandat. Amb la invasió de Xipre, el Papat va decidir embolicar tothom i posar en marxa la Santa Lliga, que no és la banda elàstica que subjecta les mitges d’una santa, sinó una cosa més preocupant. Es tractava de culpabilitzar algú de la crisi de la cristiandat i, ja posats, recuperar l’hegemonia sobre el mar.\nLa monarquia hispànica amb un Felip II i un Joan d’Àustria que es fregaven les mans amb tot el que aconseguirien, a més de Venècia, els estats Pontificis i altres regnes que també volien sucar, el 5 d’octubre de 1571 van posar al mar més embarcacions de les que hi podien cabre.\nLa batalla, mitificada convenientment, es coneix amb el nom de Lepant, que és com els venecians havien batejat la ciutat grega de Naupacte, a uns dos-cents quilòmetres d’Atenes. Un no sap ben bé per què la batalla va prendre aquest nom, ja que va tenir lloc al golf de Patres, a cinquanta quilòmetres d’aquesta població.\nEn realitat, al transcendental conflicte naval sembla que tothom va sortir malparat, però la història cadascú la maquilla al seu gust. Aquí diem que va ser la victòria més sonada de tots els temps i en altres llocs he llegit que només va provocar uns efectes secundaris a llarg termini. Els otomans es van reorganitzar a base de bé, van convertir a l’islamisme l’Imperi Otomà i van sembrar el terror al litoral marítim. A partir d’aquell moment, es posà de moda el crit de “moros a la costa!“.\nImmortalitzant els fets\nNo són pocs els escriptors i artistes que els anys següents van relatar la gran victòria, cadascú a la seva manera.\nGràcies a les bones relacions comercials amb Itàlia, al segle XVII ens arribà una acolorida paleta que, aplicada a la ceràmica donaria espectaculars resultats mai vistos. Palaus i cases, esglésies i convents utilitzarien aquest recurs per a recobrir parets, terres, altars i escales, arribant a formar grans plafons amb representacions històriques o de sants.\nAl segle XIII hi havia un hospital a Valls (Alt Camp) amb una capella dedicada a Santa Anna que, cinc-cents anys més tard, canviaria l’advocació per la del Roser. És en aquest moment que es decora profusament amb dos panells ceràmics.\nUn representa una escena que sembla que mai va tenir lloc, en què Pius V lliura el penó de la Santa Lliga que, repeteixo, no és una lligacama. L’altre mural, probablement basat en alguna pintura, mostra la disposició de les naus en el moment d’entrar en combat a Lepant. Recordem que des de Catalunya també s’enviaren naus a lluitar, així que imagino, tothom es feia seva la victòria.\nA la cantonada superior esquerra del mural de la batalla, on es troba l’armada turca, veiem la Verge del Rosari, qui sembla emergir d’entre els núvols. El seu fill atansa un parell de rosaris cap als combatents.\nSegons Pius V, va ser per la seva intervenció que es guanyà el conflicte bèl·lic. Va ser ell qui fixà el 7 d’octubre, quan tingué lloc la batalla de Lepant, com a dia de la Mare de Déu del Rosari -també del Roser- o Verge de la Victòria.\nA causa d’aquestes connotacions combatives, La Verge del Rosari s’utilitzà convenientment en benefici del darrer règim dictatorial que vam tenir.\nAntigament a la Mare de Déu se li atribuïa el títol de rosa i jardí de roses –rosarium en llatí- i les seves imatges es decoraven amb aquestes flors. Els monjos li cantaven avemaries i, per tal de no descomptar-se, se servien d’un cordill amb nusos que amb el temps es coneixeria com a rosari.\nNo confondre amb la Mare de Déu del Roser, més tradicional a casa nostra i que se celebra el vuit de maig.\nEl 1962, nou anys abans de celebrar el 400 aniversari de la suposada victòria naval, el Museu Marítim de Barcelona encarregà a Joan Baptista Guivernau una reproducció del mosaic de la Batalla de Lepant.\nAquesta versió no és exactament igual a l’original. Si les compareu, trobareu que les explosions són aquí molt més brillants i que la fumera dels incendis és blanca i no fosca com als plafons de Valls. A part, hi ha alguna errada de transcripció, com la que l’artista sembla que va confondre una Q amb una C.\nAls anys cinquanta del segle passat, Guivernau va recuperar la ceràmica catalana medieval, desenvolupant un ampli repertori iconogràfic, especialment de sants, d’oficis i de rellotges de sol. Probablement coneixeu la font de la Portaferrissa de Barcelona, però trobareu molta obra seva escampada arreu. A tall d’exemple, més avall trobareu diversos enllaços.\nSituació: Museu Marítim de Barcelona. Avda. de les Drassanes s/n\nBatalla de Lepant: wikiwand.com – blogs.sapiens.cat – nationalgeographic.com.es – aboriginemag.com\nLa Batalla de Lepant i Catalunya per P. Valsalobre\nCapella del Roser: valls.cat – wikiwand\nMural de la capella del Roser, fotografia de J. Bofarull\nMonument a la batalla de Lepant\nObra de J. B. Guivernau\nEtiquetes: batalla de Lepant, capella del Roser, ceramista, Joan Baptista Guivernau, Mare de Déu del Rosari, mmb, mosaïc, mural ceràmic, Museu Marítim, Naupacte\n← Anonimat artístic 2\nAnar a la plaça o al mercat? →


S'hi han destinat 2.100.000 euros, ja que s'ha fet una aportació extra de 600.000 euros sobre el total pressupostat\n3 min. Palma 01/09/2016 11:54\nFins a 7.420 alumnes han sol·licitat la beca menjador per al curs 2016/17. Aquest fet suposa un gran augment de la demanda, ja que l'any passat els sol·licitants foren 3.188. En total, se'n beneficiaran 2.971 famílies, 1.000 més que el curs anterior.\nA causa de l'increment de la demanda, la Conselleria d'Educació ha decidit fer una aportació extra de 600.000 euros al pressupost inicial. Així, en total s'hi han destinat 2.100.000 euros (un milió més que el curs passat). El Govern ha incrementat de manera notable el pressupost destinat a les beques menjador, ja que el curs 14/15 la quantitat destinada va ser de 800.000 euros. El curs 15/16, la partida va ser de 1.100.000 euros.\nAquest dijous se n'ha penjat el llistat provisional. D'aquesta manera, les famílies podran saber enguany si són beneficiàries de la beca o no. Una novetat per a aquest curs, i un fet que explica l'augment de la demanda, és que s'hi han inclòs per primer any els centres concertats. Els beneficiaris obtindran entre 317 euros, 528 euros o 740 euros, depenent de la puntuació. Enguany també s'ofereixen beneficis en qualitat del transport, si l'alumne es veu obligat, per aquest motiu, a quedar-se a dinar al menjador. En total, per aquest motiu, s'han beneficiat 375 alumnes.\nTambé hi ha beneficiaris directes, és a dir, aquells alumnes que es troben en situació d'acolliment, víctimes de violència de gènere o aquells que tenen la condició de refugiat. Aquests beneficiaris obtindran el 70% del cost mitjà del menjador, és a dir, els 740 euros.\n540x272 El Govern beneficia 1.000 alumnes més amb la beca menjador / GUILLERMO SANEUGENIO El Govern beneficia 1.000 alumnes més amb la beca menjador / GUILLERMO SANEUGENIO\n"L'escola també té una finalitat socioeducativa", ha explicat el conseller d'Educació, Martí March, afegint que "facilita la vida a famílies perquè puguin tenir una vida digna". En aquesta mateixa direcció, March ha assegurat que permet una " tranquil·litat econòmica, psicològica i emocional". Per part seva, el director general d'Innovació i Comunitat Educativa, Jaume Ribas, ha informat que el tall de renda personal és de 7.350 euros per accedir a la beca, mentre que altres anys oscil·lava els 9.000 euros. En aquest sentit, Ribas ha destacat que més gent pot accedir a la subvenció.\n"Tots els canvis han suposat un increment de les sol·licituds", ha entonat Ribas. En aquest punt, ha volgut recalcar que les famílies que no podien avançar doblers i que quedaven excloses de la convocatòria ara ja saben si rebran l'import. Durant aquest 2016 es pagarà un milió d'euros, partida dels pressupostos del 2016. Els primers mesos de 2017 s'abonarà l'1,1 milió restant.


Farm stay Hexenhaus Buchenbach Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 2 allotjaments a Buchenbach.\nBuchenbach, Buchenbach, Alemanya - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Farm stay Hexenhaus\nBen posicionat a Sankt Peter, Farm stay Hexenhaus és un lloc ideal d'inici d'excursions a Sant Peter. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Farm stay Hexenhaus és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent parc infantil, jardí. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Sant Peter, faci de Farm stay Hexenhaus la vostra llar.\nAllotjaments a Buchenbach


Cap representant del Maresme al Congrés, una al Senat | Mataró Ràdio\nDm, 22/12/2015 - 14:31\nLa comarca del Maresme es queda sense representats al Congrés dels Diputats. Després de la desfeta d'Unió, el vilassarenc Josep Sànchez Llibre tancava la seva etapa de més de 20 anys a Madrid. També quedava fora del congrés el socialista Joan Rangel després d'haver exercit durant l'última legislatura com a portaveu de pressupostos. Prèviament, amb Zapatero a la presidència, Rangel havia estat delegat del govern a Catalunya.\nJosep Sànchez Llibre era el número 2 per Barcelona a les llistes d'Unió, mentre que per la seva banda Joan Rangel era el número 8 a les del PSC. Una posició, que com afirma el socialista, ja feia molt difícil la seva presència al Congrés. Els socialistes han tret en aquestes eleccions un total de 5 diputats a la província de Barcelona, 5 menys que fa 4 anys, mentre que en el conjunt de Catalunya han passat de del 15 als 8.\nMaria Freixanet, senadora\nOn sí que hi haurà representació maresmenca serà al Senat. La representant serà la premianenca Maria Freixanet, que ocupava el número 2 a la candidatura del senat d'En Comú Podem.\nNascuda el 1984, és politòloga. Investigadora en temes de gènere, polítiques públiques i comportament electoral a l'Institut de Ciències Polítiques i Socials, i membre de l'Institut per a l'Estudi i la Transformació de la vida Quotidiana (IQ). Militant d'ICV a Premià de Mar, és Secretària de Formació del partit a nivell nacional i forma part de la Comissió Executiva i del Consell Nacional de la formació ecosocialista. Va formar part de la candidatura de Catalunya Sí Que es Pot en les darreres eleccions al Parlament de Catalunya, en el número 33 en la llista per Barcelona.\nEleccions 20 de desembre


El govern pretén regar el camp de golf de la marjal amb aigua potable – Compromís per Gandia\nPublicat el 12 Juliol 2013 en Urbanisme i Medi Ambient\nLa comissió d’urbanisme que havia d’aprovar la proposta de Memòria Ambiental del Pla Especial de la Marjal i del BIC de l’Alqueria del Duc, que inclou un camp de golf, s’ajorna fins dilluns, després de denunciar Compromís irregularitats en la documentació aportada pel govern local.\nUn informe de la Direcció General de Medi Ambient avisa sobre la incompatibilitat del desenvolupament d’un “pitch and putt” sobre un sòl no urbanizatble protegit “por sus características de zona húmeda”.\nGandia, 12 de juliol de 2013.-\nEl regidor del Grup Municipal de Compromís a l’Ajuntament de Gandia, Facund Puig, ha comparegut aquest matí en roda de premsa per tal de valorar el document que a, partir de dilluns, el govern del PP enviarà a la Conselleria de Medi Ambient. Concretament, la Memoria Ambiental del Pla Especial de la Marjal i del BIC de l’Alqueria del Duc que, recordem, contempla un camp de golf a la zona humida.\nEn primer lloc, Compromís ha denunciat els dèficits en el procés de tramitació del document que s’enviarà a la Conselleria, ja que l’expedient incorpora documents com la memòria patrimonial i la memòria de sostenibilitat econòmica redactats amb posterioritat al període d’informació pública. Per tant, els interessats no han pogut presentar al·legacions. A més, tal com observa l’informe emés per l’Assessoria Jurídica de l’Ajuntament de Gandia, “varios de los documentos incorporados al expediente son de fecha posterior a la elaboración de la memoria ambiental, en particular el informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, que es de fecha 8 de julio de 2013, y que no es considerado en la propuesta de Memoria Ambiental, pese a la trascendencia del mismo”.\nD’altra banda, la documentació estaria incompleta i a l’expedient li faltaria, segons Puig, un estudi acústic que estiga referit a tot l’àmbit d’actuació del Pla Especial (segons preveu la legislació valenciana en matèria acústica) i no només a l’espai que ocupa el camp de golf. En aquest sentit, segons apunta també l’informe de l’Assessoria Jurídica de l’Ajuntament de Gandia, l’expedient hauria de contindre un informe de l’Interventor de l’Ajuntament perquè la inversió contempla despeses per a l’Ajuntament. “Document que sembla que no tindrem fins dimarts que ve. L’expedient informa que l’Ajuntament de Gandia haurà d’aportar 3’6 milions d’euros per a realitzar el camp de golf. Fins a les 12 del migdia d’ahir gran part d’eixos diners (2,3 milions) s’havien d’obtindre de crèdits bancaris. A partir d’eixa hora, ja havien canviat la redacció i passaven a afirmar que els obtindran de la venda de patrimoni. Es veu que algun observador els ha fet vore la clavà de pota (este Ajuntament no pot demanar crèdits) i s’han inventat allò del PMS, que com algú afirma, és un recurs molt sofrit. Ara bé, algú ens haurà d’explicar com pensen obtindre quasi 2,3 milions d’euros de la venda de patrimoni. Conforme està la situació econòmica, ¿quin patrimoni hauran de vendre i a quin preu?”.\nPer a Compromís, un dels problemes més greus que tindrà la instal·lació, si arriba a construir-se, serà l’obtenció de l’aigua necessària per a regar l’herba. La consultora encarregada de respondre les al·legacions diu que s’obtindrà del tractament terciari de les aigües residuals depurades en l’EDAR Safor Sud. “Jo, particularment, pense que això no ho vorem en la vida. A més, en cap lloc es diu què costarà la inversió per a permetre el tractament terciari i el transport fins a les instal·lacions del camp de golf, ni evidentment, qui les pagarà. “\nEl més greu, però, és que s’afirma des del govern que “aunque transitoriamente y en tanto se construya la infraestructura de tratamiento terciario de la aguas depuradas podrá utilizarse (…) aguas de la concesión de abastecimiento (…) que en estos momentos dispone de recursos disponibles (sic) debido al decrecimiento del turismo por la crisis”. “És a dir, que es pretén regar els camps de golf amb aigua potable perquè hi ha crisi. I quan s’acabe la crisi, amb què els regaran? I ,a més, no és una barbaritat regar els camps de golf amb aigua potable?”\nFinalment, el regidor econacionalista ha reproduït algunes de les consideracions que realitza la Direcció General del Medi Natural de la Conselleria d’Infrastructures, en un informe datat el dia 6 de maig d’enguany: L’organisme autonòmic reitera, una vegada més, que “debe justificarse la implantación de la actividad del campo de golf en suelo no urbanizable protegido, particularmente existiendo suelo no urbanizable común en su proximidad”. A més, La persona que firma el document es ratifica en l’afirmació “sobre la incompatibilidad del desarrollo de un uso deportivo “pitch and putt” sobre un suelo no urbanizable protegido por sus características de zona húmeda. Resulta evidente que la normativa elaborada para esta zona concreta no sólo supone “de facto” la destrucción de la zona húmeda existente, sino que provocará afecciones en el resto del marjal, a donde se derivarán los flujos hídricos de la zona”. “Sobren més comentarios”, ha conclòs Puig.\nD’altra banda, la Comissió d’Urbanisme, que tenia carácter extraordinari i urgent, ha quedat ajornada arran de les denúncies de Compromís, els quals no entenen el perquè de tanta pressa a la tramitació d’este expedient. En la comissió, Facund Puig també ha manifestat la disconformitat absoluta del seu grup per la manera com s’han fet les coses:\n“1.- Una convocatòria urgent per a debatre una qüestió que no demana cap pressa.\n2.- Com a conseqüència de la urgència, a penes ens han deixat un dia per analitzar la voluminosa documentació de l’expedient. Un expedient del qual hem anat rebent al llarg del dia d’ahir gran part de la documentació.\n3.- I un expedient que conté documents incomplets, com el de la Proposta de Memòria Ambiental, document central de la comissió, del qual només ens han proporcionat full sí full no. En uns casos els fulls parells i en uns altres els imparells.”\nCom a conseqüència d’eixa incorrecció, la presidència ha hagut de deixar l’aprovació de l’expedient damunt la mesa i posposar-la a una comissió que se celebrarà dilluns que ve.\nArxivat en: Urbanisme i Medi Ambient camp de golf, Compromís, Facund Puig, gandia, Marjal, Torró\n← Compromís exigeix informació sobre les retallades de serveis com el SAD o el SEAFI\nCompromís, amb la manifestació antitaurina del 13-J →


Mola de sa Bastida ( crónica de Guiem Roig ) - Esquirols de Consell\nkm 0 producte local, son un poc mes de les vuit devant la benzinera d´Alaro convidats a fer una volteta pels encontorns a la vila.\nNou participants, verificat no deixar ningu, cap a los Amunts amb cotxe per no caminar tant diuen, evitar cafes tentadors I sospit berenars pecadors…cami de ses Artigues, molt aviat per l´esquerra un tirany ben fessat fins a la cova de Ses Mises i cap amunt pels llisars (patinadores deien els infants d´abans, que aseguts demunt una llosa per avall talment un trineu improvissat).\nAnem fent conversa combinat amb alens espessos, una paret cabrera a ma detra mos duu al Pico Petit el salvarem per l´esquerra i aviat ja al Pico Gros entre paraments de velles muralletes pujarem a l´antiga talaia defensiva com podeu imaginar ara venen els oooh mirau … aqui, allo es …. els amics alaronencs confirmaren que no hi havia res de nou als seus corrals i ara cap la un poc mes amunt del collet hi ha restes de muralla, els que en saben diuen d´aixo tardo romana (que te sembla sebel.li d´abans dels moros!!!) havent visitat el curucull des putxet i scampat la vista per tota la contrada llunyana o propera tornarem al collet per berenar.\nSeguint cap a Ponent el cami va cap a la font i la pista des Rafal, es el cami facil previst, pero miracle quant Bernard fa memoria, que una vegada temps enrrera va devallar pels espadats nort aprop de la cova gran aquella ocasio anava amb l´amic Andreu Q. tota una garantia per amollar algun “batua” discret, per aqui anirem, decidit i ben convençuts ” ale a passetjar els ossos” rota amunt rota avall o per ranxos encingats …. sense descobrir el lloc feble, on salvar el cingle. Que vos pensau, no es facil endevinar el forat a la primera punyida. El gros del grup cerca una ombra ora l´esbucada caseta de roter. Bernar revestit de coratje anira altre cop un poc mes amunt per mirar que hi ha (aixo de no endevinar a la primera punyida ho duim certament malament) pero benvolgut amic ja saps que no es el mateix ” tenir el braç estes que la boca badada ” uns minutets i mes content que unes castenyetes crida “es aqui! ho he trobat ” alguna fita, fletxetes den Pep T confirmen la troballa, alerta! hi ha altura suficient per … les agafades a les mans bones encara que la terreta o fulleraca als peus emprenyen finalment una barra de fusta ajuda per la darrera passa ( la barra es part d´una rustica escala per fer el darrer tram ) segons indica en Joan Riera al seu bloc nomenen el lloc com Pas de sa Bastida, un tiranyet ens atraca desde la cova fins a la pista que va al Rafal, deixem un poc mes avall la Fonto cisterna des Quern. al collet superior abadonarem el cami principal per anar cap Es Barranquell en haver pasat el porxet de caçadors ja per caminet i devallant per alzinar ja som al Pas des Arrambadors aquest caminet era el pas habitual per anar als llocs de caça que hem vist abans, quant la pista no hi era. Una estiradeta mes i som devant la casa des Barranquell una majestuosa heura adorna amunt i costats el penyalar que acull la rustica casa. A l´explanada del frontis sera un bon lloc per dinar entre mosegada i altre, silenci, quatre picarols algun ocellet, silenci, del grupet ni mu sera l´unic moment del jorn sense altre so quels propis de la natura, pero ja ho sabeu els entrepans s´acaben aviat i tornarem al xapaxep habitual. En Miquel dona la veu d´alarma prou xerrameca, aqui tots tenen el cul aferrat al terra, ara remugant i tornat a posicio vertical un rera altre van cap el cami de ses Artigues, de la proposta inicial per anar cap a can Llenderina res de res, rebelio total i si algu encara ho defensa sera apadregat sense contemplacio donada la situacio just podem anar cap a la vila, a mig trot talment mules somerines cap la menjadora de la paissa, al nostre cas unes cerveses que suen la frescor mos esperen a un cafe d´Alaro, ara sera quant en Miquel, en Pep, en Toni, na Cati, n´Andreu, n´Antonia en Libero en Bernard, i jo mateix en Guiem ja hem acabada la primera ronda, posant fil a l´agulla per la segona, la conversa i uns bassons saladets tambe son a la taula. Fins la propera, bona nit i salut.\nYa es hora de comer y que mejor lugar que este en Es Barranquell\ncami de ses Artiguescan Llenderinacasa des Barranquellcova de Ses MisesEs BarranquellFont o cisterna des QuernMola de sa BastidaPas de sa BastidaPas des ArrambadorsPico GrosPico Petit\n16 mayo, 2017 a las 22:05 Responder\nBueno a pasar de tener problemas con este puñetero cacharro durante toda, al fin se hizo la luz y pude publicar, buena ruta la del sábado y cerquita de casa,\nGracias a Bernard que nos guió a un paso espectacular, es un placer descubrir nuevos caminos


jose aranda | Clàssics de Lectura Fàcil\nTag Archives: jose aranda\nAgost 2010 · 3:54 pm\nTagged as Colección Kalafate, El Hombre Invisible, Herbert George Wells, jose aranda, lectura fàcil, Xavier Salomó\nOctubre 2009 · 12:45 pm\nCapitans valents (1897) és una novel·la d’aventures i aprenentatge. Narra la història de Harvey Cheyne, un ric i consentit adolescent nord-americà que cau al mar des d’un luxós transatlàntic i és salvat per un vaixell que pesca el bacallà.\nAl llarg de més de tres mesos treballarà amb un grup d’experts marins i un noi de la seva edat. Aquesta experiència el canviarà del tot. Fets fantàstics, perills inesperats, reptes de superació personal i una amistat per a tota la vida l’esperen al mar.\nRudyard Kipling va néixer a Bombai (Índia). De família anglesa, va créixer entre els exuberants paisatges de l’Índia, on el seu pare era conservador del Museu de Lahore. A sis anys, es traslladà a Anglaterra per estudiar. Deu anys després, va tornar al seu país natal, on es va dedicar al periodisme. Després d’un seguit de viatges com a corresponsal, es va establir definitivament a Anglaterra.\nA més de Capitans valents, va escriure novel·les cèlebres, com ara Els set mars, El llibre de la selva (publicat en aquesta col·lecció) i Kim. També és autor de poemes coneguts com Gunga Din i If (Si) i relats emocionants com L’home que va poder regnar. El 1907, va rebre el premi Nobel de Literatura.\nJosé Aranda ha adaptat aquest llibre seguint els criteris de Lectura Fàcil i Carles de Miguel l’ha il·lustrat.\nTagged as capitans valents, carles de miguel, castellnou, jose aranda, kalafat, lectura fàcil, rudyard kipling


Esdeveniments for 13 abril, 2019 | El Culturista\nAgenda del Saturday 13/04/2019\nLaika - Barcelona Districte Cultural\nLa primera gossa astronauta de la història inspira un espectacle per a tota la família que ens explica de manera molt visual un episodi fonamental en la història dels viatges a l’espai.\nQuan: CC Parc Sandaru 5 d'octubre a les 18.00 / CC Zona Nord 26 d'octubre a les 18.00 / CC Baró de Viver 15 de novembre a les 18.30 / CC Albareda 13 de desembre a les 17.30 / CC Tomasa Cuevas 14 de desembre a les 12.00\nOn: CC Parc Sandaru, CC Zona Nord, CC Baró de Viver, CC Albareda, CC Tomasa Cuevas (Barcelona)\nPeter Pan ens submergeix en un món, on fantasia i realitat ens transporten al país dels somnis creant un ambient màgic. L’espectacle compta amb decorats mòbils i compta amb coreografies, acrobàcies i cançons a ritme de rock, blues i soul. Indis, pirates, nens perduts i altres personatges ens transporten al país de Mai Més.\nQuan: Dissabtes i diumenges del 13 d'abril al 5 de maig. Diferents horaris\nAl taller ens n’anem a la Lluna emularem tasques d’enginyeria espacial. Participa-hi i atreveix-te a erigir una plataforma de llançament gràcies a la força dels fluids. Construiràs una estructura hidràulica amb tubs, xeringues i molts més elements que tindràs a la teva disposició. Aconseguiràs que el teu coet s’enlairi?\nQuan: Del 13 al 22 d'abril. Diferents horaris\nJoc de decisions sobre física quàntica\nUn joc de cartes per acostar al públic quins són els principis de la física quàntica i quin és l’impacte en la nostra manera d’entendre el món. Aquesta activitat està basada en el Decide Game. El seu objectiu és arribar a una decisió consensuada, dins d’un grup petit, gràcies al debat i a l’intercanvi d’opinions […]\nQuan: 13 d'abril i 12 de maig a les 12.00\nPreu: Activitat gratuïta amb la compra de l'entrada a l'exposició\nExplora Zinematik relata com ha progressat l’art de capturar imatges, gràcies a invencions cada vegada més complexes. Proposem un recorregut per una part d’aquest viatge en el temps, en què interactuarem amb mecanismes cinematogràfics primitius, des dels més antics fins als invents pròxims a l’aparició del primer cinematògraf.\nQuan: Del 13 al 22 d'abril de 10.00 a 20.00\nPreu: Inclòs amb el preu de l'entrada. Clients CaixaBank gratuït\nMatí de circ\nVine a gaudir d’un tast de circ en família, on tothom podrà experimentar amb diversos tipus de malabars: plats xinesos, pilotes, diàbolos i anelles. Els infants i no tan infants podran gaudir de la màgia del circ i descobrir-ne els seus secrets, tot amb alegria i humor.\nQuan: 13 d'abril a les 11.00\nL’esquirol busca un lloc per viure. El voleu ajudar? De la mà d’un conte ens aproparem a la vida d’aquest petit mamífer que viu pels boscos de Collserola. Passejada per l’entorn del Centre d’Informació, acompanyada d’un petit taller o d’un joc.\nQuan: 13 d'abril a les 11.00 i a les 12.30\nInspirat en criteris de la Teoria de l’Aprenentatge Musical (Music Learning Theory-MLT), desenvolupada per Edwin Gordon, el Concert més Petit és un viatge musical i sensorial que promou l’escolta, la participació, l’experimentació activa i la descoberta a partir d’audicions, dinàmiques, jocs i diferents elements visuals. El repertori inclou cançons populars i temes clàssics de Johann […]\nQuan: 13 d'abril a les 12.00\nL'Anna i el Pep\nL’Anna i el Pep són veïns i els agrada molt jugar a detectius, tot i que als seus pares no els faci gaire el pes… Tant a la ciutat com al camp, han de fer front a misteris i malfactors de tota mena. I és que el món que els envolta, sovint màgic, els problemes […]\nContacontes - Qui s'ha fet pipi al Mississipí?\nUna colla d’aneguets navega pel Mississipí a bord d’un vaixell. Tripulació i passatgers s’ho passen d’allò més bé a la coberta, als camarots, a la cuina i a babord. Però vet aquí que de sobte el capità veu una taca groga al riu. Qui ho ha fet això? Qui ha gosat fer pipí al Mississipí?\nÉs un contacontes pensat per als més petits, on els més grans també tenen un paper important. Els jocs i dinàmiques que es proposen estan pensats perquè petits i grans interactuïn entre si, reforçant els vincles i afavorint la comunicació. Dues narradores guiaran aquest viatge, on també descobrirem diversos instruments musicals, on posarem els sentits […]\nQuan: Dissabtes i diumenges del 13 al 28 d'abril a les 12.00 (excepte el dia 20)\nPreu: Adults: 8€ / Nens: 6€ / Entrada gratuïta pels menors de 12 mesos\nWheely és un taxi groc, un corredor intel·ligent i divertit, que intenta convertir-se en el rei de la carretera a la seva ciutat natal, Gasket City. Durant una competició Wheely es topa amb la famosa cotxe de luxe Bella di Monetti i s’enamora d’ella.\nQuan: Del 13 al 18 d'abril a les 16.00\nNiuViu: Qui es mou pel niu?\nPodem jugar amb al moviment del nostre cos? Ens poden inspirar els sons i materials de la natura? Quines sensacions i estímuls podem descobrir al Niu? La natura ofereix petites grans danses que fan que el món no s’aturi mai. A partir de la manipulació dels materials del Niu de ciència viurem, de la mà de la […]\nQuan: 13 d'abril a les 16.30 i a les 18.00\nInsaisissable - Phantom Boy\nUn oficial de policia és atacat per un personatge misteriós. A l’hospital coneix en Leo, un pacient d’onze anys que té el poder de sortir del seu cos i travessar parets com si fos un fantasma. El creatiu tàndem d’Un gat a París confecciona artesanalment aquesta història d’estil pop art.\nQuan: 13 i 14 d'abril a les 17.00\nTaller d’arquitectura: aixeca el cap!\nEl taller us permetrà conèixer quina ha estat l’evolució urbana del barri de la Ribera i com es va fer el pas de la ciutat d’origen medieval a la ciutat moderna. Entrenareu la vista tot observant i interpretant façanes, mesurareu i reconstruireu les cases del Born.\nQuan: 30 de maig a les 17.00\nFantástico Mr . Fox - Cicle Wes Anderson\nEl Sr. i la Sra. Fox són una parella que sembla que portin una vida idíl·lica amb el seu peculiar fill Ash i el seu nebot Kristofferson, que els visita sovint. Però, a les nits, el Sr. Fox es dedica a robar gallines, ànecs i galls d’indi a les granges veïnes, i trama un pla […]\nQuan: 6 i 9 de juliol a les 17.30


Demanen reobrir el cas de l'assassinat d'Helena Jubany, 15 anys després\nAra fa 15 anys de la mort d'Helena Jubany\nLa família d'una de les acusades, Montserrat Careta, que es va suïcidar a la presó, vol que es reobri el cas abans que el delicte prescrigui\nRedacció 04/03/2017 - 10.10 Actualitzat 10/07/2020 - 10.18\nAra fa 15 anys de la mort d'Helena Jubany, una jove bibliotecària que va aparèixer morta en un solar de Sabadell. Una de les acusades, Montse Careta, es va suïcidar a la presó, i sempre va assegurar que ella no hi tenia res a veure. Les famílies de totes dues, víctima i acusada, sempre han defensat que la Policia no va arribar fins al final de la investigació.\nHelena Jubany era periodista i tenia 27 anys. Havia fet col·laboracions a la Televisió de Mataró, era una gran aficionada a la literatura, va ser llibretera i va treballar de bibliotecària a Sentmenat. El seu malson va començar el 17 de setembre del 2001, quan es va trobar a la porta de casa un anònim amb una orxata i una pasta. Tres setmanes després va rebre un altre anònim i un suc de taronja amb un potent somnífer a dins que ella es va beure. El 30 de novembre, la seva família hi va perdre el contacte, i tres dies després va aparèixer morta al pati interior d'un edifici de Sabadell. Estava despullada, tenia cremades i restes de droga a l'organisme.\nEn aquell edifici hi vivia Montse Careta, una mestra de 34 anys que coneixia Helena Jubany d'haver-hi coincidit a la Unió Excursionista de Sabadell. La Policia Nacional la va detenir dos mesos després com a imputada en el crim. Juntament amb ella, el jutge també va imputar el seu company d'aleshores i una amiga. Cinc mesos després que la tanquessin a Wad-Ras, i després de repetir mil cops que era innocent, Montse Careta es va suïcidar.\nA casa seva hi van trobar una capsa de les pastilles de les que hauria pres la víctima i la capsa buida dels llumins amb què l'haurien cremat. L'entorn de Montse Careta creu que algú ho va maquinar tot per inculpar-la, i sobretot pensen que la investigació va tenir moltes deficiències i que se la va culpar sense proves concloents. També expliquen que no es va registrar el pis de la Montse fins als 2 mesos, ni es van agafar empremtes dactilars del cotxe de la víctima, entre d'altres irregularitats.\nEl programa "Els matins" ha parlat amb Imma Careta, que denuncia irregularitats en la investigació i demana que es reobri el cas abans que el delicte prescrigui, d'aquí a 5 anys si és determina que va ser un homicidi, o d'aquí a 15 si és determina que va ser un assassinat. També han parlat amb Anna Prats i Yago García, dos estudiants de Periodisme que estan treballant des del setembre en un treball de final de grau sobre l'assassinat d'Helena Jubany, i tenen la intenció de publicar la seva investigació en un llibre.


Dissabte, 26 Juliol 2014 02:00\nEntre el dissabte 2 i divendres 8 d'agost tindrà lloc a la nostra localitat la Setmana fantàstica del comerç organitzada per l'Associació d'Empresaris de Biar (AEBI), on es podran trobar als establiments associats descomptes i ofertes. També tindrà lloc l'obertura d'un outlet al Passeig del Plàtano de 19 h. a la mitja nit.\nD'altra banda, l'horari comercial durant la Setmana fantàstica serà de fins les 12 h. de la nit divendres 8, i estarà amenitzat per Auró Activitats. La jornada compta amb el patrocini de l'Ajuntament de Biar.\nDivendres, 25 Juliol 2014 02:00\nFa dos anys, la protagonista d'esta nova entrega de "Biaruts i biarudes pel món", Amparo Marco, va decidir instal·lar-se a la capital de la taronja, Sueca (Ribera Baixa) per tal d'estar al costat de la seua parella, Enric, natural d'esta ciutat.\nTot i que troba moltes coses a faltar de Biar, especialment la tranquil·litat i proximitat que ofereix un poble com el nostre, de moment no té pensat tornar a instal·lar-se ací, tot i que no ho descarta a llarg termini.\nFoto principal: Amparo amb la seua iaia a Biar.\nDijous, 24 Juliol 2014 02:00\nLa pujada a la Penya "el frare" per l'Arenal o la ruta a la Cova Negra són dues de les cinc rutes excursionistes als voltants de Biar que recull el llibre "Les serres de la Foia de Castalla - 26 excursions a peu", de Josep Lluís Bernabeu Rico, veí de Castalla (l'Alcoià) que com indica al títol, està composat per un total de 26 excursions de la subcomarca de la Foia de Castalla i altres paratges de la comarca de l'Alcoià, però també de les Valls del Vinalopó i l'Alacantí. No és la primera notícia que tenim sobre el llibre, ja que des de Biar Digital es va informar de la posada en marxa del projecte al mes de febrer.\nPer part de la Cooperativa Elèctrica i a l'igual que l'any passat, s'han convocat els cursos d'anglés gratuïts per als socis i sòcies i familiars directes. Els nivells que es donaran seran A2, B1 i B2. Les persones que vulguen accedir necessitaran realitzar una prova de nivell, per tal d'agrupar en grups per nivell, estos grups no superaran els 18 alumnes per classe en cap cas.\nLa data d'inici de les classes serà el 6 d'octubre, i els socis i sòcies interessades podran inscriure's a les oficines de la Cooperativa en horari de 9 a 13 h. durant el present mes de juliol i agost. Es podran inscriure a partir dels 14 anys.\nDiumenge, 20 Juliol 2014 02:00\nDe la mà de Sagueta Nova, un any més, ve l'Aplec de Rondalles, que ja va per l'onzena edició. Es realitzarà el proper 2 d'agost a partir de les 22:30 h. a la plaça del Convent de Biar. El programa de l'XIè Aplec de rondalles serà el següent:\nA les 18 h. Taller de ball: fandangos des de les comarques del Baix Maestrat i els Ports, a càrrec del Grup Ramell i ball de comptes d'Énguera, a càrrec de Toni Guzmán, que es realitzarà al maset dels Moros Vells.\nA les 19 h. Volta de les rondalles pels carrers del poble i ball al Passeig del Plàtano.\nA les 21 h. Sopar popular al Maset dels Moros Vells.\nA les 22:30 h. Aplec de Rondalles a la plaça del Convent, amb la participació de la Colla de dolçaina i tabal "Bassa la Vila" de Biar, la Colla Brials d'Aldaia (l'Horta), el grup Ramell de Castelló de la Plana i l'Associació d'Estudis Tradicionals "Sagueta Nova" de Biar.\nKontaminació Akústika actua demà a El Campello\nDemà a partir de les 22:30 h. Kontaminació Akústika actuarà a El Campello (l'Alacantí) juntament amb els grups Lilit i Dionís, Atzukak, i Derrumbe amb motiu de la Fireta de Sant Jaume d'esta localitat.\nEl concert és gratuït i es realitzarà a la plaça de l'Església. L'espectacle ha estat organitzat per la Comissió de la Fireta de Sant Jaume, l'associació cultural "La Cívica" i Escola Valenciana, ja que el concert està dins del recorregut de música en valencià "La Gira".\nXXXI Festival de Bandes de música\nEl proper dissabte 19 de juliol, a les 21'30 h., es durà a terme a la plaça del Convent el XXXI Festival de Bandes de Música "Vila de Biar", enguany es comptarà amb la participació de l'Associació Musical "Julián Sants", de Jumella, a Múrcia, i de la Societat Unió Musical de Biar.


En Sumescal aconseguim que els nostres clients siguin la nostra millor publicitat.\nVolem mantenir la mateixa passió que vam heretar i poder transmetre-la en el temps al nostre equip de treball, així com als nostres clients. Creiem que és l'energia vital per crear, per millorar, per donar solucions als nostres clients.\nIntentem dia a dia seguir sent el lloc on tots els nostres clients i col•laboradors trobin el suport i la tecnologia necessaris per envestir una bona base pels seus projectes o iniciatives. Un lloc on tant sols la imaginació sigui el límit.\nFabriquem tots els nostres productes amb articles d’origen Europeu que compleixen tots els estàndards de qualitat, traçabilitat i sostenibilitat que els nostres temps demanen. Els nostres escenaris són estables i duradors, aptes per a múltiples aplicacions tant en espais interiors com a la intempèrie.\nAl llarg dels anys hem desenvolupat importants millores de R+D en els articles i n’hem desenvolupat de nous, sempre permetent la combinació d'aquestes millores amb els primers productes fabricats el 1991. Alhora, disposem de recanvis per tots els nostres models.\nTots els models de tarima següents tenen una capacitat de càrrega de 750 kg / m2, certificada per laboratori oficial.Totes fabricades amb perfils propis d'alumini d'alta resistència, que permet la unió entre elles de manera simple i forta passant a formar un sol cos.\nSom Líders en armat de Tarimes i Estructures\nLA NOSTRA EXPERIÈNCIA ÉS GARANTIA!


Viking Les Deux Alpes França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nL’allotjament no disposa de recepció. Podeu recollir les claus a: Nexity Les 2 Alpes, 9 rue des Sagnes, 38860 Les Deux Alpes. Cal que informeu el Viking de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 450 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.


Robòtica i Programació a l'educació infantil i al cicle inicial de primàriaNouPerfil digital\nRobòtica i Programació als cicles mitjà i superior de primàriaNouPerfil digital\nAvaluar per aprendreNou\nACTUALITZACIÓ: El 5 de juny de 2018 el Departament d'Educació de la Generalitat de Catalunya ha publicat nova informació sobre el cobrament del mes de juliol, la qual estableix que no cal presentar la inscripció dels cursos de formació i que la data límit per presentar el document acreditatiu de la realització de la formació és el 31 de desembre de 2018.\nPots veure aquí la nova informació sobre els nomenaments de juliol publicada pel Departament d'Educació de la Generalitat de Catalunya:\nDes de SomDocents oferim formació continuada per al professorat. Es tracta de cursos totalment online de 30 hores reconeguts pel Departament d'Educació de la Generalitat de Catalunya, segons l'ordre ENS/248/2012, com a formació permanent per al professorat. Per tot això són vàlids per a la formació de juliol.\nPots veure que els cursos que oferim estan reconeguts i els pots consultar a través d'aquest enllaç de la pàgina del Departament:\nHaver prestat sis o més mesos de serveis com a substitut durant el curs (fins el 30 de juny de 2018), sempre que hagin treballat durant els mesos d'abril, maig o juny de 2018 (almenys durant 1 dia), com a substitut en centres docents públics i serveis educatius dependents del Departament d'Educació.\nEs rebrà un NOU nomenament corresponent al mes de juliol.\nÉs necessari realitzar un curs de formació durant el mes de juliol, excepte aquelles persones que participin en oposicions per ingressar als cossos docents.\nAcreditar la superació del curs abans del 31 de desembre de 2018, als Serveis Territorials o al Consorci d’Educació de Barcelona.\nEls cursos que oferim a la nostra plataforma tenen una durada de 30 hores, tenen convocatòria al mes de juliol i estan reconeguts pel Departament d'Educació, segons l'ordre ENS/248/2012.\nPots veure aquí la resolució del Departament d'Educació de la Generalitat de Catalunya:


El Ballet de Moscou retorna el mes d'agost\n15 maig 2021 15:16\nRepresentarà «El llac dels Cignes», «Trencanous» i «Gissele» a l'Auditòrium de Palma\nM.T. | 27 juliol 1999\nEl Ballet de Moscou torna a Palma el mes d'agost. Després de les tres actuacions que l'any passat varen aconseguir posar el cartell d'exhaurides les localitats els solistes russos han inclòs Palma en la nova gira europea, una gira en què Txaikovski "com és clar" és el nom clau, amb les versions íntegres d'El llac dels Cignes i Trencanous, però en què s'inclou un altre clàssic entre els clàssics: Gissele, d'Adam. En aquest tercer dia és on rau la diferència amb el programa que oferiren l'any passat i en què la tercera peça va ser La bella dorment. L'esdeveniment tindrà lloc els dies 12, 13 i 14 d'aquest mes d'agost que comença diumenge.\nEls ballarins (que se sotmeten a una dura disciplina per tal de poder treballar en la formació de renom) són dirigits amb mà destra per Timour Fayziev, un ballarí que va fundar el 1990 el Russian Festival Ballet, actual Ballet de Moscou, amb solistes que provenien de les companyies més importants de l'antiga Unió Soviètica. Segons els crítics de més renom, Faysiev ha aconseguit que l'escola creada a l'antiga Unió Soviètica pervisqui en el ballet que dirigeix i que presenta un gran nivell i un gran rigor en la presentació de les peces.\nEl llac del Cignes és la primera de les peces que el públic interessat per la dansa podrà veure a l'Auditòrium. La segona part del programa es completarà amb La nit de Valpurgis, l'Adagio, d'Albinoni; Harlekinada, amb música del darrerament traspassat Rodrigo i Gopack, de Zakharov.\nTrencanous és la peça triada per la formació per a la segona de les nits de dansa. El somni de Clara comptarà amb l'adaptació coreogràfica de Timour Faiziev. Tots els ballarins, que sobrepassen la vintena, prendran part per interpretar les joguines de Clara, o Masha, protagonista, amb Trencanous, de la història. A la segona part s'hi inclouran dos pas de deux. Un d'El llac del cignes i l'altre d'El Corsari, d'Adams, que es completaran amb Pas de quatre creat per Jules Perrot amb música de Pugni i de Don Quixot, amb la música de Minrus.


La Comissió de l'Horta informa favorablement sobre el nou reglament per a l'ús i la gestió de la marca "Horta de Lleida"\nLa Comissió de l’Horta informa favorablement sobre el nou reglament per a l’ús i la gestió de la marca “Horta de Lleida”\nPer Redacció el\t 12/02/2018 Lleida, Medi ambient i animalisme\nComissió de l'Horta Horta de Lleida\nEl tinent d’alcalde i regidor de l’Horta, Fèlix Larrosa, ha presentat aquest matí a la Comissió Territorial de l’Horta el nou reglament per a l’ús i la gestió de la marca “Horta de Lleida”, que inclou les consideracions plantejades per diversos grups municipals i que ha estat informat favorablement. Ara passarà a la comissió d’Urbanisme per la seva posterior aprovació al ple municipal.\nL’Ajuntament de Lleida va presentar fa uns mesos la nova marca “Horta de Lleida”, que té la voluntat de diferenciar els productes agroalimentaris i els serveis produïts o oferts en aquest entorn de proximitat. L’objectiu és que els consumidors puguin distingir clarament aquells productes que han estat produïts a l’Horta de Lleida conforme als principis de tradició, traçabilitat, qualitat i sostenibilitat, seguint el criteri de la producció ‘Km 0’, de manera que es tradueixi en un impacte positiu en l’economia local, el medi ambient i la identitat territorial.\nEl reglament té la voluntat de regular l’ús de la marca entre tots els agents del sector productiu, comercial i de serveis, per la qual cosa fixa les condicions per al seu ús tant per part dels productors agraris i ramaders, com dels elaboradors agroalimentaris, les empreses o persones del sector de la comercialització i de l’àmbit de serveis agraris compatibles amb l’establert al Pla d’Usos de l’Horta de Lleida. També es crea una Comissió de gestió de la marca, que serà l’encarregada de rebre i valorar les sol·licituds i controlar l’ús que es fa de la marca i els seus elements gràfics i valors associats, així com de proposar accions de formació i divulgació.\nEl responsable de l’Horta a la Paeria ha explicat que la nova marca serà present a les senyalitzacions i als productes que provenen de la zona, associant la marca Horta de Lleida a la qualitat agroalimentària, a la bellesa paisatgística i a la conservació del medi ambient.\n“La marca desenvolupa el concepte d’Horta de Lleida amb els valors de qualitat, bellesa mediambiental, sostenibilitat i respecte pel medi ambient, entre altres. L’Horta de Lleida és un dels símbols identitaris més forts de Lleida, juntament amb la Seu Vella i el riu, i ha d’anar associat amb uns valors molt determinats”, ha afegit Larrosa fent èmfasi en la importància de la nova marca.\nComissió de l’Horta\nArticle AnteriorPDeCAT, ERC, la Crida, el PP i el Comú reclamen més temps i consens per a l’aprovació inicial del POUM de Lleida\nSegüent Article “Molt camp per córrer” de Noemí Frabregat


fallas - I va sonar el telèfon de Clara Parejo\nI va sonar el telèfon de Clara Parejo\nQuatre Carreres torna a viure l'emoció de tenir a una Fallera Major de València entre els seus veïns.\nUn cop ja tot preparat a l'Hemicicle de l'Ajuntament, Joan Ribó, alcalde de València, realitzava la primera telefonada i en Quatre Carreres tornaven a viure l'emoció de ser una fallera d'este barri l'escollida. Clara Parejo i Pérez despenjava el telèfon i rebia la notícia que era la xiqueta escollida com a Fallera Major Infantil de València 2017.\nDes d'aquest moment amics i fallers de la seua comissió, la Falla Sapadors-Vicent Lleó ... acudien a casa seua per felicitar-la i començava l'allau de rams de flors i de mitjans de comunicació esperant a conèixer a Clara. Al costat dels seus pares Pepe i Mabel, i els seus germans Quico i Celia, Clara rebia a Joan Ribó i Pere Fuset, President de Junta Central Fallera, que al costat de José Martínez Tormo, Secretari General i tots els membres de la directiva van acudir a donar-li la enhorabona. De les seues mans rebria l'acta que la nomenava Fallera Major Infantil de València 2017.\nLa dotzes xiquetes de la Cort d'Honor Infantil 2017 acudien també a casa de la Clara per viure al costat d'ella els primers moments del seu regnat. Uns minuts per a retrobar-se amb els membres del jurat que l'han nomenat, i Sofia Soler i Casas, Fallera Major de València 2016, la seua família i la seua Cort d'Honor també van voler felicitar Clara en tan emotiva vesprada.


A Enric Arqués, president de Fòrum de Salut Mental\n"El Pla de Cronicitat ha de comportar una nova arquitectura institucional i una reordenació dels recursos econòmics entre l’àmbit sanitari i el social"\n1.- El Fòrum de Salut mental va entrar a formar part de la Taula del Tercer Sector el juliol de 2010. Quin balanç feu d’aquests 3 anys?\nHan estat anys molt intensos i difícils perquè les condicions del context han canviat radicalment. Però estem raonablement satisfets. Entrar a la Taula ens ha permès comunicar amb més claredat la nostra visió de que no pot haver cohesió i progrés social sense abordar l’àmbit de la salut mental i també trencar una tendència a l’aïllament que el nostre àmbit ha portat a considerar la salut mental com un àmbit d’especialització sanitària exclusivament, quan no és així.\nEns hem trobat amb una Taula molt activa i compromesa, amb les tensions lògiques per una situació a la que no ens havíem enfrontat mai, i a vegades amb contradiccions per la diversitat de visions sobre el què cal fer i com, però per a mi això és una mostra de la seva potència actual i futura, és senyal d’una organització que té sentit, que està viva, i que és capaç d’articular i de cohesionar.\nEn ocasions ens ha costat seguir el ritme de treball que proposa la Taula, en especial en els grups de treball, perquè Fòrum Salut Mental no rep cap recolzament de l’administració i la seva estructura és petita i aquesta feina recau en persones que ja ténen l’agenda molt compromesa en les seves entitats d’origen o de la federació.\n2.- Els experts adverteixen que l’any 2030 la depressió serà una de les malalties que comportarà una major pèrdua de salut per sobre de les malalties isquèmiques o els accidents de trànsit. Com veieu el futur de la salut mental des del Fòrum?\nTots els estudis sobre les tendències de futur indiquen un augment del patiment psicològic i dels problemes de salut mental en el nostre context. Les versions i lectures que es poden fer sobre aquestes tendències són molt diferents. Com a tendència inevitable associada a la manera de viure en els països desenvolupats, com un repte de tal magnitud que és impossible d’atendre, com una mostra de la medicalització de la vida...\nLa nostra lectura és que per fer front aquests reptes no podem continuar fent les mateixes coses i de la mateixa manera. És cert que la transformació social que es pretenia amb la reforma de l’atenció psiquiàtrica en l’Europa dels 70 ha estat lenta i sobre tot incomplerta, i això no ajuda gens a fer front els nous reptes que són molt més complexes.\nPerò precisament per això, des de Fòrum creiem que cal una segona reforma, una segona transició cap a un sistema de salut mental, mes comunitari, mes flexible, inclusiu, integrat amb altres xarxes, accessible, preventiu i recuperador.\nPer aconseguir-ho calen algunes condicions, una acció de govern transversal i molt més decidida en la millora del sistema, una participació més intensa de les organitzacions de representants en primera persona i de famílies en el sistema, i un marc de relació amb les entitats que presten serveis de salut mental (en un 95% entitats sense afany de lucre) que permeti continuar la innovació en les maneres d’intervenir. No podem esperar canvis si continuem fent el mateix i de la mateixa manera\n3.- La seva entitat, la Fundació Joia, acaba de celebrar el 30è aniversari. Quins són els principals èxits que destacaria d’aquests 30 anys de treball amb les persones amb problemes de salut mental?\nHa col·laborat en el procés de recuperació de 15.000 persones en aquests 30 anys i això és el valor tangible més important. Però també ha col·laborat en un canvi més intangible que és ajudar a modificar la percepció de les persones amb trastorns de salut mental com persones amb talent i amb competències que només precisen un marc d’igualtat d’oportunitats per desenvolupar-se . Hem aconseguit que el nostre lema “ ens mouen les teves capacitats” sigui compartit per molta gent.\nEn aquests trenta anys, la fundació JOIA ha mostrat capacitat emprenedora, ha aconseguit tenir professionals amb compromís i excel·lència tècnica i ha mostrat també capacitat d’innovació Per això, ha estat una entitat que ha generat confiança en les institucions públiques, en les persones que atès i en les seves famílies, en les empreses que ha col·laborat en els processos d’inserció o en les que són clients d’Apunts, la nostra empresa social.\nUna persona atesa en els nostres serveis, en l’acte de celebració de l’aniversari va dir “ el més important que puc dir sobre JOIA és que és una entitat que mai m’ha tallat les ales” Per nosaltres va ser un dels millors elogis que ens podien fer.\n4.- Ara farà una any que les principals organitzacions catalanes de l’àmbit de la salut mental van posar en marxa ‘Obertament’, una campanya per lluitar contra l’estigma de la salut mental. Què preteneu amb aquesta campanya?\nPretenem modificar l’estigma i la discriminació que pateixen les persones per raó de tenir alguna problemàtica de salut mental. Sabem que és un objectiu ambiciós perquè estem parlant d’un canvi de valors culturals que estan profundament arrelats en la manera de veure el món que moltes persones tenen.\nLa situació de discriminació és intensa, si aneu a les dades dels estudis ho veureu, Per exemple, en un d’ells, el 28% de la població general va dir que no entrevistaria per una feina a una persona amb un trastorn mental. És fàcil d’imaginar la influència negativa en la recuperació, en la participació social que han hagut de gestionar moltes persones pel simple fet d’haver passat per la situació profundament humana que es el patiment psicològic intens que pot portar a un trastorn.\nObertament pretén que les persones que han patit la discriminació siguin els protagonistes essencials del procés de canvi i de l’inici, l’experiència en primera persona ha estat fonamental, tant en la pròpia construcció del projecte, com en el desenvolupament de les intervencions.\nAra estem en la segona onada de recerca de persones que han viscut o viuen la discriminació per tal de que formin part de diferents intervencions: El programa ‘Alerta Estigma’ busca informació discriminatòria als mitjans de comunicació, el programa Portaveus en Primera Persona per poder fer comunicació publica o al programa de Sensibilització i Formació per donar eines per canviar perjudicis. Si hi han lectors que volen participar que contactin amb nosaltres.\n5.- L’impuls del Pla de Prevenció i Atenció a la Cronicitat va ser una de les demandes que la Taula del Tercer Sector li va plantejar al President Mas el passat 2 de juliol. Des de l’àmbit de la salut mental, per què considereu important avançar en l’aplicació d’aquest Pla?\nPer nosaltres el pla té aspectes crítics que ja hem comentat amb el Conseller de Salut i els responsables del Pla. Creiem que la presència de la salut mental és limitada i té una tendència més centrada en l’atenció que en la prevenció perquè l’origen conceptual del pla és va enfocar en resoldre la complexitat de l’atenció de les persones grans.\nLa prevenció de la cronicitat en salut mental és una qüestió central des del nostre punt de vista i el pla haurà de ser mes ambiciós en aquest aspecte i incloure l’impuls de la inserció en la comunitat participació social i la inserció laboral de les persones amb problemes de salut mental com a elements centrals\nMalgrat aquests aspectes, el Pla té plantejaments de fons que ens semblen molt interessants, perquè aposten per una transformació en la manera d’abordar l’atenció. Es posa l’èmfasi en una atenció de proximitat, reforçant els serveis comunitaris, l’atenció primària i el treball en xarxa entre els diferents àmbits, com la salut mental o l’atenció sociosanitària. Pretén modificar les pràctiques tradicionals en les que són les persones les que es mouen i s’adapten als serveis i en una atenció centrada en l’hospital molt especialitzat com eix central del sistema.\nPotser el que veiem més rellevant és que aquest enfoc necessàriament portarà canvi en la manera de funcionar i de gestionar que hem conegut fins ara. Caldrà una revisió del les prioritats i una nova arquitectura institucional que permeti una relació mes útil i eficaç entre l’àmbit sanitari i el social i una reordenació dels recursos econòmics.