La Massana i la capital estudien la viabilitat del giny del Pic del Carroi\nEl comú liderat per Olga Molné destinarà 20.000 euros a l’informe previ al concurs del telefèric\nUn moment de la sessió de comú, ahir.\nActualitzada 23/07/2020 a les 06:39\nEl comú de la Massana va aprovar ahir en sessió de comú una partida pressupostària de 20.000 per als estudis de viabilitat i l’assessorament tècnic del telefèric del Pic del Carroi. L’informe, conjunt amb el comú de la capital, té com a objectiu la redacció del plec de bases per a la construcció del giny aeri, tot i que el conseller de finances, Jordi Areny, va aclarir que en cap cas signifiqui “que el projecte continuï endavant”.\nEls diners destinats a aquest assessorament, segons va informar el conseller, “surten dels ingressos de l’abocador obtinguts el primer trimestre”. L’estudi, que serà pagat conjuntament amb Andorra la Vella, té la intenció de treure el plec de bases per la licitació i concessió de la construcció, tot i que Areny no va assegurar els terminis previstos per al seu desenvolupament.\nLa sessió, que va comptar amb el nomenament i la presa de jurament dels deseners dels Quarts, també va servir per aprovar la modificació del Pla d’Ordenació i Urbanisme (POUP) per permetre l’agrupació de tres unitats d’actuació de la Gonarda, a l’Aldosa, per tal de poder portar a terme conjuntament el projecte d’urbanització. A la zona es construiran xalets. La cònsol major, Olga Molné, en roda de premsa va valorar molt positivament el creixement de la parròquia i, concretament, va assegurar que “amb l’agrupació d’aquestes unitats amb una de sola es podrà desenvolupar el territori amb més previsió”.\nD’altra banda, la corporació va aprovar avalar la societat Estacions de Muntanya Arinsal/Pal Sau (EMAP) ampliant la pòlissa amb l’ABA per 263 mil euros i així fer front als pagaments dels dividends que depenen de les accions preferents. El conseller de finances va explicar que enguany l’estació “no ha tingut una tresoreria elevada i s’ha decidit ampliar la pòlissa”.\nAPROVADA UNA REBAIXA DEL 10% ALS SOUS\nLa corporació va aprovar una rebaixa del 10 per cent del sou a la cònsol major i menor, com també als consellers. Per als càrrecs de lliure designació la rebaixa salarial serà esglaonada segons estableix la Llei de mesures de racionalització econòmica.\nLa cònsol va explicar que la rebaixa es mantindrà fins al mes de desembre del 2020 i que els diners estalviats, que oscil·len entre els 16.000 i 17.000 euros, aniran destinats a ajudes socials per abastir les necessitats de la parròquia. Molné va recordar que el març van posar en marxa un fons solidari en què se sumaran els diners recaptats dels salaris. “Vam considerar que un 10% lineal estava molt bé i en cap moment volem destinar aquest estalvi a projectes de construcció. Cal ser solidaris” ha dit la cònsol.\nTenim una pandemia a sobre i pinta molt fosc, lo menos que es necessita ara és un enginy volador. El país hauria d'invertir més en mèdics, en investigació, en sol·lucions en trobar una vacuna o medicament contra la covid, que és el que estan fent els paisos veïns. Invertiu diners en això que és ara el prioritari. I si voleu turisme incentiveu el turista que viu al pais, ajudeu el comerç del país, de les parròquies.\nJo tambe el vull!\nSoc de la Massana i n'estic ben farta de fer cues. Almenys començarem a respirar aire pur. Menys cotxes, menys contaminació.\nEl en moment de fer el telecabina a la massana hi va haver molta crítica. Doncs ara sort en tenim....\nsi arriba la cua a erts i tenim el telecabina, sense ell arribaria al poble de Pal. Estic completament dacord amb tu Antoni!\nMassana va dir..Com el Comú de La Massana accepti això, ja se'n poden anar tots a casa. La parròquia quedarà morta, perquè els turistes tindràn accés a pistes des del centre d'Andorra.\nnefesta gestió del Comú de La Massana. Mal relleu pel David Baró, que va deixar el llistó molt alt. Dels darrers comús a reduir-se el sou...\nPues ,crec que t'equiboques .,tenent en les seves mans,en els seus sis primers mesos d'administracio comunal, lo que pot marcar pel be de la parroquia i del seu mandat.\nPel esquiador que es queda a la capital.el poder pujar a esquiar sense agafar el cotxe ...I facilitar li l'acces capa a pal...!\nCrec que es positiu.guanys de forfaits per l'estació de pal Arinsal.\nFora cues i embussos a les carreteres.i una millora en la qualitat de vida.\nCrec que seria positiu per a tots.\nCalers ben invertits va dir..I com els invertiries "ben invertits" aquests calers? És fàcil criticar però molt difícil fer propostes vàlides i serioses.\nCrec que tota iniciativa que redundi en benefici del país a llarg termini és favorable als interessos de tots.\nI tant...!ha passat trenta anys...I s'ent torna a parlar...?\nNo sira tant dolent...!\nSom nosaltres,els de la Massana que no sabem el que volem....!\nSincerament penso que seria un greu error per aquest comú ,posar li través en aquest projecte.\nCrec que es de un grand interès per la capital i molt interessant per la Pal Arinsal.\nAquest projecte ja es va podia realitzar als anys 1990...!\nNo és va voler fer ...! És va considerar que el esquiador no pujarie a la Massana...!\nCrec que va ser un error no ferlo i seria un altre error no tirar lo endavant ara...!\nEspero de tot cor que el nostres polítics tinguin la intel·ligència i la lucidesa de no tirar endavant aquest projecte!!!\nProu maltractar la nostra Andorra per interessos econòmics!\n#9 Calers ben invertits\nGenis del marketing va dir..Telecabines redundants, ponts tibetans inutils, platges de broma...\nQuins dirigents més espavilats que tenim.\nTots aquests calers ben invertits reportarien riquesa real a la població. Pero ja sabem que és més interessant fer el fatxenda i si de pas t'omples la butxaca, molt millor.\nI com els invertiries "ben invertits" aquests calers? És fàcil criticar però molt difícil fer propostes vàlides i serioses.\nciutadana va dir..Algún d'entre els polítics tan interesats en aquest projecte es demana si la ciutadania el vol? Qui es farà càrrec d'un manteniment de costes elevats, protocols de seguretat, etc, etc. Per tenir que? Un "peu de pistes" a la capital perque els usuaris triguin una hora, al menys, en arribar al seu destí a pistes? Algú ha esquiat alguna vegada? Algú sap quu és el que vol un esquiador?. I al Pic de Carroi? Algú ha estat allà? Que es farà alla d'alt una vegada hagis pujat? Aquest projecte fa olor a alguna cosa rara.....\nJo com a ciutadà el vull. Crec que és un bon projecte pel país, qua més, al ser d'inversió privada, no ens costarà un duro als ciutadans. La seguretat i el manteniment el cobreix l'empresa que gestionarà el giny, és de lògica. Els esquiadors el que volem és poder accedir el més còmodament a pistes. A vegades ja trigues una hora en cotxe des de la capital fins a peu de pistes, o a peu de Funi/telehuevo. I previsiblement, pel que diuen, al Carroi hi haurà un mirador i potser un restaurant panoràmic (jo hi he estat al Carroi i t'asseguro que les vistes són magnífiques).


Capítols temporada-1 - Katalonski - TV3\nAnem a Nova York i Washington a celebrar la diada de Sant Jordi. Amb la historiadora Miriam Basilio veiem on arriba la passió pel clàssic Madrid-Barça\n, en un bar de Brooklyn ple a vessar de gent d'arreu del món; gaudim d'un espectacular "mapping" de roses i dracs amb la lingüista Mary Ann Newman, "neboda valenciana" d'Arthur Miller; en ple High Line cantem Mishima amb el professor Courtney Wells, un gran coneixedor dels trobadors occitans; a Washington, parlem de racisme amb el diplomàtic Julion Cooper; ballem danses jueves amb Matt Adler; anem al curiós sopar de Sant Jordi a la Universitat de Georgetown amb l'aplicat estudiant Andrew Boas i, allà, vivim una aparició: coneixem la Chloe Phillips, que ens seduirà a tots amb la seva versió de "Boig per tu".\nExperimentem el Día de Muertos a Ciutat de Mèxic. Amb l'Ana Mònica Hernández descobrim com viuen les famílies mexicanes aquesta festa tradicional. Con\neixem la Diana López, una neta de catalans que no va descobrir que sabia parlar català fins que els seus avis van morir. El Guillermo Amador ensenya al Halldor a tocar i cantar música tradicional. I descobrim com el Ricardo Martínez ha après català sense haver trepitjat mai Catalunya ni tenir cap lligam familiar amb casa nostra.\nExperimentem el Día de Muertos a Ciutat de Mèxic. Amb l'Ana Mònica Hernández descobrim com viuen les famílies mexicanes aquesta festa tradicional. Coneixem la Diana López, una neta de catalans que no va descobrir que sabia parlar català fins que els seus avis van morir. El Guillermo Amador ensenya al Halldor a tocar i cantar música tradicional. I descobrim com el Ricardo Martínez ha après català sense haver trepitjat mai Catalunya ni tenir cap lligam familiar amb casa nostra.\nA Londres acompanyem l'enginyer Misha Dohler en un moment clau: toca el piano en un concert que pot canviar la seva vida; l'exarqueòloga Catherine Joh\nns ens parla de com Sopa de Cabra la va ajudar a superar la mort del seu marit; Jasmine Kahlia ens convida a un concert on ella rapeja en català; amb DJ Mo Ayoub compartim una divertida pipa àrab i amb l'actor James Mc Callum cantem Oasis... dins un armari!\nA Londres acompanyem l'enginyer Misha Dohler en un moment clau: toca el piano en un concert que pot canviar la seva vida; l'exarqueòloga Catherine Johns ens parla de com Sopa de Cabra la va ajudar a superar la mort del seu marit; Jasmine Kahlia ens convida a un concert on ella rapeja en català; amb DJ Mo Ayoub compartim una divertida pipa àrab i amb l'actor James Mc Callum cantem Oasis... dins un armari!\nA Mont-real participem en la celebració dels 10 anys de la colla castellera d'allà amb el seu fundador, Serge Mainville; aprenem a caminar descalços p\nel bosc i menjar cérvol cru amb l'increïble músic Felix Michaud; el cineasta Alexandre Chatard ens parla del seus exitosos documentals sobre Catalunya; coneixem la peculiar "família catalana" de la colombiana Ingrid Santana, on hi ha fins i tot un filipí, i juguem un espectacular partit d'hoquei sobre gel amb el crac Bradley D'Allessandro.\nA Mont-real participem en la celebració dels 10 anys de la colla castellera d'allà amb el seu fundador, Serge Mainville; aprenem a caminar descalços pel bosc i menjar cérvol cru amb l'increïble músic Felix Michaud; el cineasta Alexandre Chatard ens parla del seus exitosos documentals sobre Catalunya; coneixem la peculiar "família catalana" de la colombiana Ingrid Santana, on hi ha fins i tot un filipí, i juguem un espectacular partit d'hoquei sobre gel amb el crac Bradley D'Allessandro.\nA Berlín assistim a l'animada Gay Parade. A més, ballem tango amb Antonia Belz amb qui també farem escalada; recordem la República Democràtica d'Alema\nnya amb Susanne Newmann mentre bevem cava català; llancem fletxes amb la txeca Alena Vodakova, a qui agrada tot allò medieval; aprenem alemany amb els increïbles germans Youlden i passegem amb el bicitaxi del canadenc Clayton Mitchel, un noi que està "més content que un gínjol".\nA Berlín assistim a l'animada Gay Parade. A més, ballem tango amb Antonia Belz amb qui també farem escalada; recordem la República Democràtica d'Alemanya amb Susanne Newmann mentre bevem cava català; llancem fletxes amb la txeca Alena Vodakova, a qui agrada tot allò medieval; aprenem alemany amb els increïbles germans Youlden i passegem amb el bicitaxi del canadenc Clayton Mitchel, un noi que està "més content que un gínjol".\nA San Francisco compartim un moment molt especial amb la Claudia Waldman, el dia de la seva graduació a la Universitat de Califòrnia a Berkeley; toque\nm cançons d'amor amb Godrich Rochlen, un hippie exmarine enamorat d'una noia de Badalona; aixequem peses amb Elizabeth Spragins, que també canta òpera; recollim el fill de Claire Gunter en una guarderia al davant de l'FBI; passegem per Castro Street amb el pioner de l'activisme gai Dan Wohlfeiler; veiem com Victoria Saenz exposa una tesina a la Universitat de Standford sobre la nova cançó i fem una barbacoa vegetariana amb l'entusiasta informàtic reconvertit en artista Jeremy Sarchet.\nA San Francisco compartim un moment molt especial amb la Claudia Waldman, el dia de la seva graduació a la Universitat de Califòrnia a Berkeley; toquem cançons d'amor amb Godrich Rochlen, un hippie exmarine enamorat d'una noia de Badalona; aixequem peses amb Elizabeth Spragins, que també canta òpera; recollim el fill de Claire Gunter en una guarderia al davant de l'FBI; passegem per Castro Street amb el pioner de l'activisme gai Dan Wohlfeiler; veiem com Victoria Saenz exposa una tesina a la Universitat de Standford sobre la nova cançó i fem una barbacoa vegetariana amb l'entusiasta informàtic reconvertit en artista Jeremy Sarchet.\nA Sicília celebrem dues festes d'aniversari. Una a Castelvetrano amb la Stella Finiru, que ens explicarà una història boja de com va aprendre català p\ner culpa d'un lladre guapo i un mosso d'esquadra simpàtic; l'altra a Palermo, on Riccardo Lo Bue ens ensenya com es practica el "dolce fare niente"; Maria Stella Adamo ens fa una classe de C-àlgebra per a principiants; a Ragusa juguem a rugbi amb Giulio Pitroso i plorem en un jardí de Piazza Armerina amb el guia Dinio Cuttitta, a qui el català va fer sortir definitivament de l'armari.\nA Buenos Aires vivim la Diada de Catalunya al carismàtic i elegant casal català. A més, Leandro Bustamante ens explica com va superar l'agorafòbia: d\nesprés d'un any tancat a casa va sortir per primera vegada per anar a aprendre català; l'arquitecte Sebastian de Andrea ens ensenya unes quantes claus de "pa kua", que és un art marcial; la Romina Escorihuela ens fa classes de locució; ballem flamenc feminista amb la Lucia Gallo, que es diu així per la cançó del Serrat, i Adrián Liway imita tots els personatges del "Polònia"..., i no ha estat mai a Catalunya!\nA Buenos Aires vivim la Diada de Catalunya al carismàtic i elegant casal català. A més, Leandro Bustamante ens explica com va superar l'agorafòbia: després d'un any tancat a casa va sortir per primera vegada per anar a aprendre català; l'arquitecte Sebastian de Andrea ens ensenya unes quantes claus de "pa kua", que és un art marcial; la Romina Escorihuela ens fa classes de locució; ballem flamenc feminista amb la Lucia Gallo, que es diu així per la cançó del Serrat, i Adrián Liway imita tots els personatges del "Polònia"..., i no ha estat mai a Catalunya!\nA Brussel·les, en Halldor troba "katalonskis" per casualitat. Vivim l'últim dia al país de la violoncel·lista sèrbia Lidia Cviktovac; riem amb el pecu\nliar humor del curiós lingüista finès Johan Hägmann; fem fúting amb Celine Stocco; pixem juntament amb el professor càntabre Jon Landa; preparem amb Amandine Rubio un regal molt especial per a la seva amiga de l'ànima de Torredembarra; coneixem l'impecable intèrpret Dietrich Schneider i el funcionari portuguès Rui Cavaleiro fa un dibuix de Halldor que pengen a Instagram.\nA Brussel·les, en Halldor troba "katalonskis" per casualitat. Vivim l'últim dia al país de la violoncel·lista sèrbia Lidia Cviktovac; riem amb el peculiar humor del curiós lingüista finès Johan Hägmann; fem fúting amb Celine Stocco; pixem juntament amb el professor càntabre Jon Landa; preparem amb Amandine Rubio un regal molt especial per a la seva amiga de l'ànima de Torredembarra; coneixem l'impecable intèrpret Dietrich Schneider i el funcionari portuguès Rui Cavaleiro fa un dibuix de Halldor que pengen a Instagram.\nA Santiago de Xile vivim intensament les "fiestas pátrias". El psicòleg Oliver Arancibia ens ensenya a ballar la "cueca", el ball nacional; perseguim\nper tot arreu el governador de Maipo acompanyats del seu assessor personal Gonzalo Vergara; el jove advocat Gonzalo Rivera ens parla de com li va sorgir l'amor a la Xina; Cristobal Sánchez està preocupat per la desigualtat social i al·lucinem amb la història de canvi radical de visió de la vida per culpa del català d'en David Amat-Rodríguez, un "katalonski" pur.\nA Santiago de Xile vivim intensament les "fiestas pátrias". El psicòleg Oliver Arancibia ens ensenya a ballar la "cueca", el ball nacional; perseguim per tot arreu el governador de Maipo acompanyats del seu assessor personal Gonzalo Vergara; el jove advocat Gonzalo Rivera ens parla de com li va sorgir l'amor a la Xina; Cristobal Sánchez està preocupat per la desigualtat social i al·lucinem amb la història de canvi radical de visió de la vida per culpa del català d'en David Amat-Rodríguez, un "katalonski" pur.\nA Melbourne acompanyem la jove artista Georgie Mattingley en una exposició en què mostra la seva impactant obra; fem boxa a la platja amb l'aprenent d\n'actor Giovanni Piccolo; el peruà Edgar Porcel ens presenta la seva mestra de català que treballa de cambrera en un bar; en Shem McDonald ens convida a una autèntica barbacoa "aussie" i l'Stewart King ens porta a un concert "heavy, heavy".\nA Melbourne acompanyem la jove artista Georgie Mattingley en una exposició en què mostra la seva impactant obra; fem boxa a la platja amb l'aprenent d'actor Giovanni Piccolo; el peruà Edgar Porcel ens presenta la seva mestra de català que treballa de cambrera en un bar; en Shem McDonald ens convida a una autèntica barbacoa "aussie" i l'Stewart King ens porta a un concert "heavy, heavy".\nA Praga toquem el trombó amb la sorprenent Alzbeta Kroupová, que porta les paraules "seny" i "rauxa" tatuades als turmells; l'Aneta Psotová pateix ve\nient la primera actuació castellera a la República Txeca, per part dels Castellers de Gràcia; la Petra Sediva ensenya a Halldor a fer ioga; a Brno, veiem unes curioses escultures fàl·liques amb Jiri Pesek i visitem la famosa professora de català Pavlina Javorová.\nA Praga toquem el trombó amb la sorprenent Alzbeta Kroupová, que porta les paraules "seny" i "rauxa" tatuades als turmells; l'Aneta Psotová pateix veient la primera actuació castellera a la República Txeca, per part dels Castellers de Gràcia; la Petra Sediva ensenya a Halldor a fer ioga; a Brno, veiem unes curioses escultures fàl·liques amb Jiri Pesek i visitem la famosa professora de català Pavlina Javorová.\nAnirem fins a Tòquio buscant el mític professor Ko Tazawa, que al final ens presenta els seus dos fills, totalment diferents entre sí; cantem Doraemo\nn al karaoke amb en Sho Kasahara; Yu Masuda ens convida a conèixer la penya del Barça i els seus amics que juguen futbol vestits de blaugrana; mengem sushi fet a casa amb la família d'Aya Kitamura; Halldor participa i anima la classe de català del professor Yoshimo Okuno a la Universitat d'Aichi i fem taitxí amb el campió Yoshimoto Kobayashi. Acompanyats sempre pel nostre inseparable conductor Shin que intenta ensenyar japonès bàsic al Halldor a marxes forçades.\nAnirem fins a Tòquio buscant el mític professor Ko Tazawa, que al final ens presenta els seus dos fills, totalment diferents entre sí; cantem Doraemon al karaoke amb en Sho Kasahara; Yu Masuda ens convida a conèixer la penya del Barça i els seus amics que juguen futbol vestits de blaugrana; mengem sushi fet a casa amb la família d'Aya Kitamura; Halldor participa i anima la classe de català del professor Yoshimo Okuno a la Universitat d'Aichi i fem taitxí amb el campió Yoshimoto Kobayashi. Acompanyats sempre pel nostre inseparable conductor Shin que intenta ensenyar japonès bàsic al Halldor a marxes forçades.


13/12/2013 6:40:18 - Autors/es consultables:\n2087 El projecte Qui és qui Opcions de consulta Criteris d'inclusió Crèdits El projecte Qui és qui El repertori biobibliogràfic d'autors i autores d'obres de creació literària en llengua catalana que presentem respon a una doble necessitat: d'una banda, actualitzar el repertori editat en suport paper el 1991 per la Institució de les Lletres Catalanes (ILC) que incloïa les escriptores i els escriptors vius en aquell moment i de l'altra, adequar-lo als nous avenços tecnològics. Això ens brinda la possibilitat de consultar-lo a la xarxa Internet, de donar-li una difusió mundial i de fer-ne una actualització periòdica.\n2087 , xifra que augmenta a mesura que es recopilen noves dades. La base s'actualitza setmanalment. És important destacar que els nous criteris s'han fet ressò de la normalització dels canals de difusió de la literatura en aquesta darrera dècada, de manera que ara cal haver publicat, estrenat o difós en circuits professionals com a mínim dues obres en algun dels gèneres de la creació literària --poesia, teatre, novel·la, narrativa breu, prosa no de ficció o guions de ficció--. S'ha optat per no incloure els autors i autores dedicats exclusivament a la traducció, la crítica especialitzada sobre moviments i autors/es o als estudis literaris, tot i que es fa evident la tènue línia que els separa de l'assaig literari i del concepte mateix de "creació". Cal entendre que oferim un repertori que vol ser exhaustiu en un determinat terreny i que això implica desestimar altres camps; en cap cas l'exclusió pot ser entesa com a fruit d'una valoració. Ara bé, en els autors i autores inclosos per la pertinència de la seva obra de creació, hem optat per esmentar la bibliografia completa de què disposem ja que és un material útil per tenir una visió més ajustada de la seva producció i més rendible per a qualsevol tipus de consulta. Consulteu, doncs, els criteris d'inclusió. Hem fet excepció del criteri d'haver publicat, estrenat o difós en circuits professionals en algun dels gèneres de la creació literària per als escriptors i escriptores de l'Alguer i per a les persones nascudes abans de 1940, donades les especials dificultats a què ha estat supeditada la seva obra. També es fa excepció amb els col·lectius que signen sota pseudònim: s'han inclòs tots aquells que hem localitzat, encara que només tinguin una sola obra. Els traspassats en aquesta dècada (que constaven ja en la base de dades de la ILC) són igualment consultables si la seva obra s'ajusta als criteris actuals. Com en la primera edició, alguns dels enquestats han manifestat explícitament la seva voluntat de no figurar en aquest repertori. Barcelona, 25 doctubre de 2000 Opcions de consulta Qui és qui : autors i autores contemporanis d'obres de creació literària en llengua catalana ofereix les següents possibilitats de consulta: a) Per autor/a b) Per títol (de llibre, obra dramàtica o guió) c) Per gènere literari i/o data de publicació Les opcions (a) i (c) donen com a resultat una llista alfabètica de noms que inclou totes les variants que l'autor/a hagi proporcionat: nom d'encapçalament, nom/s de ploma i/o pseudònim/s, des de la qual es pot accedir directament a la fitxa biobibliogràfica completa de l'autor/a seleccionat. L'opció (b) proporciona una llista alfabètica de títols des de la qual es pot demanar la informació bibliogràfica del títol escollit, que inclou el nom de l'autor/a i, des d'aquí, hi ha la possibilitat de consultar també la seva fitxa biobibliogràfica completa. El sistema ofereix a més una pantalla d'ajuda des de cadascuna de les opcions esmentades que explica les diferents maneres de formular les cerques. Criteris d'inclusió Qui és qui : autors i autores contemporanis d'obres de creació literària en llengua catalana inclou totes aquelles escriptores i escriptors en llengua catalana que han respost el nostre qüestionari o que hem localitzat a través dels corresponsals temàtics i geogràfics, entre d'altres fonts d'informació. Cal haver difós, estrenat o publicat com a mínim un parell d'obres en alguna de les modalitats següents:


ERC lamenta que l'"electoralisme" hagi impedit reunir la taula de diàleg al juliol ERC lamenta que l'"electoralisme" hagi impedit reunir la taula de diàleg al juliol\nERC lamenta que l'”electoralisme” hagi impedit reunir la taula de diàleg al juliol\nVilalta rebutja valorar les declaracions de Puigdemont\nLa secretària general adjunta i portaveu d’ERC, Marta Vilalta, ha lamentat aquest dilluns que l'”electoralisme” i la falta de consens hagin impedit reunir la taula de diàleg sobre el conflicte a Catalunya durant el mes de juliol, tal com demanaven els republicans.\n“Queda clar que no ha estat possible i ens sap greu que tothom utilitzi aquesta taula electoralment. Posen el diàleg i la negociació en un àmbit electoralista”, ha criticat en una conferència de premsa telemàtica, tot i que no ha aclarit si en responsabilitza JxCat o el PSOE.\nVilalta ha sostingut que, malgrat que ERC va demanar tornar a reunir la taula com més aviat possible quan les condicions de la pandèmia ho permetin –el vicepresident de la Generalitat, Pere Aragonès, va fixar el 15 de juliol com la data límit per celebrar la trobada–, finalment s’ha vist que no hi havia prou “consens” per fer-ho.\nLa dirigent republicana ha afirmat que ERC no renunciarà mai a un espai de diàleg com aquesta taula: “Nosaltres no jugarem a aquest joc de carregar-nos la taula de negociació”, i ha reclamat a la resta de partits que formen part d’aquest espai que facin el mateix.\nHa defensat que el diàleg amb l’Estat és més necessari que mai després que la setmana passada el Tribunal Suprem (TS) rebutgés l’article 100.2 del Reglament Penitenciari a l’expresidenta del Parlament Carme Forcadell, que creu que acabarà amb el rebuig al tercer grau de la resta de dirigents independentistes empresonats.\nÉs per això que ha assenyalat que “és el moment de passar de les paraules als fets, de passar del reconeixement d’un conflicte polític als fets”, i avançar cap a una amnistia i un referèndum d’autodeterminació.\nRetorn de Puigdemont\nSobre les declaracions de l’expresident Carles Puigdemont, que diumenge va dir que tornaria a Catalunya si és investit telemàticament, ha rebutjat valorar aquestes paraules: “No volem opinar sobre promeses que es puguin haver fet”, i menys si són de dirigents polítics independentistes, amb qui volen teixir una estratègia conjunta, ha concretat.\nAixí mateix, ha celebrat que Puigdemont i el líder d’ERC, Oriol Junqueras, parlin de manera freqüent, perquè considera que és la manera que el moviment independentista comenci a generar “consensos per continuar avançant cap a la república catalana”.\nSobre la fundació del nou partit de Puigdemont amb la marca JxCat, la portaveu d’ERC ha desitjat tota la sort a la “refundació de l’espai del centre dreta independentista català”.\nPer ella, cal que “cadascú tingui el seu espai ordenat” perquè l’independentisme ocupi tots els espectres ideològics, perquè creu que d’aquesta manera es podrà cooperar des de la pluralitat i la diversitat amb l’objectiu de poder superar el 50% dels vots en les properes eleccions catalanes.


La Comissió de Salut Pública no es pronuncia sobre la petició de vacunar els futbolistes\nEntre la polèmica social i política, el procés es retarda quan falten cinc dies per al debut a l’Eurocopa\nSis futbolistes componen una bombolla alternativa per si han de substituir alguna baixa\n08 de de juny del 2021. 23:03\nJosé Manuel Franco, president del Consell Superior d’Esports, va confirmar aquest dimarts al matí les notícies filtrades el dia anterior: «La Comissió de Salut Pública decidirà i aquest dimecres estaran tots vacunats», va dir, però a la tarda l’òrgan públic es va inhibir de la decisió, va argumentar que no era competència seva decidir sobre la vacunació de la selecció espanyola de futbol abans de l’Eurocopa i la pilota torna a la teulada de Sanitat, tot mentre s’acosta el torneig i s’esgota el temps.\nMalgrat al revés inesperat, la decisió està presa i el Govern central autoritzarà la vacunació de la selecció, tot i que s’imposa la precipitació i la nul·la previsió amb què s’ha emprès aquest procés. En qualsevol moment en què s’executi la vacunació, la selecció no arribarà immunitzada al primer partit de l’Eurocopa. «No sabíem els convocats fins al dia 24 de maig. A partir d’aquell dia es va començar a parlar de la necessitat de vacunar els jugadors i divendres es va procedir a la petició oficial», va justificar sense gaire contingut Franco.\nLa decisió del Govern central ha deixat controvèrsies aquí i allà, entre defensors i detractors d’avançar en l’ordre de vacunació els internacionals absoluts de la selecció de futbol, després que ja es fes una cosa similar amb tots els espanyols que aniran als Jocs Olímpics de Tòquio. «Jo no soc conscient de l’enrenou. El que hem fet és el millor per als nostres jugadors», es va excusar a Radio Marca el president de la Federació, Luis Rubiales, però el cert és que hi ha agitació entre el debat social i la gresca política sobre suposats privilegis.\nEl pla alternatiu\nEl pla és que es vacuni tota l’expedició, el cos tècnic de Luis Enrique, els futbolistes citats a la llista inicial de convocats i els sis que conformen l’anomenada bombolla paral·lela creada per respondre davant noves possibles baixes per coronavirus.\nEls jugadors de la selecció s’estan fent una tanda de tests per detectar el coronavirus cada dia, amb especial tensió després del positiu de Busquets. El primer dia després de la baixa del barcelonista no hi va haver cap positiu, però fins dissabte hi ha risc que n’apareguin de nous.\nPer valorar una possible substitució definitiva de Busquets i, sobretot, per tenir recursos davant altres contagis que puguin aparèixer, la selecció ha creat una reserva d’internacionals que ja entrenen a Las Rozas, aïllats de la resta per si han d’incorporar-se al grup, i així estaran fins dissabte, fins que venci el termini de 48 hores abans del debut del dilluns que té Luis Enrique per decidir si substitueix Busquets, o algun altre positiu que pugui aparèixer.\n«Necessitem estar preparats per si tenim un altre contratemps, hem portat més jugadors com a prevenció», va reconèixer José Molina, director esportiu de la Selecció. A partir d’aquest moment, no es podran fer més modificacions a la llista, tret per coronavirus o lesió greu d’un porter.\nEls últims d’arribar han sigut el porter Kepa Arrizabalaga i el defensa Raúl Albiol; dilluns a la tarda van fer acte de presència els centrecampistes Pablo Fornals i Carlos Soler, a més de l’atacant Rodrigo Moreno i de l’extrem Brais Méndez. «Gràcies. Ha sigut acollonant trucar-vos, però és impossible trobar més predisposició i ganes», els va dir el seleccionador a la seva arribada, abans de dirigir-los al seu primer entrenament, al marge del treball individualitzat que està realitzant la convocatòria principal.\nEl cas de la selecció espanyola no és únic. Només Polònia, Turquia i Itàlia s’han vacunat al complet, molts països han donat l’opció als seus jugadors i d’altres no els han vacunat. A més, el primer rival dels de Luis Enrique també ha patit dos casos positius, un d’ells de la seva gran estrella, l’extrem de la Juventus Dejan Kulusevski, que no estarà al debut d’Espanya a La Cartuja de Sevilla.\nUn altre malestar que ronda la selecció és el de l’afició, que primer va tenir el canvi de seu de Bilbao a Sevilla i ara s’ha trobat amb restriccions d’accés a La Cartuja. La UEFA ha anunciat que tots els aficionats, també els vacunats, hauran de presentar a l’entrada una prova PCR negativa realitzada 72 hores abans del partit, o un test d’antígens en les 24 hores precedents.\nVacunes Eurocopa 2021 Selecció d'Espanya de futbol Coronavirus


El Conservatori ofereix ensenyaments musicals a partir de cinc anys. És un Centre oficial on els alumnes poden Cursar el Grau Professional.El Conservatori compta amb diverses formacions instrumentals com ara l’Orquestra Jove, l’Orquestra de Cambra, el Cor Jove, l'Orquestra Infantil, l'Orquestra de Guitarres, l'Orquestra de Flautes i Conjunts instrumentals.\nCONCERT INAUGURAL------ Curs 2017-18 * MEMORIAL MIQUEL ROGER\nEl ja habitual CONCERT INAUGURAL del nou curs acadèmic 2017-18 esdevindrà en aquesta ocasió un concert especial.\nDedicat a la memòria de MIQUEL ROGER, persona i professional estimat que al llarg de 37 anys va exercir la seva tasca docent al Conservatori del Conservatori i que víctima d'un tràgic accident, ens va deixar aquest any.\nLa música que ens va legar com a compositor serà interpretada per professors, alumnes i amics i ens acompanyarà en aquest inici solemne del nou curs mantenint viu el seu record.\nDia :Dijous 2 de novembre\nLloc: Teatre Zorrilla\nPodeu recollir les localitats al Conservatori de Badalona a partir del dimecres 18 d'octubre.\nA GUILLEM LEÓN VIVAS, piano que ha estat guardonat amb el 2n PREMI en el Concurs d'Interpretació Isaac Albéniz celebrat a Girona el dissabte 20 de maig\nANDREA GARCÍA GARCÍA, violí que ha obtingut el PREMI D'HONOR i també MENCIÓ D'HONOR en l'especialitat de piano i a\nDUNA VILANOVA ALBERT, flauta travessera que ha obtingut MENCIÓ D'HONOR\nMoltes felicitats a:\nGUILLEM LEÓN que ha obtingut el 1r PREMI ex-aequo al Concurs Instrumental Sant Anastasi celebrat a la ciutat de Lleida el passat dissabte dia 13 de maig.\nPere Albert Balcells, musicòleg i escriptor especialista en l'obrade W.A.Mozart. Ens presentarà l'òpera que l'aula de cant del Conservatori representarà el dissabte vinent al Teatre Zorrilla.:"Le Nozze di Figaro"\nDijous 4 de maig a les 20h\nÒPERA "Le nozze di Figaro"\nDirecció: Rocio Martínez\nEntrades a la secretaria del Conservatori\nDimarts 9 de maig a les 20h TEATRE PRINCIPAL\nORQUESTRA DE CAMBRA i COR JOVE\nObres de Mozart, Fauré, Dall'Abaco,Tchaikovsky\nDOS CONCERTS A L'AUDITORI\nAquesta setmana dos concerts molt interessants a càrrec de dos alumnes del centre\nHI ESTEU TOTS CONVIDATDS!!!\nDimarts dia 25 d'abril a les 19 h a l'AUDITORI DEL CONSERVATORI\nCARLES GARCÍA MORROS, piano\nSonata en Do Major K.330 W.A.MOZART\nNocturn op.9 n 2 F.CHOPIN\nValsos poètics op.10 E.GRANADOS\nRondo capricioso, op 14 F.MENDELSSOHN\nCarles Diaz tocarà el mateix repertori el dissabte dia 22 a Sant Geroni de la Murtra\nDijous 27 d'abril de 2017 a les 20h\nANDREA GARCÍA, piano i violí\nSonata per a piano en Fa Major op 78 n 24L.v.BEETHOVEN\nLa soirée dans Grenade C.DEBUSSY\nSonata per a violí i piano n 4 op 23 L.v.BEETHOVEN\nConcert per a violí en mi m. op 64 F.MENDELSSOHN\nMOLTES FELICITATS!!! a\nDUNA VILANOVA,flauta travessera i a\nque han estat guardonades amb la beca bianual FERRER SALAT\nHem de comunicar-vos la dolorosa notícia de la mort de Miquel Roger en accident d'automòbil durant aquest cap de setmana.\nMiquel Roger, ha estat professor implicat en el projecte educatiu del nostre centre des dels inicis del mateix. Excel·lent educador, immillorable company i amic que tots els professors alumnes i personal no docent trobarem molt a faltar.\nCurset EDUCACIÓ CORPORAL\nCurs de ioga per a músics a càrreg de Carlota Amargós\nDissabtes 11, 18 i 25 de novembre de 2017\nDe 9.30 a 13.30 hores , a la Sala d’assaig\nCal portar roba còmoda, una estera de ioga i l’instrument.\nCOMUNICAT. Dimarts 3 d'octubre\nDIMARTS 3 D'OCTUBRE. ATURADA\nTaula per la Democràcia, davant dels fets d'aquest cap de setmana, ha convocat una aturada de país pel dimarts 3 d'octubre.\nL'Ajuntament de Badalona s'ha sumat a aquesta iniciativa i ha decretat el tancament de tots els edificis municipals.\nD'altra banda des del Patronat de la Música de Badalona també volem manifestar la nostra solidaritat amb les persones ferides aquest diumenge i el nostre rebuig a la repressió i a la vulneració de drets fonamentals que s'està produint a Catalunya les últimes setmanes.\nÉs per tot això que us comuniquem que el dimarts 3 d'octubre, no hi haurà cap activitat al Conservatori / Escola de Música / Escola de Música Moderna de Badalona, i els edificis romandran tancats.\n"VINE A CANTAR AMB NOSALTRES"\nÉs un projecte artístic adreçat a tots els\nnens i nenes d'entre 7 i 11 anys.\nNo és necessari tenir coneixements musicals.\nHorari: Dimarts de 18,45h a 19,45h\nInscripcions a la secretaria del Conservatori\nLlistat d'alumnes admesos d'instrument complementari.\nHoraris de les diverses assignatures\nMATRICULA GRAU PROFESSIONAL\nMatriculació a Grau Professional. Informació\nSolicitud de matricula. Descarregueu el full de solicitud.\nAnunci del Patronat de la Música de Badalona sobre la convocatòria del procés de selecció de personal per constituir una borsa de treball relativa al lloc de treball: Professor de guitarra.\nPuntuació FASE 3. Puntuació TOTAL\nPuntuació FASE 2.Horaris entrevista personal\nLlistat de persones admeses i horaris de les proves\nPuntuació FASE. 1 Horaris FASE 2\ndel 3 al 25 de juliol ambdós inclosos\nMATRICULACIÓ GRAU PROFESSIONAL\nLa matriculacio de Grau Professional es farà atenent la nota obtinguda. El calendari de matriculació detallat es publicarà al tauló d'anuncis davant la secretaria el 22 de juny.\nINFORMACIÓ MATRICULACIÓ CURS 2017-18\nMATRICULACIÓ INICIACIÓ I ELEMENTAL ALUMNES ANTICS\nRebreu per carta/ la Sol·licitud de Matriculació que heu de retornar degudament complimentada a la Secretaria del Conservatori entre els dies 8 a 14 de juny.\nHorari de secretaria de 10 a 13h i de 16 a 19h


L'atur augmenta de 2.000 persones a la província i enfila el total de desocupats fins als 89.400 - El Gerió Digital\nLa demarcació tanca el 2011 amb la taxa d'atur més elevada del conjunt de Catalunya, el 23,39%, segons l'última Enquesta de Població Activa (EPA)\nDivendres, 27 de gener de 2012 17:55h\nA Catalunya, el quart trimestre del 2011 el nombre d'aturats va augmentar de 33.400 persones fins a situar el nombre total de desocupats en les 775.400 persones i la taxa d'atur en el 20,5%, un 1,07 punts més que el trimestre anterior (19,4%), segons les darreres dades de l'EPA publicades aquest divendres per l'Institut d'Estadística Espanyol (INE).\nPpel que fa a l'ocupació, Catalunya és la segona comunitat autònoma on més llocs de treball s'han destruït. N'hi ha 69.800 menys que el tercer trimestre del 2011 i fins a 126.700 menys si es compara amb el 31 de desembre del 2010. El nombre total d'ocupats el 2011 es va situar en els 3,006 milions de persones, això és un 4% menys en comparació amb un any enrere, quan el total d'ocupats superava els 3,1 milions de persones.\nAl conjunt de l'Estat, el total d'ocupats es redueix fins als 17,8 milions de persones, 348.700 menys que el tercer trimestre del 2011. Al llarg del darrer any s'han perdut una mica més de 600.000 llocs de treball, aixo és un descens del 3,26%. La comunitat de Madrid i Catalunya concentren el 47% del total dels llocs de treball perduts l'últim any a Espanya.\nEl sectors de la Indústria i el Serveis van ser el quart trimestre de l'any 2011 els àmbit on més van augmentar el nombre de desocupats La Indústria registra ja 49.300 treballadors aturats, 9.800 més que el trimestre anterior, això és un increment del 24,8%. També el Sector Serveis ha estat un dels sectors més generadors d'atur. El quart trimestre de l'any passat el sector va sumar 10.400 nous aturats fins assolir una xifra global de 223.100 aturats, un 4,8% més que el trimestre anterior.\nPer contra el nombre d'aturats es va reduir en l'àmbit de l'Agricultura, on hi ha 6.100 desocupats, 1.800 menys que el tercer trimestre del 2010 (-22,7%); i també en la construcció, on la desocupació se situa en els 53.500 aturats, 8.600 menys (-13,8%) que el setembre del mateix any.\nDe fet, l'ocupació cau a tots els sectors excepte en Agricultura, on el quart trimestre del 2011 es van crear 3.300 nous llocs de treball. A la resta en canvi, la tendència va ser la contraria. Entre l'octubre i el desembre passat, es van perdre 4.700 llocs de treball en el sector de la Indústria, 2.700 en el sector de la Construcció, i fins a 65.600 en el sector Serveis, que continua sent, amb diferència, l'àmbit que genera la major ocupació a Catalunya. Actualment ofereix més de 2,1 milions de llocs de treball.\nL'atur juvenil puja de 1.500 persones\nEl volum de joves d'entre 16 i 24 anys que estan inscrits a les oficines d'ocupació va augmentar en 1.500 persones el darrer trimestre de l'any, xifra que fa tancar el 2011 amb un nou rècord d'atur juvenil de 146.500 desocupats, i que supera en 200 persones la última punta resgitrada per aquest col·lectiu a Catalunya el primer trimestre de l'any quan es xifraven 146.300 aturats menors de 25 anys.\nAl conjunt de l'Estat, en canvi l'atur juvenil va baixar el quart trimestre de l'any passat un lleuger 1,4%. Entre l'octubre i el desembre hi havia 884.100 aturats menors de 25 anys inscrits a les oficines d'ocupació. Una xifra que reduïa en 12.540 joves respecte el tercer trimestre de l'any. Si es compara però amb l'any 2010, hi ha 187.100 joves més aturats al conjunt de l'Estat.\nMés d'1,5 milions de llars espanyoles tenen tots els seus membres a l'atur\nEl nombre de llars espanyoles que tenen tots els seus membres actius, és a dir, en edat de treballar, però no troben feina ascendeix fins a 1.575.000 en acabar el 2011. El quart trimestre van passar a tenir aquesta delicada situació 149.800 llars més respecte el tercer trimestre. Paral·lelament, les llars que tenen tots els seus membres actius ocupats també descendeix en 212.300 famílies fins a situar-se en total en les 8.846.100 llars.\nBaixa la població activa\nFinalment cal destacar que la població activa es va reduir a Catalunya en 36.400 persones i fixa la xifra total d'actius en els 3,782 milions de persones. La dada és un 36% més baix respecte el tercer trimestre, i un 38% menys si es compara amb el 2010.\nAl conjunt de l'Estat la població activa també retrocedeix en 53.400 persones el quart trimestre, un 0.23%, situant el nombre de persones actives en els 23,081 milions. En termes interanuals la població activa es redueix en 23.600 persones, un 0,10%.\nPer demarcacions, les comarques gironines són les que registren una taxa d'atur més elevada, fins el 23,39% amb un volum total de desocupats registrats el quart trimestre del 2011 de 89.400 persones. Per contra, la taxa d'atur més baixa es registra a Lleida, del 17,10%. Aquí l'any passat es tancava amb un total de 37.800 desocupats.\nLes comarques barcelonines acumulen 558.200 persones inscrites a les llistes d'atur que situen la taxa d'atur del territori en el 20,18%, lleugerament inferior a la mitjana pel conjunt de Catalunya. Finalment, a Tarragona, el nombre total d'aturats se situa en les 90.000 persones fins arribar a una taxa d'atur del 21,8%.


Del 28 al 31 de març:\n28 i 31 de març matí. 29 i 30 de març tot el dia\nDel 30 al 31 de març:\n2n Torneig Globasket\nDel 2 al 7 d’abril:\nDel 2 al 6 tot el dia. Dia 7 matí\nPavelló Molí, Pavelló Municipal i Pavelló Pompeu Fabra\nAplec de la Sardana 4/05/2019\nMatí i tarda: aplec de la sardana.\nLloret de Mar es tematitzarà al voltant del món de Fórmula 1 oferint ple d’activitats en què els visitants podran viure l’experiència de pilotar un Ferrari, participar en una competició de simuladors de F1, vibrar amb l’exhibició d’autèntics monoplaces rodant pels carrers de Lloret i un munt d’altres propostes com la fira de mostres de motor amb productes oficials de les primeres marques, música en viu al carrer i sessions de DJ a les millors discoteques i al Gran Casino Costa Brava.\nFira dels 'Americanos' 21-23/6/2019\nLloret de Mar ha heretat un important llegat històric, cultural i social arran dels Indianos (emigrants o descendents d’emigrants, que havent marxat a Amèrica motivats pel seu interès a fer fortuna, va torna r a la seva terra natal). La fira dels indians vol fer un viatge al passat, durant aquests dies, recordar aquella època, i la seva gent, amb demostracions d’oficis, animacions teatrals, mercats d’artesania, exposicions de productes d’ultramar, visites guiades per ensenyar el patrimoni artístic heretat dels indianos, concerts, degustacions de rom i tallers de daiquiris.\n23 a 26 julio La festa comença cada any la vigília del dia de Santa Cristina, el 23 de juliol, amb una cercavila. El dia de Santa Cristina, el 24 de juliol, la processó surt a les 8 del matí de l'església de Sant Romà i acompanya la imatge de la patrona amb vaixell des de la platja principal fins a l'ermita de Santa Cristina; mentre es disputa la regata S'Amorra amorrat. Quan la comitiva arriba a ermita s'ofereix un esmorzar als participants. A la tarda es balla a la plaça de l'ajuntament el Ball de Plaça "seguit de sardanes. S'acaba la festa el dia 26 a la nit amb un castell de focs artificials.\nFiestalonia-Festival Internacional de música i dansa


4t ESO | Biaix\nTreballam la llengua i la literatura catalanes\nConjugació verbs regulars\nInsults en català\nDièresi (i repàs d’accentuació)\nConsonants oclusives (p/b, t/d, c/g)\nLes grafies G/J –TG/TJ- TX/IG\nEssa sorda i essa sonora\nFricatives alveolars (s/ss/c/ç/z)\nLa lletra H\nLes consonants nasals\nLes consonants laterals\nLes consonants vibrants\nL’apòstrof i les contraccions\nDictats per practicar\nExercicis funcions sintàctiques\nSubstantiu i adjectiu. Gènere i nombre.\nDeterminants (Articles/demostratius/possessius i numerals)\nDeterminants (Quantitatius, indefinits, interrogatius i exclamatius)\nL’adverbi i les locucions adverbials\nEl verb (I)\nEl verb (II)\nPronoms forts i febles\nSinonímia i antonímia\nPolisèmia i homonímia\nCamps semàntics i famílies de paraules\nL’habilitació i la metonímia\nParaules tabú i eufemismes\nLa formació del lèxic. Paraules patrimonials i cultismes.\nAliments i fruites\nAccidents geogràfics i fenòmens climàtics\nMalalties, metges i medicaments\nParts de cos, aspecte físic, caràcter i estats d’ànim\nErrors més freqüents\nLa poesia trobadoresca\nLiteratura religiosa i moralitzant (segle XIV)\nEl Dolce Stil Nuovo i Ausiàs March\nHumanisme i Bernat Metge\nLa novel·la burgesa. Jaume Roig.\nLa Renaixença (segle XIX)\nQuadre resum literatura catalana segles XII-XIX\nLes llengües romàniques\nOrígens de la llengua catalana\nEls territoris de parla catalana\nBreu història de la llengua catalana\nDialectes geogràfics de la llengua catalana\nBilingüisme i diglòssia. Normativització i normalització.\nLa repressió de la llengua catalana\nLes propietats textuals\nOracions subordinades substantives\nOracions subordinades adjectives\nOracions subordinades adverbials\nEl text i les seves propietats\nVariació lingüística segons els usuaris: Dialectes\nVariació lingüística segons els usos: Registres\nHistòria de l’estàndard català\nEl contacte de llengües. Bilingüisme i diglòssia.\nEl conflicte lingüístic\nBreu història de la repressió de la llengua catalana\nRecull de notícies sobre la repressió de la llengua catalana avui.\nRepàs d’ortografia i gramàtica\nConsonants oclusives, fricatives i nasals\nLaterals, africades, B/V\nRepàs accentuació i dièresi\nL’apòstrof, el guionet i la contracció\nRepàs de gènere i nombre\nRepàs de preposicions\nRepàs de pronoms febles\nRepàs de pronoms febles (II)\nRepàs pronoms relatius\nRepàs de conjuncions\nEsquema del comentari de text literari\nHistòria de la literatura\nQuadre-resum de la història de la literatura catalana des dels inicis fins al segle XIX\nIntroducció a la literatura medieval\nLa lírica trobadoresca\nLiteratura religiosa i moralitzant segle XIV\nL´Humanisme. Bernat Metge.\nLa narrativa cavalleresca\nLa literatura popular\nSelecció de textos de literatura medieval\nCategory Archives: 4t ESO\nPosted on 1 de Desembre de 2015 by Xesca Sureda\nI acabam amb les subordinades! Les adverbials presenten una gran varietat però no són gaire complicades d’entendre. Ànims, que això ja és cuit!\nLes oracions subordinades adverbials fan les mateixes funcions que un adverbi. Poden formar-se:\nAmb un connector i un verb en forma personal: Quan hagis acabat, deixa la feina sobre la taula.\nAmb un infinitiu (en aquest cas també hi apareix un connector), un gerundi o un participi:\nEn adonar-se que no hi podia fer res, es rendí.\nTreballant així, segur que et tornen a contractar.\nVista la gentada que hi havia, ens en vam anar.\nPoden ser de diferents tipus:\nTemporals ( moment en què es duu a terme l’acció principal). Nexes: quan, mentre, que, sempre que, tan aviat com… Quan acabi vindrà.\nDe lloc ( lloc on es duu a terme l’acció de l’oració principal). Nexes: on, allà on… Vaig aturar el cotxe on vaig poder.\nModals o de manera ( manera com es duu a terme l’acció del verb principal). Nexes: com, com si, així com, segons… Ha actuat com li havien encarregat.\nCausals ( causa per la qual es produeix el fet del qual parla l’oració principal). Nexes: perquè, ja que, com que, per tal com… Ho he fet perquè he volgut.\nComparatives ( comparació amb l’oració principal). Nexes: com més, com menys, més que, menys que… Més que amics , ens consideram germans.\nConcessives ( contrarietat que, tanmateix, no impedeix que s’acompleixi el que s’enuncia a l’oració principal). Nexes: encara que, malgrat que, a pesar que, per més que… Encara que ja hi anava avisada , l’espectacle em va sorprendre.\nCondicionals ( condició necessària perquè es compleixi allò que enuncia l’oració principal). Nexes: si, mentre que, només que, posat que… Si plou, quedarem a casa.\nConsecutives ( consecuència del que s’enuncia a l’oració principal). Nexes: així que, de manera que… No em vull atabalar, així que m’ho prendré amb calma.\nFinals ( finalitat amb la qual es duu a terme l’acció del verb principal) . Nexes: que, a fi que, perquè, per tal que… Treballa perquè ha de mantenir la seva mare.\nLa conjunció perquè no sempre té el mateix valor valor:\nHo hem fet perquè hem volgut. ( causal: verb de la subordinada en indicatiu )\nHo hem fet perquè us hi trobéssiu bé. ( final: verb de la subordinada en subjuntiu ) .\nL’ús del gerundi amb valor temporal posterior és incorrecte. Ex: Va quedar ferit a l’accident, *morint l’endemà, seria incorrecte. Caldria dir: Va quedar ferit a l’accident i va morir l’endemà.\nSubratlla les subordinades adverbials i indica de quin tipus són:\nQuan el varen avisar, ell havia fet tota la feina\nLi ho explicarem tot abans que ens telefoni\nOn hi havia el bosc on passejàvem, ara hi veus una fàbrica\nSempre parla com si d’ell depengués la sort del grup\nEn arribar a París, visitarem la Catedral\nS’ha passat la classe dient dois\nCaminant per foravila es va tòrcer el peu\nVendré quan es faci fosc\nVaig on tu vulguis\nMalgrat que li ho recoman, no em fa cas.\nConduïa escoltant música.\nM’ho diu perquè l’ajudi\nAniré fins on faci falta.\nNo us en puc dir res, perquè és un assumpte confidencial.\nEn arribar a la platja va començar a ploure\nPerquè l’aire corri cal obrir les finestres.\nEn Carles estudia perquè no li agrada treballar.\nMe l’estimo perquè és molt noble.\nSuposat que surtis elegit, pots comptar amb nosaltres.\nS’havia fet càrrec de tantes obligacions que va acabar malalta.\nAllà on vagi pensaré en tu.\nJo vindré, sempre que no acabem gaire tard.\nAra que tinc tres milions d’euros em compraré un Miró.\nPrenia el cafè llegint el diari.\nEls teus veïns compren més del que necessiten.\nArribats a Binissalem, agafau l’autopista.\nEns ho passarem tan bé com puguem.\nSi ens portàssim més bé, el clima de l’aula seria millor.\nAnirem de vacances on hi hagi molta gresca.\nPlou massa, per tant no sortiré.\nPraga és una ciutat tan seductora que hi quedaria a viure.\nEn Pere no ho ha fet tan bé com m’esperava.\nÉs tan agradable que té molts d’amics.\nCom més gran més inconscient.\nJuga com si li anàs la vida.\nPer més que s’entrenava sempre acabava el darrer.\n2. Completa les proposicions següents amb una subordinada adverbial del tipus que ve marcat entre parèntesi:\nEs va comprar un vestit nou (causal)\nL’Ajuntament ha instal·lat bandes sonores (final)\nNo m’he cansat gaire (concessiva)\nApaga la calefacció (condicional)\nEn Guillem té els cabells blancs (comparativa)\nEn Pere va tomar la cadira (temporal)\nEs va produir l’accident (de lloc)\nS’ha comportat (de manera)\n3. Indica quines d’aquestes oracions compostes són causals i quines són finals. Quina diferència hi ha entre les formes verbals d’unes i altres?\nHan revisat la instal·lació perquè gastava massa energia.\nLi subministren diversos medicaments perquè tengui una millor qualitat de vida.\nS’ha comprat un cotxe perquè ha trobat una feina itinerant.\nS’ha esquiçat els baixos dels calçons perquè quedin més de moda.\n4. Quins dels usos del gerundi que trobam en les oracions següents són incorrectes? Per què ho són en cada cas?\nAquell estudiant va caure per l’escala,trencant-se una cama i un braç.\nBerenava llegint el diari.\nNa Marta Coll va estudiar medicina,obtenint el títol l’any 2003.\nEl rector es va aixecar de la cadiracloent l’acte.\nPassava llista mirant els alumnes un a un.\nVa tenir un accident greu, morint al cap de poques hores.\nAnava a córrer cada dia passejant el ca.\nBaixava les escales cantant i jugant.\n5. Digues si aquestes oracions contenen una subordinada de temps, de lloc o de manera i de quin verb fan de CC.\nEls responsables comunicaren els resultats quan arribà el president.\nEn Tomeu corre com si el perseguissin.\nPassarem les vacances on vosaltres decidiu.\nSempre que tenguis dubtes, fes-me les preguntes que vulguis.\nFins que no vàrem partir no va arribar en Jaume.\nMentre fas el sopar, acabaré l’informe que m’han demanat.\nHan portat els aliments on eren més necessaris.\nHem elaborat el projecte tal i com vàrem preveure la setmana passada.\nEns trobarem dissabte on tu vulguis.\nDesprés d’arribar de l’Índia, es va posar malalt.\nAbans de partir has d’endreçar l’habitació.\n6. Subratlla les subordinades adverbials d’aquestes oracions i digues de quin tipus són:\nVàrem perdre la cartera quan fèiem cua al zoològic.\nComprovats els resultats oficials, el varen declarar vencedor.\nFes-ho com si ho haguessis de presentar a un concurs.\nNo es podia recordar d’on ho havia tret.\nPortau-li la bossa on ella us digui.\nHa pintat la paret de color verd perquè aquest color li agrada molt.\nNa Rosa dibuixa millor que n’Anna.\nSi plou, agafaré l’impermeable.\nSi hi posassis sucre, seria més dolç.\nPer més que m’ho demanis, no t´ho donaré.\nNa Paula plora menys que na Joana.\nNo ho ha fet perquè se n’ha oblidat.\nVe d’hora perquè puguem plegar abans.\nHan sortit tard perquè l’assemblea ha durat més del previst.\nHa sortit tard perquè ningú no el pogués veure.\nEn sortir del cinema es va posar a ploure.\nAcabada la pel.lícula es posaren a plorar.\nEn cas que faci sol anirem a la platja.\nAnirem a la platja llevat que plogui.\nHeu estudiat moltíssim per tal d’aprovar.\nHavies estudiat poquíssim perquè no t’importava suspendre.\nEncara que quedin pocs dies hem d’intentar aprovar.\nPer més que t’ho digui no em faràs cas.\nSi no haguéssiu menjat tant, tindríeu més gana.\nPosted in 4t ESO | Leave a reply\nA vegades us resulta un autèntic problema distingir el QUE conjunció ( que hem trobat a les oracions subordinades substantives ) del QUE/QUÈ pronom relatiu que estudiarem ara i això us indueix a cometre errors importants a l’hora d’escriure. Intentarem ara aclarir aquests conceptes per veure si us acomiadau, d’una vegada, d’aquests tipus de faltes en els vostres escrits. Som-hi!\nLes oracions subordinades adjectives fan les mateixes funcions que un adjectiu. Poden ser de dos tipus::\nEspecificatives: Concreten un aspecte dins un significat més ampli, determinen un subconjunt dins un conjunt: Els nins que miren massa la televisió solen ser menys imaginatius. ( especificativa: entre tot el conjunt de nins concretam quins són els menys imaginatius: els que miren massa la televisió ) .\nExplicatives: Donen més detalls sobre un aspecte, però no el concreten:Els nins, que miren massa la televisió, cada vegada són menys imaginatius. ( explicativa: afirmam que tots els nins, dels quals hem dit que miren massa la televisió, cada vegada són menys imaginatius ).\nFixa’t que la puntuació d’unes i altres és diferent: les especificatives no poden anar separades del seu antecedent amb una coma, mentre que les explicatives van, justament, entre comes.\nEls elements que serveixen per enllaçar els substantius i les oracions subordinades adjectives són els pronoms relatius. Els pronoms relatius són cinc: quatre d’invariables (que, qui, què, on) i un de variable (el qual, la qual…).\nQUE (relatiu àton): És el més usat. Sintàcticament, dins l’oració subordinada, pot fer de:\nSubjecte: El nin que passa pel carrer és germà meu.\nComplement directe: El nin que vaig veure ahir era esquerrà.\nComplement circumstancial: Ho farem el dia que vindràs.\nParticularitat: Els grups EL QUE/ LA QUE/ELS QUE/LES QUE només són correctes quan no poden substituir-se per EL QUAL/LA QUAL/ ELS QUALS/LES QUALS. Ex: El senyor del que et parlen (del qual)/ Les persones en les que confiava (en les quals). En canvi, casos com “Escolta el que et diuen” o “Aquesta frase és semblant a la que hem vist abans”, serien correctes.\nQUÈ (relatiu tònic): S’usa quan el relatiu va precedit de preposició i es refereix a coses. El reconeixem perquè podem substituir-lo per EL QUAL/LA QUAL/ELS QUALS/LES QUALS. Ex: La casa de què parlam (=de la qual)/La sala en què ens reunim (=en la qual)/ La ploma amb què escric (=amb la qual).\nON (relatiu adverbial): Indica lloc i equival a Preposició + article + qual i també a Preposició + què. Ex: La sala on ens reunim (=en la qual, en què)/ L’escaló on tots ensopeguen (=en el qual, en què). També pot usar-se sense antecedent. Ex: On no es treballa, hi ha vici.\nQUI (relatiu personal): Es refereix sempre a persones i s’usa:\na .Precedit de preposició: La senyora de qui parlaves (=de la qual)/ Les persones en qui confiaves (=en les quals).\nb. A les oracions de relatiu substantives: Qui dia passa, any empeny / Qui ho faci millor guanyarà.\nEL QUAL/LA QUAL/ELS QUALS/LES QUALS (relatiu compost): Aquestes formes no s’usen gaire en el registre col.loquial, però sí en el culte. Poden substituir:\na. Que: Només a les oracions adjectives explicatives. Ex: Els comerciants, que (els quals) se sentien perjudicats, es queixaren.\nb. Què: Sempre. Ex: La casa de què (de la qual) parlam és petita.\nc. Qui: Quan va precedit de preposició. Ex: La senyora de qui (de la qual) parlam és sorda.\nEl possessiu castellà CUYO equival, en català, a DE+ARTICLE+QUAL/S. Ex: Un señor cuya paciencia conozco = Un senyor la paciència del qual conec / Una casa en cuya puerta hay un escudo = Una casa a la porta de la qual hi ha un escut. Fixa’t que, en aquests casos, el relatiu català va després del nom que determina.\nLA QUAL COSA correspon al castellà neutre LO CUAL/LO QUE. Ex: Todos lloraban, lo cual me entristeció= Tots ploraven, la qual cosa m’entristí.\nPleonasmes: Si no ho demana l’expressivitat, hem d’evitar incloure a la frase un pronom feble que representi l’antecedent del pronom relatiu. Ex: La casa on (hi) viu el meu cosí / És el principi del qual (en) prové tot.\nCompletau les frases següents amb els pronoms QUE o QUI segons correspongui:\nAquell vaixell ____ va fer escala a Barcelona era holandès. 2. ____ t’ha ajudat a fer-ho? 3. En cas d’accident, a _____ hem d’avisar? 4. ____ s’hi acosta, es punxa. 5. L’home, ____ vindrà avui vespre, ens interrogarà. 6. Aquest sector, ____ encara no és urbanitzat, pertany a l’ajuntament. 7. Aquella olor, ____ jo ja coneixia, omplia la casa. 8. ____ guanyarà el trofeu. 9. El llibre ____ llegeixes és molt bo.\n2. Completau les oracions adjectives següents amb PREPOSICIÓ + QUÈ, PREPOSICIÓ + QUI o PREPOSICIÓ + ARTICLE + QUAL. Heu de posar totes les possibilitats.\nLa situació _______ ens trobàvem era nova. 2. Vaig veure qui era l’al.lota _______ et passejaves ahir. 3. Són aquests els drets _______ lluitam. 4. L’individu _______ parlàveu és amic d’en Pere. 5. El pedaç _______ us eixugau l’he tret del cotxe. 6. Els enemics _______ lluitaven eren romans. 7. Les notícies _______ us basau són ben poc actuals. 8. Parlau d’astúcia, d’habilitat… però encara ignor les virtuts reals _______ feu referència. 9. La persona _______ ens hem hagut d’adreçar és estrangera. 10. Desconec les raons _______ heu actuat d’aquesta manera.\n3. Completau les frases següents amb una forma de relatiu i, si cal, preposició. Heu de posar, també, totes les possibilitats.\nHan trobat el cotxe ____________ parlàvem ahir. 2. L’home ____________ ha vingut no és en Pau. 3. Hem d’organitzar una vetlada ____________ heu de contribuir tots. 4. Vaig trobar el professor ____________ havia explicat el meu problema. 5. Ens han enviat un substitut ____________ els alumnes estan molt contents. 6. Treballa en una fàbrica el director ____________ és germà d’en Lluís. 7. La casa ____________ estan els teus oncles és meva. 8. Les cases les finestres ____________ són blanques eren del meu padrí. 9. Volia saludar un professor ____________ havia treballat a l’Escola Graduada. 10. Aquest és l’edifici en una sala _________ va explotar la bomba. 11. Crec més en l’amic ____________ m’han parlat que no en n’Andreu. 12. Encara no hi han anat els alumnes de tercer ni ____________ preparen el mural. 13. No coneixem el professor ____________ ens han assignat com a tutor. 14. No tenen decidit el lloc ____________ emplaçaran el nou institut. 15. Ens preocupa la situació d’aquell país les notícies ____________ són tràgiques. 16. Us obsessiona el tema ____________ havíem decidit de no insistir. 17. El motiu ____________ us sentiu enemistats sembla ridícul. 18. No pot recordar la pàgina ____________ va llegir aquella frase. 19. Ha tornat la nina ____________ l’any passat donaren el premi. 20. He comprat la revista ____________ ahir parlàvem. 21. És un bosc ____________ es perd molta gent. 22. Si veus el jove ____________ reparteix els diaris, digues-m’ho. 23. He tornat a veure els amics ____________ vaig fer aquell viatge. 24. Volíem anar a una font ____________ gairebé mai no hi ha ningú. 25. Vaig agafar l’ encenedor ____________ m’havia comprat n’Aina. 26. He vist a una llibreria la novel.la ____________ va guanyar el premi. 27. El senyor ____________ vàrem dur la fruita és aragonès. 28. És una casa ____________ pots quedar a dormir.\n4. Traduïu del castellà al català:\n1. Es un artista cuyas obras son muy valoradas por los coleccionistas. 2. Organizaron una velada con cuyos beneficios pagaron la delicada operación. 3. Han venido dos niños cuyo padre es arquitecto. 4. Parece que va a llover, lo cual nos impedirá ir de excursión.\nPosted on 30 de Novembre de 2015 by Xesca Sureda\nNo és tan complicat com sembla, això de la sintaxi. Ara que ja domines l’oració simple i també les compostes coordinades és hora d’envestir l’estudi de les subordinades. A poc a poc i sense córrer. Segur que en haver agafat el bou per les banyes ja no ho trobaràs tan terrible. Anem per feina!\nLes oracions subordinades substantives són aquelles que fan, en una oració composta, la mateixa funció que un nom o substantiu.\nA partir d’un verb en infinitiu: Precedit o no de connector: Li agrada cridar l’atenció / Pensa a felicitar-la.\nAmb un verb en forma personal introduït per un connector:\nUna conjunció (que, si): Li agrada que tothom se’l miri/ No sap si vindrà\nUn interrogatiu (què, qui, quant, quan, com, on): Explica’m què et passa.\nUn relatiu (qui, el qui, el que…): El que has fet no està bé.\nLes subordinades substantives fan, ja ho hem dit, les mateixes funcions que un nom:\nsubjecte M’agrada que siguis amable/ Menjar sa és important\ncomplement directe T’he dit que vinguis /Demana si és impresicindible\ncomplement indirecte No ho diguis a qui no coneguis (a+relatiu)\natribut La intenció és que tot vagi bé.\ncomplement de règim verbal Acostumau-vos a deixar les coses endreçades.\ncomplement del nom o de l’adjectiu Es planteja l’objectiu d’acabar abans de Nadal/Estic satisfeta d’haver arribat tan prest\nUn error freqüent consisteix a ometre el connector que en aquest tipus d’oracions: Us pregam que respecteu el descans dels veïns (Us pregam respecteu el descans dels veïns).\nQuan la subordinada substantiva va davant la principal és incorrecte posar un article davant la conjunció: Que no plogui és producte del canvi climàtic (El que no plogui és producte del canvi climàtic).\nQuan una subordinada substantiva introduïda per les conjuncions QUE o SI fa la funció de complement de règim verbal, cau la preposició: No estic d’acord que vénguin ara (No estic d’acord en que vénguin ara)/ Vaig pensar si tenia massa feina (Vaig pensar en si tenia massa feina).\nSubratlla les oracions subordinades substantives de les frases següents i digues quina funció sintàctica fan:\nHe vist que hi havia un jove amb ella\nLi ha semblat bé que ho diguessis tu\nEl nostre desig és que aprovis les oposicions\nRecordes qui t’ho ha dit?\nNo sé si demà farà sol\nNa Maria prefereix dir les coses a la cara.\nS’han acostumat que els facin el llit\nLi he demanat què volia\nEls suplicava que el deixassin sol\nNo cal comprar regals a qui no els sap agriar\nEn Marc no sap on són les seves germanes.\nUs recoman que visiteu Felanitx\nEns convé que vénguis tot d’una\nTé la idea de fer el cim abans de les set.\nNa Núria demana quan tornaran.\nL’editor insisteix que la feina es revisi dues vegades\nSubratlla les oracions subordinades substantives d’infinitiu de les frases següents i digues quina funció sintàctica fan :\nAixò no és viure\nHem decidit anar-hi\nFer badalls és senyal de son\nS’ha acostumat a viure bé\nLa idea de ser farmacèutic l’engresca\nEstic contenta de ser la vostra professora\nNo m’agrada arribar tard\nSubratlla les oracions subordinades substantives de les frases següents i digues quina funció sintàctica fan i quin tipus de connector tenen:\nLa capsa de laca amb dibuixos orientals és la que vaig heretar de la padrina\nEl problema més greu era que tothom arribàs a temps a la reunió\nL’opció més adequada era informar els mitjans de comunicació de la situació\nUn dia o altre descobriré què m’amagues\nEn Martí confia que l’examen li sortirà bé\nEls monitors del menjador acostumen els nins a rentar-se les dents\nNa Maria sempre s’avé amb qui la tracta bé\nLa por del que podia esdevenir en aquell moment va paralitzar-la\nN’Arnau està satisfet que la seva dona tengui èxit a la feina\nLa meva veïnada ha tengut la idea de redecorar la seva vida\nFinalment, es va adonar que la moda era una tirania insoportable\nIdentifica el tipus de substantiva i la funció que realitza:\nEm sap greu perdre el temps\nAcostumeu-los que mengin bé\nAixò és viure bé\nTinc la sospita que això no és cert\nEra considerat traïdor per aquells que l’odiaven\nLa por del que diran el mortifica\nAquesta noia sembla que estigui malalta\nHem dut torrons a qui no n’hagi comprat\nTu només veus el que vols\nBen cert és que no ho he fet.\nEns han demanat que deixem la porta oberta\nM’agrada que em consulteu els seus dubtes\nLa por que falti menjar li ha fet preperar-ne en excés.\nEstic content que hagis aprovat l’examen de conduir\nPosted on 7 de Juliol de 2015 by Xesca Sureda\nSi vas peix amb els pronoms febles, val més que des del principi repassem una sèrie de conceptes bàsics. Només si saps identificar els distints complements verbals adequadament i coneixes per quin pronom cal substituir-los podràs arribar a dominar les combinacions de dos o més pronoms que són el malson de molts d’estudiants. Anem per feina!\nEls pronoms febles són unes partícules inaccentuades que, representant algun complement del verb, es pronuncien juntament amb aquest formant una unitat d’entonació.\nSegons la seva posició respecte del verb, poden adoptar quatre formes:\nRegles sobre l’ús de les diferents formes\nEls pronoms febles van o tots davant el verb (en aquest cas s’anomenen proclítics) o tots darrere (aleshores són enclítics):\nVan darrere quan el verb és un imperatiu, un infinitiu o un gerundi: aixeca’t, aixecar-se, aixecant-se.\nVan davant amb el verb en els altres temps o modes: s’aixecava , s’ha aixecat…\nA les perífrasis verbals podem triar entre posar-los tots davant o tots darrere: Te’n vull donar dues / Vull donar-te’n dues.\nNorma ortogràfica:Els pronoms que van davant el verb no duen mai guionet sinó que s’escriuen separats del verb. Els que van darrere, en canvi, sempre que no vagin apostrofats duen guionet: et vol deixar, vol deixar-te.\nCol.locació de les distintes formes dels pronoms febles:\nLes formes plenes: s’usen darrere els verbs acabats en consonant o en semivocal (diftong): cantar-vos, cantau-nos, cantar-te…\nLes formes reforçades: s’usen davant els verbs començats en consonant: em treu, et veu, ens mira…Cas especial: davant un verb començat en so de S (s/c) hem d’usar la forma plena SE per raons de claredat i d’eufonia: se sent, se cerca…\nLes formes elidides: s’usen davant els verbs començats en vocal o hac muda: m’escoltaven, t’entenia, s’asseu… Els pronoms que no tenen forma elidida adopten la forma plena (excepte ENS/ELS, que són preferibles a NOS/LOS)..\nLes formes reduïdes: s’usen darrere els verbs acabats en vocal: aixeca’t, escolta’m…\nFuncions dels pronoms febles:\n1. Complement directe:\nEL/LA/ELS/LES: quan és un substantiu determinat (precedit d’article o demostratiu). Ex: Vol el llibre : El vol.\nEN: quan és un substantiu indeterminat o precedit de numeral cardinal, quantificador o indefinit. Ex: Vol llibres: En vol. Vol dos llibres: En vol dos. En el segon dels casos, hem de repetir el numeral cardinal, el quantificador i l’indefinit per tal de mantenir el sentit real de la frase.\nHO: quan és neutre (això o allò) o és una oració subordinada. Ex: Vol això: Ho vol. Vol que arribis prest: Ho vol.\n2. Complement indirecte:\nHO : quan és un substantiu indeterminat, un adjectiu o una oració subordinada . Ex: És metge. Ho és. És alt: Ho és.\n2. EL/LA/ELS/LES: quan és un substantiu determinat. Ex: És el metge: L’és.\nHI. Ex: Caminava decidit: Hi caminava.\n5. Complement circumstancial o altres complements preposicionals:\nEN: quan el complement és introduït per la preposició DE. Ex: Venia de Palma: En venia.\nHI: quan el complement va introduït per qualsevol preposició que no sigui DE o no va precedit de cap preposició. Ex: Va a Manacor: Hi va. Arribava tard: Hi arribava.\nCombinació de dos pronoms febles:\nQuan els dos van darrere el verb i no hi ha contacte entre la vocal d’un pronom i la de l’altre, s’escriuen tots dos sencers i separats per un guionet: aturau-vos-hi, torna-me-la…\nSi hi ha contacte entre la vocal d’un i la de l’altre s’escriu el primer pronom complet i es posa un apòstrof a l’esquerra de la consonant del segon: anar-se’n, donar-te’ls… Però si el segon pronom és HI o HO, aquest s’escriu complet i l’apòstrof es posa a la dreta de la consonant del primer pronom: posar-n’hi, menjar-t’ho…\nQuan els dos pronoms van davant el verb començat en consonant i no hi ha contacte entre la vocal d’un pronom i la de l’altre, es posen els dos pronoms sencers sense posar al mig cap guionet: me la dóna, te la compr…\nQuan hi ha contacte entre la vocal d’un pronom i la de l’altre s’escriu sencer el primer pronom i es posa l’apòstrof a l’esquerra de la consonant del primer: me’n vaig, se’n torna… Però si el segon pronom és HI o HO s’escriu complet i l’apòstrof es posa a la dreta de la consonant del primer pronom: M’ho dónes, t’ho prenc…\nSi en el cas anterior (4) el verb comença en vocal o hac muda s’escriu sencer el primer pronom i es posa l’apòstrof a la dreta de la consonant del segon pronom: me n’afluix, se n’amaga… Però si el segon pronom és HO o HI es fa igual que en el cas 4: no m’hi entenc, s’ho pensen…\nSi un pronom és de CD i l’altre de CI hem de posar primer el de CI i després el de CD: me la donarà, te la roba…\nCombinació de més de dos pronoms febles:\nServeixen les normes que hem donat per a les combinacions de dos pronoms. L’ordre que hem de seguir és aquest:\nSE + TE/VOS + ME/NOS + LI/LOS/LO/LA/LES/HO + EN + HI\nExemples: se n’hi va, me n’hi vaig, se me n’hi anirà…\nPassau els pronoms darrere el verb:\n1. Et volen escriure. 2. Ens vol espantar. 3. El vaig asseure a taula. 4. En va trobar un munt. 5. La vàrem avisar. 6. Li varen donar esperances. 7. Us volen examinar. 8. Es va perdre. 9. No li varen prendre res. 10. Els vaig parlar fluixet. 11. Et volen sentir. 12. Ens va creure. 13. Els vol treure de casa. 14. En va dur. 15. Es varen tombar. 16. No et pot ajudar. 17. Ho puc intentar. 18. L’han de dur aquí. 19. Hi ha d’arribar avui. 20. Em comencen a cansar. 21. N’estàvem parlant.\nPassau els pronoms davant el verb:\n1. Vaig veure’l ahir. 2. Vaig fer-ho jo mateix. 3.Vares fer-li molt de mal. 4. Va dur-ne quatre. 5. Vàrem equivocar-nos. 6.Vàrem rebre’l al despatx. 7. Vàreu amargar-me el capvespre. 8. Varen passar-se de llestos. 9. Voldria veure’l. 10. Volia anar-hi. 11. Volen recomanar-me. 12. Vull decidir-ho ara mateix. 13. Volen dedicar-s’hi.\nSubstituïu per pronoms febles els complements subratllats:\n1. He vist el teu germà sortir de la classe. 2. Cada dia veig n’Aina i na Maria. 3. Observau el cel. 4. Ja pots cosir les randes. 5. Troba tots els elements al seu abast. 6. Digau al nin que no arribi tard. 7. Buida els calaixos. 8. Cada nit anam a fer companyia a la padrina. 9. Mira el teu cosí. 10. Utilitzes la ploma? 11. Digues als teus fills que els esper. 12. Parla d’aquest cas amb el director. 13. Trob aquest al.lot cada matí. 14. Em sembla que és na Joana. 15. Demà comprarem la pilota 16. Hem de menjar els melicotons. 17. Donaré el llibre al meu germà. 18. Anam a València. 19. Donaré el compte a les clientes. 20. Venim de Sineu. 21. És soci del Mallorca?. 22. És el president del Barça?. 23. Duc les cebes. 24. Semblen guanyadors. 25. Condueixen el cotxe. 26. Anirem a Londres. 27. Fins fa poc era universitari. 28. Tornarem de Lluc molt tard. 29. Me’n vull anar cap a ca nostra. 30. Jo em pensava que vindria. 31. No dubtis mai dels teus germans. 32. He de reconèixer que ho fa bé. 33. Demà he de cantar al Principal. 34. No es recorda d’allò. 35. Agafa un grapat de cireres. 36. És covard. 37. Viu a Elx. 38. Ha fet el que li vares demanar.39. Posaré les tovalles a taula. 40. Ens arriscam a suspendre. 41. No pot prescindir de les comoditats. 42. Ens ha confessat que no era veritat. 43. S’ha negat a dir-ho. 44. Passàvem pel pont.\nCanviau els pronoms febles per un complement que hi escaigui:\n1. Els nins hi juguen . 2. Us ho assegur. 3. Hi anirà. 4. En viuen. 5. Hi pensa cada dia. 6. No ho sembla. 7. N’han sortit. 8. Hi va cada any. 9. Ell li compra els llibres. 10. En demanen cada dia per berenar. 11. No la volia. 12. No els vull aquí. 13. En Miquel ho és. 14. En volia dotze. 15. Ho comprovarem. 16. Ja en tornàvem.\nSubstituïu els complements subratllats pels pronoms febles corresponents:\n1. Donarem això a la nina. 2. Tornarem els paraigües als amics. 3. Repartirem bombons a les nines. 4. Parlàvem de l’excursió als veïns. 5. Donarem això a les teves cosines. 6. Llegirem el diari al tramvia. 7. El nin dóna el gelat a l’elefant. 8. Don pastissos al pare. 9. Explic la comèdia a la meva mare. 10. En Pere duu flors a la padrina. 11. El carter dóna les cartes als parroquians. 12. Demanava la clau al manyà. 13. Posarem les espardenyes a les motxilles. 14. Diuen el que saben als seus companys. 15. He vist ballar aquestes danses al Liceu. 16. Deix les eines als homes. 17. Don branca als meus germans. 18. Deixa el capell al penjador. 19. Penja la llonganissa al rebost. 20. Demanarem al teu pare que ens deixi el cotxe. 21. Tiraré aigua a les plantes. 22. Deixau els nins a l’institut. 23. He vist la monitora a la platja. 24. Duré els llibres als deixebles. 25. Dibuixen ninots a la llibreta. 26. Demanaven els horaris al conductor. 27. Vaig parlar de tu a la mare. 28. Dóna més papers al dibuixant. 29. Duc el dinar a les dones. 30. Tornaré els doblers a les víctimes. 31. Tiraré caramels als cosins. 32. Acompanyarem les nines a l’escola. 33. Dibuixen el mapes a la llibreta. 34. Trobarem els nostres amics al parc. 35. Farem saber les condicions a tots els pretendents. 36. He parlat dels meus llibres a diversos editors. 37. Guardarà un seient per al seu germà. 38. Vaig deixar l’encàrrec al porter. 39. Han fet perdre les il.lusions a aquells al.lots. 40. No treguis els braços per la finestra del tren. 41. Només puc explicar els meus problemes al padrí. 42. Va presentar els seus amics a na Maria. 43. Comunicarem els resultats de les proves als aspirants. 44. Comprarem quatre entrades de les millors per a ells. 45. Va transmetre les seves impressions a en Jordi. 46. Demà haurem de dur la llibreta d’anglès a la professora. 47. Presentarà la prova als jutges. 48. Vaig fer saber a na Maria que no tenia bitllet d’avió. 49. Tornarem les botelles al dependent. 50. N’Aleix llegeix contes a na Lluïsa. 51. Comprarem la mantega per a la mare. 52. Explicaré el problema al meu company. 53. Deixaré la pilota a n’Andreu. 54. Demà duré les entrades per al meu amic. 55. Varen dir ben clar als convidats que no vinguessin tard. 56. Demana als que esperen per què fan tant de renou. 57. Varen amagar al director que en Joan encara no hi era. 58. Demana als lectors per què volen tantes revistes. 59. Explicarem tot això que ha passat a les autoritats. 60. Demanaren als assistents que no fumassin. 61. Explica als visitants en què consisteix l’itinerari. 62. Llegim novel.les als oncles. 63. Va fer un poema per als amics. 64. Explicarem allò a en Josep. 65. Comprarem coca per als excursionistes . 66. Explica el que t’he dit a la teva germana. 67. En Sergi va agafar fòssils per als alumnes de segon.\nPosted in 1r Batxillerat, 4t ESO, Pronoms febles, Pronoms febles | Leave a reply\nContacte de llengües


DroidPSK i DroidRTTY, aplicacions de PSK i RTTY per a dispositius mòbils | EA3FHP\n← Antena T2LT per a la banda de 27 MHz\nRSGB FT4 Contest →\nabr. 5 2021\nDroidPSK és una aplicació d’Android per a emetre i rebre en els modes digitals BPSK31 i BPSK63 sense cap connexió de cable a l’equip transceptor.\nDroidPSK és capaç de descodificar els modes digitals BPSK31 i BPSK63 mitjançant el micròfon i l’altaveu del telèfon mòbil o la tauleta Android. Apropant el mòbil a l’altaveu del transceptor i ajustant les freqüències de la portadora de PSK, el DroidPSK començarà a descodificar. Per a emetre, cal apropar el dispositiu mòbil al micròfon del transceptor.\nEn mode de transmissió, es poden escriure textos amb el teclat, També hi ha disponibles 20 macros per emmagatzemar missatges estàndard com “nom i QTH”, “informació de l’estació”, etc.\nEl DroidPSK també inclou un llibre de registre de comunicats. Els QSOs es poden desar manualment o automàticament al llibre (LogBook) des de la pantalla de recepció. El registre també inclou exportació i importació en format ADIF per a poder enviar el llibre a qualsevol altre programa de registre a l’ordinador.\nTambé està disponible l’aplicació per al mode RTTY anomenada DroidRTTY.


Catalunya Dia A Dia 2002 PDF Descargar - MEXICANO PDF\nEl libro Catalunya Dia A Dia 2002 en formato PDF. El libro Catalunya Dia A Dia 2002 en formato MOBI. El libro Catalunya Dia A Dia 2002 en formato ePUB. El libro fue escrito en 2004 por el autor Vv.aa.. Disfruta leyendo con el sitio web elisaqueijeiro.mx.\nEn la seva vint-i-cinquena edició, aquest anuari segueix les pautes traçades per als volums anteriors (1978 a 2001). El llibre, redactat per Soledat Gomis Bofill, recull com sempre l'actualitat de l'any transcorregut en tots els ordres de la vida ciutadana, política i cultural, sense oblidar aquells esdeveniments que, malgrat repetir-se anualment, han de quedar reflectits d'alguna manera en una obra que aspira a ser el mirall d'un any a Catalunya. La major part de les notícies són il·lustrades amb fotografies, quasi totes encarregades expressament per al nostre anuari; hi ha també notícies sense imatge per tal de cobrir tots els espais informatius. Rosa Maria Piñol ha fet quatre entrevistes a personatges que per algun motiu han destacat durant l'any 2002 (Jordi Carbonell, Joaquim Muntañola, Albert Guinovart i Mirna Lacambra). Tot aquest material informatiu es dedica íntegrament a Catalunya, però en unes pàgines especials el lector hi trobarà esmentats els principals esdeveniments produïts als Països Catalans, a la resta de l'Estat espanyol i arreu del món. L'obra conté, així mateix, deu articles redactats per especialistes en cada matèria, que fan una valoració d'allò que ha significat l'any 2002 en els camps següents: art (Francesc Miralles), economia (Jordi Goula), esports (Andreu Mercè Varela), literatura (Joan Josep Isern), música (Agustí Fancelli), política (José Antich), premsa (Josep Faulí), projecció exterior de la cultura catalana (August Bover), teatre (Joan-Anton Benach), televisió (Josep M. Baget). Cal assenyalar, així mateix, que completen el volum l'habitual annex de dades estadístiques, la pàgina necrològica i els índexs per facilitar-ne la consulta. El volum és encapçalat per un pròleg de Josep Faulí. Com a esdeveniment especial de l'any 2002, l'anuari dedica un article a la commemoració de l'Any Gaudí, escrit per Charo Gonzàlez.\nCataluña se enfrenta a una más que previsible eclosión del coronavirus por todo el territorio con unas medidas de contención cada vez más estrictas y un foco, el de la zona de Igualada, que ...\nEl día que Pujol dijo 'no' al concierto económico. ... el entonces ministro de Hacienda ofreció a Catalunya un concierto económico similar al vasco y la Generalitat dijo 'no'.


Els pastorets del Vendrell visiten l’orgue |\nEls pastorets del Vendrell visiten l’orgue\naaov / divendres, 9 gener, 2009\nEl dijous, 8 de gener del 2008 l’entitat “Els pastorets del Vendrell” van organitzar una visita/audició a l’orgue del Vendrell. Una quinzena de persones es van atrevir a suportar el “fred” que feia a l’esglèsia i “aguantar” estoicament les explicacions sobre la història de l’orgue del Vendrell, la seva vinculació amb Pau Casals, el seu funcionament i, sobretot, el seu estat actual, que ha portat a un projecte de restauració per recuperar l’esplendor d’aquest magnífic i històric instrument. La veritat és que va ser una estona molt entretinguda i es va convertir en una tertúlia amb molta participació dels assistents, fet que ens va ajudar a “oblidar-nos” del fred i gaudir de bona companyia.\nNOTICIA DE TV VENDRELL\nEls Pastorets visiten l’orgue del Vendrell\nL’activitat dels Pastorets del Vendrell no acaba en les representacions nadalenques. De fet, són una de les entitats més prolífiques del municipi, amb 13 seccions que van des de caminadors i futbol sala fins a moteros i el drac de foc, entre altres. Aquest dijous el seu interès s’ha centrat en l’orgue del Vendrell.\nEls Pastorets del Vendrell han organitzat una visitada guiada a l’emblemàtic instrument per contribuir als actes de la Comissió per la Restauració de l’Orgue, que treballa per divulgar la importància d’aquesta peça del patrimoni de la vila i recollir fons per la seva restauració.\nAquest dijous el president dels Amics de l’Orgue, Salvador Guasch, ha explicat als participants com funciona l’instrument, algunes curiositats i els problemes que afecten la seva capacitat sonora. L’orgue el va construir el suís Scherres el 1775. En aquests 231 anys se li han fet diverses reparacions, però ara necessita una restauració a fons, que arribarà a l’estiu. Estarà al taller entre 12 i 15 mesos, per recuperar el so autèntic d’un orgue d’aquestes dimensions, únic a Europa de les seves característiques i de la saga d’organistes que el van crear. Abans que el Vendrell es vegi privat de l’orgue durant una temporada, els Pastorets han volgut conèixe’l millor i, encara que només estigui al 40 per cent de la seva capacitat, gaudir del so d’aquest instrument que Carles i Pau Casals també han tocat. Per aquesta raó la visita ha acabat amb una audició de peces.\nVisita orgue dels “PASTORETS”\ndivendres, 9 gener, 2009 in Activitats.\nPastorets, Armats i Cabrot aporten 1.000 euros a la restauració de l’orgue\nL’orgue del Vendrell a les festes del Barri\n← La revista viajeros visita l’orgue del Vendrell\nEl proper dissabte firma del contracte de restauració de l’orgue del Vendrell →\nOne thought on “Els pastorets del Vendrell visiten l’orgue”\nJunta Pastorets del Vendrell ha dit:\ndissabte, 10 gener, 2009 at 16:57\nLa junta del Pastorets del Vendrell, dona les gràcies per la bona acollida que hem tingut per part de l’Associació d’amics de l’orgue del Vendrell, el passat dijous 8.01.2009, i especialment al seu president, per la seva predisposició i explicacions.\nLa visita va ser molt interessant, culturalment, musicalment aixi com històricament. Esperem que amb aquesta visitia, alguns vendrellencs més, tinguem la sensibilitat i coneixement envers a aquest intrument tant nostre, i serveixi per donar suport a la comissió per la restauració de l’orgue.\nÀnim, i sapigueu que es teniu al vostre costat, per tirar endavant aquesta importantíssima iniciativa.\nUna abraçada i que el 2009 es recordi com l’any de l’orgue del Vendrell.\nLa junta del Pastorets del Vendrell


El Pirineu preveu tancar l'estiu amb una nova millora de dades turístiques - FÒRUM.ad\nEl Pirineu preveu tancar l’estiu amb una nova millora de dades turístiques\nEl 31/08/19 10:46\nEl sector turístic del Pirineu preveu tancar l’estiu amb unes xifres d’ocupació lleugerament superiors a les de l’any passat. Abans de començar la temporada, el Patronat de Turisme de la Diputació de Lleida es van fixar l’objectiu de mantenir les dades de 2018, que van ser de 615.000 turistes i 1.750.000 pernoctacions, però a pocs dies d’acabar l’agost ”tot fa preveure que fins i tot les puguem superar una miqueta”. Així ho ha assegurat el director de l’ens, Juli Alegre, que preveu que els propers dies es tancarà una campanya ”molt satisfactòria”.\nDes del Patronat apunten que, tot que encara falten uns dies per al balanç final, les empreses d’esports d’aventura i turisme actiu han registrat un increment de contractació de serveis de prop del 5%, pel fet que la meteorologia ha acompanyat i per la gran varietat d’oferta del territori. Juli Alegre ha matisat que al començament de juliol l’ocupació no va arribar a les dades previstes però que la resta de l’estiu s’ha “remuntat” i que, prèviament, el mes de juny també va ser bo.\nAlegre ha recordat que el sector turístic a Ponent i el Pirineu porta 6 anys en una ”línia ascendent” que s’ha vist accentuada les darreres quatre campanyes. Ho atribueix principalment al fet que ”el sector fa els deures tot estructurant el producte i oferint-lo amb qualitat”. Però també ha posat en valor la promoció que se’n fa i el fet que és “un territori molt proactiu” a l’hora d’organitzar esdeveniments: aquest estiu n’hi ha hagut més de 400, principalment de caire esportiu, cultural o gastronòmic. ”Això permet al turista gaudir de les activitats”, ha remarcat.\nEntre aquests esdeveniments que porten turistes d’arreu del món, el Patronat ha assenyalat els Campionats Món de Piragüisme d’Aigües Braves, dels quals al juliol se’n va fer la primera part a Sort (estil lliure) i la segona tindrà lloc del 25 al 29 de setembre a la Seu d’Urgell, amb les modalitats d’eslàlom olímpic i descens. De la seva part, Àger és escenari del Campionat Internacional de Parapent, amb més de 100 participants d’arreu de planeta.\nNotícia Anterior: La urbanització de la Cabeca estarà enllestida a principi de l’any vinent\nSegüent Notícia: Andorra ha generat el darrer any 400 tones de compost amb la recollida orgànica


El pessebre és un món: Matança dels innocents, avui encara\nPublicat per Enric Benavent a les 15:39\nLamentablement està de moda, lamentablement estarà de moda, i lamentablement, ulls que no veuen el que han de veure, vàren censurar un pessebre de primera. Mai he cregut en un pessebrime que en exclussiva sigui de flors violes i romaní, o de mel i mató, el pessebrisme amb missatge, tot i que sigui contundent, tot i que no ens agradi, és avui dia, imprescindible. D'intolerància però, tot i que diferent, arreu.\n28 de desembre de 2008, a les 19:17\nLa imatge del teu pessebre censurat m'ha punyit com la imatge de primera plana d'avui a l'Avui.\nFelicitats per la iniciativa i malauradament no cal que el guardis, tenim Terra Santa per molt temps...\n29 de desembre de 2008, a les 1:12\nEstic totalment d'acord que el pessebre també ha de servir per fer reflexionar sobre el nostre món.\nMalauradament, tal i com van les coses, em sembla que el teu pessebre serà d'actualitat per uns quants anys més...\n29 de desembre de 2008, a les 9:03\nEl pessebre és una expressió tendra de l'Encarnació del Fill de Déu.\nSi mai el pessebre només fos tendresa plàstica deixaria de ser expressió de l'Evangeli.\nLa Bona Nova de Jesús que no opta pels petits, els pobres i els desheratats\nja no és la Bona Nova de Jesús, ja no és Evangeli.\nPere Farriol Vinyes\n27 de setembre de 2009, a les 15:54


El Palau d'Esports de la Seu acull una botada col·lectiva - FÒRUM.ad\nEl Palau d’Esports de la Seu acull una botada col·lectiva\nOn: 24/10/14 14:36\nMés de 300 alumnes de cinquè i sisè de primària de les escoles de la Seu d’Urgell han rememorat aquest matí les diferents pistes de bàsquet que ha tingut la ciutat al llarg dels darrers 50 anys. L’activitat ha consistit en un recorregut que ha passat per totes les pistes, tant les que encara existeixen com les que ja no, on s’hi ha practicat i s’hi practica bàsquet.\nUn total de 25 nens i nenes han completat els 5 trams diferents del recorregut per unir simbòlicament les antigues pistes de bàsquet amb les actuals. Els 5 trams els han cobert 5 alumnes diferents en cada relleu, representant els cinc centres educatius de la Seu, botant una pilota i vestint una samarreta commemoratives de la Ciutat del Bàsquet 2014.\nEl recorregut s’ha iniciat des de l’actual plaça del Camp del Codina de la Seu d’Urgell, lloc on antigament hi havia hagut una pista de bàsquet. Des d’aquí, el primer relleu de cinc nens han arribat fins al col·legi La Salle. El segon relleu dels alumnes ha anat des de La Salle fins a la pista de l’antic càmping. El tercer relleu ha recorregut des del càmping fins al Seminari. El quart ho ha fet des del Seminari fins al pavelló poliesportiu municipal.\nBotada col·lectiva al Palau d’Esports\nEl cinquè i darrer relleu ha transcorregut des del pavelló poliesportiu municipal fins al Palau d’Esports on els 5 darrers rellevistes han estat rebuts a la pista per tota la resta d’alumnes i per les autoritats municipals i esportives: el tinent d’alcalde d’Esports de l’Ajuntament de la Seu d’Urgell, Lluís Biosca; el president del comitè organitzador Ciutat del Bàsquet Català 2014, Antoni Ferraz; el vicepresident del Sedis Bàsquet, Jaume Solé; i el representant de la Fundació del Bàsquet Català, Joan Guiu.\nL’activitat ha finalitzat amb una botada col·lectiva dels més de 300 nens i nenes que han participat en aquest acte inclòs en el programa commemoratiu de la Seu d’Urgell com a Ciutat del Bàsquet Català 2014. Els actes commemoratius seguiran amb la celebració de dues trobades d’equips de veterans i veteranes, el torneig de Nadal i l’acte de cloenda i traspàs a la Ciutat del Bàsquet Català 2015.\nPrevious Post: Les anàlisis descarten que el malalt aïllat a l’hospital tingui el virus de l’Ebola\nNext Post: El pacient amb legionel·la rebrà l’alta hospitalària en els propers dies


Muntanyenc: Penyes Altes de Moixeró, per la canal Llarga\nUna bona trescada Joan! atraïents aquelles muralles...\nJoan, d'on surt aquest camí ramader que estemens des de l'Hospitalet a Grèixer?\nJaume, les parets són molt espectaculars, sort que no hi deixen escalar, perquè em sembla que tampoc hi podríem anar!!\nEnric, és el camí que planeja per damunt de la carretera i que surt sota mateix de la casa de l'Hospitalet. Abans d'arribar a Gréixer es perd, però seguint unes fites acabes arribant bé.\nNo hi ha dubte que has fet aquest "deure" amb escreix.\nEn aquesta zona hi niava una parella de trencalossos (que després va ser un trio, etc. etc...) Potser ve d'aquí la prohibició\nXiruquero, sort en tenim dels deures els dies de dubtes...., i poder descobrir racons amagats en aquesta comarca n'és un de potent!\nLuigi, potser tens raó, però en tot cas tot el vessant sud del Penyes i la Tossa ho estan, de prohibits, sense gaires explicacions. Ja saps que jo no hi estic en contra, però no m'agrada la llei del més fort!


garrigues.cat 19:16 30/09/15\nEl Centre Excursionista Borges-Garrigues ha organitzat la 31a Marxa excursionista de les Garrigues-Memorial Manel Giné, aquest diumenge, 4 d'octubre.\naquest diumenge marxa excursionista garrigues octubre\nImatge d'arxiu de la Marxa excursionista de les Garrigues.\nEl Centre Excursionista Borges-Garrigues ha organitzat la 31a Marxa excursionista de les Garrigues-Memorial Manel Giné, aquest diumenge, 4 d'octubre, segons ha informat Ràdio Les Borges.\nLa caminada popular, que es fa amb la col·laboració de l'Ajuntament de les Borges Blanques, recorrerà 10 quilòmetres per la serra dels Bessons, en un circuit circular. La sortida serà des de la placeta del Terrall de la capital de les Garrigues, a les 9:30 hores i es preveu que s'arribarà cap a les 13 hores al mateix lloc.\nL'organització ha explicat que no es fa responsable de cap accident, ja que que cal tenir la llicència federativa o una assegurança adequada a l'activitat. Les inscripcions es poden fer fins les 14 hores del divendres, 2 d'octubre, a la Llibreria Quaderns de la Plaça porxada de les Borges i tenen un preu de tres euros (els socis del Centre Excursionista que estiguin federats poden participar-hi gratuïtament).\nDes de l’any passat, la marxa porta el nom de Memorial Manel Giné, en homenatge a l'historiador i cronista local, que va morir el 14 de maig del 2014 a l'edat de 85 anys, i que va ser molt important pel Centre Excursionista, ja que en va ser president durant molts anys a més d’impulsor de moltes de les activitats que s’hi han organitzat.\nCurses de gossos i concurs de bellesa canina, a la III Fira Mascotes Borges


ES CONSTITUEIEX OFICIALMENT LA TAULA DE CONSENS PEL DELTA (14/11/2018) | Comunitat General de Regants de la Dreta de l´Ebre\nES CONSTITUEIEX OFICIALMENT LA TAULA DE CONSENS PEL DELTA (14/11/2018)\nJoan Sabaté, subdelegat del Govern de l'Estat a Tarragona, assumeix el compromís del Govern d'Espanya per invertir i trobar les millors solucions per aturar la regressió\nAhir, 13 de novembre de 2018, va tenir lloc una nova reunió de la Taula de Consens pel Delta, així com una roda de premsa posterior per presentar i donar oficialitat a la constitució de la Taula. A la trobada hi van participar representants de la Comunitat General de Regants del Canal de la Dreta de l'Ebre, la Comunitat de Regants Sindicat Agrícola de l'Ebre, els alcaldes dels set municipis del Delta de l'Ebre - Amposta, Deltebre, Sant Carles de la Ràpita, Sant Jaume d'Enveja, Camarles, l'Aldea i l'Ampolla –, el delegat del Govern de la Generalitat a les Terres de l'Ebre, Xavier Pallarès, i el subdelegat del Govern de l'Estat a Tarragona, Joan Sabaté.\nL'acte d'ahir és el resultat de mesos de treball per part dels representats de la Comunitats de Regants, que han promogut aquesta iniciativa com a instrument de defensa del territori, enfront la regressió que sofreix el Delta de l'Ebre. Durant tot aquests temps s'han mantingut contactes amb els municipis de la zona, amb representants de les diferents associacions del Delta, així com amb les administracions. L'objectiu d'aquestes trobades ha estat el d'aconseguir sumar adhesions per part dels diferents actors del territori com a mostra de consens en la defensa del Delta.\nUn cop constituïda, La Taula de Consens pel Delta té com a principal objectiu lluitar contra la regressió del Delta, convertir-se en l'interlocutor del territori davant les administracions públiques i en l'espai de debat per confrontar solucions.\nDe la trobada d'ahir queda clara la preocupació i la unanimitat en la necessitat d'actuar i trobar solucions urgents davant la problemàtica. En aquest sentit, Xavier Parallés, delegat del Govern de la Generalitat a les terres de l'Ebre va destacar la iniciativa i la va qualificar com una bona eina per trobar consens i explorar les millors solucions per aturar la regressió. Per la seva banda, el subdelegat del Govern de l'Estat a Tarragona, Joan Sabaté, va assumir el compromís de l'actual Govern en destinar inversions i començar a actuar per posar en marxa solucions a la regressió del Delta. Sabaté va destacar la voluntat de recuperar alguns projectes de l'antic govern de Zapatero, que finalment no es van poder implementar.\nUn dels compromisos adquirits a la reunió d'ahir i com a proper pas en l'actuació de la Taula de Consens pel Delta, és traslladar el debat a una comissió tècnica. En aquest sentit, els representants de les Comunitats de Regants van demanar a les administracions una interlocució directe, entre el tècnic de la Taula i els seus gabinets tècnics, per tal de començar a analitzar possibles actuacions.\nDurant la reunió també es va parlar dels projectes que han anat sorgint en els últims anys, que van des de la construcció d'un Camí de Guarda, de dics submarins o la recuperació de sediments. En qualsevol cas, els representants de la Taula de Consens pel Delta i de les administracions van coincidir que aquest ha de ser un debat entre tècnics i que és necessari que amb la major urgència es comencin a confrontar propostes. Els diferents actors implicats coincideixen en que serà molt complicat trobar una solució global i que no es planteja aplicar un pla general de protecció de costa i que caldrà aplicar actuacions específiques per a cada espai afectat.


Cs tanca l'etapa d'Albert Rivera amb la sortida de Villegas i De Páramo\nActualitzada 22/11/2019 a les 09:16\nDos dels col·laboradors més propers\n© De Páramo, Villegas i Inés Arrimadas, en una imatge d'arxiu.\nCiutadans va posar ahir fi a l’etapa d’Albert Rivera amb la sortida del secretari general, José Manuel Villegas, i del secretari de Comunicació, Fernando de Páramo, que el van acompanyar des de l’època en què Ciutadans era un partit català i que ara han decidit deslligar el seu futur del de la formació taronja.\nTant Villegas com De Páramo van anunciar ahir que no optaran a formar part de la nova Executiva de la formació taronja, que triaran els afiliats en primàries. Ho van fer deu dies després de les eleccions generals del 10 de novembre, en les quals Ciutadans va perdre més de 2,5 milions de vots i quaranta-set diputats i que van provocar la dimissió d’Albert Rivera com a president.\nTant Villegas com De Páramo eren íntims col·laboradors d’Albert Rivera\nPer la seua banda, De Páramo ha renunciat al seu escó al Congrés dels Diputats i ha deixat la política –com va fer Rivera–, Villegas va dir estar “a disposició del partit per ajudar en la transició fins al congrés” extraordinari que se celebrarà a partir del març i “entregar el testimoni” la nova direcció de Ciutadans.\nEn tots dos casos es tracta de decisions personals influïdes en part per la sortida de Rivera. De Páramo ha estat amb Rivera des del 2014, quan va entrar al Comitè Executiu, i a partir del 2015 com a company al Parlament de Catalunya i des de l’abril passat, al Congrés dels Diputats.\nPel que fa a Villegas, ha estat la mà dreta de Rivera i el seu fidel col·laborador. És a Ciutadans des de la seua fundació, el 2006, i a l’Executiva des del 2007, on va exercir diferents càrrecs fins a convertir-se en el secretari general. A més, va ser diputat de la Cambra Catalana des del 2012, abans d’entrar al Congrés passades les eleccions del desembre del 2015.\n2.Agredeixen i amenacen una parella amb una nena d'un any i mig per fer-los fora d'un pis a...\n4.El risc de rebrot a Lleida, molt per sobre de la mitjana catalana