Control horari: ¿Com t'afecta el registre de jornada? 10 claus\nControl horari: ¿Com t'afecta el registre obligatori de jornada laboral? 10 claus\nLes companyies tenen l'obligació des del 12 de maig de tenir un control «fefaent» de les hores que treballen els seus empleats, sota pena de multa de fins a 6.250 euros\nBarcelona 13 de de maig del 2019. Actualitzada 20 de de novembre del 2019 a les 12:46\nAquest diumenge 12 de maig entra en vigor una de les novetats en matèria laboral que es va aprovar en la passada legislatura: l’obligació per part de les empreses de tenir un registre de l’horari que realitzen els seus treballadors. Aquesta norma va ser aprovada en el Consell de Ministres del 8 de març passat i publicada al Butlletí Oficial de l’Estat (BOE) el 12 de març. El Govern ha donat dos mesos de marge a les companyies per organitzar-se i a partir del 12 de maig del 2019 el control de jornada és d’obligat compliment per a totes les empreses.\n1. ¿Què és el registre obligatori de jornada de treball?\nEl registre obligatori de jornada és l’obligació de les empreses de tenir un control efectiu del nombre d’hores que realitzen els seus empleats. Aquest, segons concreta el BOE, ha de ser “fefaent”, és a dir, les dades emmagatzemades s’han de correspondre amb les hores treballades per l’empleat. Aquest mecanisme ha de registrar l’hora d’entrada i l’hora de sortida de cadascun dels treballadors i ha de ser negociat, tant com sigui possible, amb la representació legal dels treballadors. Les dades s’han d’emmagatzemar durant un període de quatre anys i únicament poden tenir-hi accés els responsables autoritzats de l’empresa i el mateix treballador.\n2. ¿Quan entra en vigor l’obligació de control horari?\nEl registre de jornada entra en vigor diumenge 12 de maig. És a dir, des d’aquell dia un inspector de Treball pot personar-se a qualsevol centre de treball i sol·licitar el registre amb les hores realitzes per cada treballador i els temps d’entrada i sortida de cada un d’ells. No obstant, el Ministeri de Treball ha reconegut, en un comunicat, que la Inspecció de Treball concedirà un marge a les empreses que no disposin d’un control d’horari, però puguin acreditar que estan negociant el mecanisme amb els treballadors.\n3. ¿Qui ha de garantir el registre diari de la jornada laboral?\nÉs responsabilitat última de l’empresa, no dels treballadors ni dels sindicats, garantir el registre diari de la jornada laboral. Aquest ha de ser “fefaent”, és a dir, s’ha de correspondre amb les hores de treball reals efectuades pel treballador.\n4. ¿Com s’ha de dur a terme el registre?\nNo existeix cap normativa que especifiqui el mecanisme concret mitjançant el qual una empresa ha d’habilitar el registre de jornada. El decret llei publicat al BOE diu que aquest s’ha d’elaborar “mitjançant negociació col·lectiva o acord d’empresa o, en el seu defecte, decisió de l’empresari prèvia consulta amb els representants legals dels treballadors de l’empresa”.\nEls elements que segur que ha d’incorporar, segons ha detallat el Ministeri de Treball, és “l’horari concret d’inici i acabament de la jornada de cada persona treballadora”.\n5. ¿Què ha de fer l’empresa amb les dades registrades?\nUn dels elements indispensables és que el mecanisme mitjançant el qual una empresa controli els horaris dels seus treballadors compleixi els requisits contemplats en la llei de protecció de dades. Si la companyia utilitza una aplicació per a aquest efecte, s’ha d’assegurar que aquesta el compleix. Les dades s’han d’emmagatzemar durant un període de quatre anys i únicament poden tenir-hi accés els responsables autoritzats de l’empresa i el mateix treballador.\n6. ¿Què passa si una empresa no té un registre horari?\nRealitzar un registre de jornada laboral és obligació de totes les empreses, sense excepció. No disposar d’un dispositiu per realitzar l’esmentat control és una cosa sancionable per la Inspecció de Treball. La multa per no disposar d’un registre de la jornada dels empleats oscil·la entre els 626 euros i els 6.250 euros per empresa, no per treballador que incompleixi la norma. En cas de reincidència acreditada, la quantia pot augmentar.\n7. ¿Què es considera temps de treball efectiu?\nEl temps de treball efectiu és, en teoria, aquell que un empleat destina durant la seva jornada laboral a les tasques pròpies del seu lloc. No inclou els espais de pausa o descans, com el temps per menjar o els permisos. No obstant, i a falta d’un desplegament reglamentari, la companyia i el comitè d’empresa podran negociar la inclusió o exclusió d’aquestes hores o minuts dins del temps de treball efectiu.\n8. ¿Què ocorre amb els empleats amb jornades laborals irregulars?\nEl registre horari és una cosa obligatòria per a tot tipus de treballadors, tant per a aquells que tinguin jornades rutinàries i invariables, com per a aquells amb horaris irregulars. No obstant, el decret llei és conscient de la diversitat de funcions i metodologies de treball dins del mercat laboral i reconeix que el control horari s’ha d’efectuar “sense perjudici de la flexibilitat horària”. És per això que l’empresa i els treballadors han de pactar algun tipus de mecanisme per reflectir les hores realitzades per un treballador amb jornada atípica.\n9. ¿Com es computa el teletreball en el registre de jornada laboral?\nLa situació del teletreball és similar a la d’un empleat amb horaris canviants. Els assalariats que treballen des de casa no estan exempts de registrar el seu horari. Atès que no existeix un temps d’entrada i un altre de sortida del centre de treball, l’empresari haurà de pactar amb els seus empleats que treballin des del seu domicili un mecanisme per controlar quantes hores treballen i a quina hora comencen i a quina hora acaben.\n10. ¿Com afecta el registre obligatori de jornada als autònoms?\nEl decret llei del registre de jornada no afecta directament els treballadors autònoms, perquè només està pensat per als assalariats. Els treballadors per compte d’altri, en teoria, venen els seus serveis lliurement al millor postor i, per tant, no estan venent el seu temps de treball directament, sinó un producte fruit d’aquest. És per això que els autònoms no han de guardar cap registre de les hores que realitzen.\nNo obstant, aquells treballadors autònoms que tinguin treballadors a càrrec sí que han de dur a terme un control de jornada, però no d’ells, sinó dels seus assalariats. En aquest sentit, el treballador autònom actua com un empresari i assumeix les responsabilitats pròpies d’aquest.\nOcupació Empreses Calendaris laborals Teletreball Registro de jornada Relacions laborals


Ens agrada Archive - Page 5 of 6 - Opcions\n18.07.2017 Laia Tresserra\nEl Parlament debat sobre l’economia col·laborativa\nDiversos experts són escoltats pels parlamentaris abans de consensuar una resolució sobre aquest fenomen imparable.\nA les ciutats, diverses iniciatives ens descobreixen que, sota l'asfalt, hi ha la terra. Petits espais verds que ens ajuden a viure menys desconnectats de la natura.\n03.07.2017 Marina Villacampa\nEl 3 de juliol és el Dia Internacional Lliure de Bosses de Plàstic. Coincideix amb la celebració dels 10 anys de la campanya “Catalunya lliure de bosses”, una iniciativa de la Fundació Catalana per a la Prevenció de Residus i el Consum Responsable Rezero.\nNodrir-nos cultivant la terra\nL'experiència inoblidable del wwoofing.\nQuan reparar és una festa\nAtrevir-se a obrir els aparells electrònics i reparar-los un mateix pot ser un gran gest per evitar deixalles electròniques i reduir-ne l'impacte ambiental. El col·lectiu Restarters Barcelona organitza festes de reparació per aprendre a fer-ho.


NOTÍCIES Archivos - Pàgina 78 de 79 - Fundació el Maresme\n24/03/2014 /in NOTÍCIES /by fundmaresme\nLa Fundació el Maresme va participar ahir diumenge dia 23 de març a la Jornada “L’esport adaptat surt al carrer”, organitzada pel Club FEM i l’Ajuntament de Mataró.\nLa Fundació el Maresme hi va participar amb un estand informatiu, i el grup de joves del SEFI varen preparar el càtering per als més de 170 esportistes, entrenadors, àrbitres i voluntaris de les proves esportives.\nLa Jornada va ser un èxit de participació, durant més de tres hores es varen realitzar paral·lelament partits i demostracions de tots els esports adaptats que es practiquen a la Comarca, amb la participació de totes entitats que realitzen algun esport adaptat.\n25/02/2014 /in NOTÍCIES /by fundmaresme\nLa Fundació El Maresme col·labora amb la campanya impulsada per l’Ajuntament de Mataró que té per finalitat treballar un valor mensual a partir d’activitats organitzades per entitats de la ciutat.\nVols saber-ne més sobre aquesta iniciativa? Visita la pàgina web de “Mataró, ciutat de valors”!\nLa Germandat Jesús Captiu i Ntra. Sra. dels Dolors organitza un concert solidari el dissabte dia 8 de març a les 20h al Teatre Monumental.\nLa recaptació de la venda de les entrades del concert anirà a parts iguals per Càritas i la Fundació el Maresme.\nAhir, diumenge 16 de febrer, va tenir lloc la primera representació de l’obra de teatre “Volumen descontrolado”, de Julie De Grandy, a càrrec del Grup de Teatre de la Parròquia Maria Auxiliadora, en benefici de l’Associació de Mares i Pares de la Fundació El Maresme.\nAl final de l’obra, públic, actors i presentadors varen ballar junts el “Jo sóc com tu”.\nAl nostre taller d’artesania dissenyem, produïm i comercialitzem productes artesanals, únics i de qualitat.\nAmb la compra dels nostres productes afavoreixes la integració socio-laboral de les persones amb discapacitat.\nEns adaptem a les vostres necessitats i pressupost. Feu-nos la vostra proposta i la farem realitat.\nEls detalls per convidats inclouen embolcall i etiqueta personalitzada impresa.\nFes la teva comanda o demana’ns pressupost a artesania@fundmaresme.cat o al telèfons 937578388 / 629 21 16 86 (demanar per la Patrícia)\nConsulta els productes i preus de l’Artesania d’en Santi – Detalls de casaments i altres celebracions en aquest enllaç:\n(I.V.A no inclòs)\nEl passat dissabte 8 de febrer la Fundació El Maresme i l’Ajuntament de Masnou van inaugurar el nou edifici del CDIAP del Masnou.\nEl nou centre se situa al C/ Sant Felip 2 3r -CAN MALET- i atén, principalment, les pobalcions del Maresme Sud (Masnou, Alella, Premià de Mar, Premià de Dalt i Teià).\nPàgina 78 de 79«‹76777879›


Rosell brinda amb els treballadors - FC Barcelona\nHomeClubNotíciesRosell brinda amb els treballadors\nRosell brinda amb els treballadors\nEl president del Barça ha desitjat unes bones festes als empleats del Club tot recordant el dolç moment que viu l’entitat blaugrana Els cinc trofeus que ha aconseguit aquest any el primer equip han lluït durant el tradicional dinar nadalenc\nEl president Sandro Rosell, en el brindis amb els treballadors. FOTO: ÀLEX CAPARRÓS-FCB.\nCom és habitual just abans del Nadal, el president del FC Barcelona ha compartit un dinar amb tots els treballadors del Club. En l'acte, celebrat a l'Espai Roma del Camp Nou, Sandro Rosell ha felicitat les festes i ha agraït la feina dels empleats. "El Club està molt bé. Esperem que la gent estigui contenta", ha manifestat.\nEl president, envoltat per alguns membres de la Junta Directiva i el director general Antoni Rossich, ha conclòs el seu discurs brindant amb els treballadors i expressant la seva satisfacció personal: "Per mi és un goig celebrar aquest Nadal perquè serà fantàstic després de l'última setmana. No puc demanar res més perquè la felicitat és plena".\nZubi demana "salut" per a tots\nUn altre dels assistents, el director esportiu del futbol, Andoni Zubizarreta, ha reafirmat les paraules de Rosell a Barça TV i www.fcbarcelona.cat: "Ha estat un gran any quant al primer equip. Aquestes cinc copes són el millor resum". A l'hora de demanar un desig per al 2012, el basc ha recordat especialment Abidal i Tito Vilanova i ho ha tingut clar: "Demano salut, que no tinguem lesions greus i que Villa i Afellay estiguin aviat amb nosaltres. A partir d'aquí el futbol ens posarà al nostre lloc".\nLes seccions, presents\nAl dinar també hi han assistit les plantilles de tres de les quatre seccions professionals: bàsquet, futbol sala i hoquei patins. Cal recordar que l'handbol s'ha desplaçat a Lleó per disputar la Copa Asobal.\nEls treballadors no han deixat escapar l'oportunitat de fotografiar-se amb les cinc copes conquerides pel primer equip el 2011. D'altra banda, el president Rosell ha aprofitat l'ocasió per fer entrega d'una insígnia a l'empleada Dolors Romero pels seus 25 anys al servei de l'Entitat, un instant llargament aplaudit pels seus companys.


El conseller delegat del Mobile World Congress es mostra 'decebut' per la vaga de metro i no assisteix a l'acte d'inauguració\nEl conseller delegat del Mobile World Congress es mostra ‘decebut’ per la vaga de metro i no assisteix a l’acte d’inauguració\nJohn Hoffman confiava que el conflicte entre la direcció de TMB i els treballadors es resoldria\nEl conseller delegat del Mobile World Congres (MWC) John Hoffman no ha assistit avui a l’acte d’inauguració de la fira perquè estava molest per la vaga dels treballadors del metro.\nMalgrat que des del GSMA, el consorci que organitza el Mobile, no s’han volgut donar els motius pels quals Hoffman no hi ha anat, sí que s’ha distribuït un comunicat en què ell mateix diu que està ‘molt decebut amb la vaga’ dels treballadors del metro.\nAlguns mitjans, entre els quals ‘La Vanguardia’ i TV3, han relacionat directament els dos fets. Al mateix comunicat, Hoffman diu que malgrat aquesta decepció, la ‘prioritat’ dels organitzadors és ‘entregar una fira ben reeixida’ i en aquest sentit ha dit que s’abordaran els problemes de transport que es derivin de l’esdeveniment.\nHoffman havia expressat l’esperança, abans que es confirmés el trencament de les negociacions entre els treballadors del metro i la direcció de TMB, que la vaga finalment no es faria. Per a evitar problemes per aquesta aturada parcial del servei, l’organització del MWC ha activat un dispositiu alternatiu per a facilitar l’arribada dels congressistes al recinte.


La Fiscalia catalana veu àrees d'impunitat en una querella pel 9-N - Diari de Girona\nLa Fiscalia catalana veu àrees d'impunitat en una querella pel 9-N\nHoms denuncia que l'Estat exerceix una "pressió política inacceptable" sobre la Fiscalia pel 9-N\nbarcelona | efe/ddg 19.11.2014 | 00:00\nReunió del Govern català, ahir, presidida per Mas. efe\nReunió del Govern català, ahir, presidida per Mas.\nEls fiscals catalans adverteixen de l'existència d'"indesitjades àrees d'impunitat" si se centra en un delicte de desobediència comuna la resposta penal contra el president de la Generalitat, Artur Mas, per la celebració del 9-N. En el seu escrit dirigit al fiscal general d'Estat, Eduardo Torres-Dulce, la Junta de Fiscals de la Fiscalia Superior de Catalunya recrimina a l'Executiu català que recorregués a l'ocupació d'"argúcies jurídiques sense precedents -ni tan sols en dret comparat-" i actués amb "absoluta falta de lleialtat a l'acord constitucional" per tirar endavant la consulta del 9-N. Això no obstant, els fiscals catalans aprecien l'existència de llacunes jurídiques, arran de la llei de 2005 que va despenalitzar la convocatòria il·legal de referèndums i consultes, pel que avisen a Torres-Dulce de les "indesitjades àrees d'impunitat" que podria comportar acusar Mas i altres membres del Govern català d'un delicte de desobediència comuna.\n"Les objeccions que acabem de posar de manifest dificulten sobre manera la viabilitat d'una eventual acció penal a exercitar contra el president de la Generalitat i membres del seu Govern pel delicte que analitzem (el de desobediència comuna)", conclou l'escrit que els fiscals catalans van lliurar a Torres-Dulce. Arran de l'escrit dels fiscals catalans, Torres-Dulce va acordar convocar d'urgència a la cúpula del ministeri fiscal, davant la qual avui explicarà la seva intenció de presentar querella pel procés participatiu del 9-N, malgrat les objeccions de la Fiscalia Superior de Catalunya. Els fiscals catalans reconeixen en el seu document l'existència d'un "copiós debat científic" sobre la capacitat perquè el delicte de desobediència abraci "qualsevol conducta reticent o rebel envers l'acordat per l'autoritat judicial". Això no obstant, en el cas de la consulta, consideren que resulta "discutible" l'existència d'una "ordre concreta, precisa i determinada" perquè el Govern català estigués advertit d'un delicte de desobediència si no paralitzava el procés participatiu.\nMalgrat la seva oposició a engegar accions contra el president de la Generalitat, la Fiscalia Superior de Catalunya ja té pràcticament enllestida la querella contra Mas per incomplir la prohibició del Tribunal Constitucional de celebrar el procés participatiu el 9-N. Tot i que la seva opinió unànime és que no s'hauria de presentar, el text ja està gairebé acabat a l'espera de si el fiscal general de l'estat, Eduardo Torres-Dulce, decideix ordenar-li la seva presentació davant del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya. D'aquesta manera, la interposició de la querella serà quasi immediatament després que Torres-Dulce ho ordeni, si arriba el cas.\nEl vicesecretari general d'Organització del PP, Carlos Floriano, va dir ahir que els fiscals a Catalunya "estan contaminats per l'ambient nacionalista" en relació amb la seva actuació respecte al passat 9 de novembre. "El problema és que l'ambient que ha generat la Generalitat i els poders oligàrquics fàctics a Catalunya han fet tot el possible perquè no interposin (els fiscals) la corresponent querella malgrat la qual cosa són clars delictes davant els ulls de tots els espanyols", va dir Floriano. "El problema és que l'ambient que ha generat la Generalitat i els poders oligàrquics fàctics a Catalunya han fet tot el possible perquè no interposin (els fiscals) la corresponent querella malgrat la qual cosa són clars delictes davant els ulls de tots els espanyols", va dir Floriano que va afegir que el 9-N va ser "un fracàs rotund de convocants" i va indicar que "el 70% dels catalans van dir que volen seguir sent espanyols i catalans davant de l'escàs 30% que va participar en el succedani de referèndum".\nPer la seva banda, el portaveu del PSC al Parlament, Maurici Lucena va denunciar les "intolerables pressions del PP" a la Fiscalia, a qui va demanar que "faci cas" dels fiscals catalans no presentant cap querella contra membres del Govern de la Generalitat. Lucena, a més, va aplaudir que el secretari general del PSOE, Pedro Sánchez, sigui a Barcelona demà a la tarda i fins divendres al migdia amb l'objectiu de reunir-se amb agents socials i, així, "perfilar" l'estratègia socialista envers a Catalunya. La visita de Sánchez a terres catalanes -la segona en 10 dies- es produirà abans que la del president espanyol, Mariano Rajoy, que vindrà el dia 29.\nEl Govern invita Rajoy a reunir-se amb Mas . Catalunya


Universal Studios, Netflix i iTunes\nTony Montana (en)\nAntonio «Tony» Montana (Al Pacino) és un delinqüent i homicida cubà, de fort caràcter, refugiat als Estats Units. Fart de viure en la misèria, vol triomfar a qualsevol preu. Tony arriba als Estats Units durant l'èxode de Mariel al maig de 1980. A la seva arribada a Cayo Oso és reclòs, juntament amb la majoria de la resta dels refugiats cubans, inclòs el seu amic Manny Rivera (Steven Bauer) —també conegut com a Manolo o Manny Ray—, en un recinte barrat, a l'espera de la resolució de la seva situació política. No obstant això, són contractats per un capo de Miami, Frank López (Robert Loggia), per assassinar Emilio Rebenga, un ex-funcionari del règim cubà que va matar el germà de López a Cuba, i que es trobava també reclòs en el recinte de detenció. Com recompensa els ofereix aconseguir-los a tots dos targetes de residència permanent als Estats Units. S'organitza un motí entre els reclosos, Tony apunyala a Rebenga i aconsegueixen així sortir del seu confinament.\nEl cel i la terra (Heaven & Earth) (1993)\nNascuts per matar (Natural Born Killers) (1994)\nAlexandre (Alexander) (2004)\nL'Exprés de Mitjanit (Midnight Express) (1978)\nConan el Bàrbar (Conan the Barbarian) (1982)\nManhattan sud (Year of the Dragon) (1985)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Scarface_(pel·lícula_de_1983)&oldid=30309891»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 9 juny 2022 a les 19:44.


Pascual Fernández Gómez – Jo mateix, nascut a Lleida al Maig del 63.\nDurant gran part de la meva vida, m’he dedicat a l’electrònica de consum treballant com a tècnic de càmeres de vídeo per grans marques de prestigi internacional.\nParal·lelament, soc un gran apassionat de la fotografia. Aquesta passió la vaig descobrir als 18-20 anys quan el meu cap, soci i millor amic Josep Baqués (D.E.P) em va incitar a comprar la meva primera càmera. Ell era un gran fotògraf de naturalesa. Encara recordo quan em dia “mai facis fotografies en automàtic, sinó no n’aprendràs mai!”. Així doncs, em vaig comprar la càmera i vaig fer moltes fotografies fins que vaig aprendre (o això crec).\nFa uns 18 anys aproximadament, vaig descobrir una altre passió: el submarinisme. Un esport que desconeixia totalment. Un cop vaig aconseguir confiança i comoditat sota l’aigua vaig començar a aplicar el meu hobby terrestre, al mar: la fotografia. Vaig començar amb una Nikonos V. Vaig fotografiar molt, però ara, la meva estimada càmera descansa al fons del Mar Roig.\nAra mateix, crec que acumulo més fotografies submarines que terrestres, tot i que continuo fotografiant tots els racons i paisatges que mes admiro independentment del àmbit on es trobin. Les meves càmeres son una Nikon D-800 i una D-300. Per bussejar disposo del equip subaquàtic de Seacam.\nEn el món de la fotografia he obtingut alguns reconeixements i mencions d’honor. També he realitzat algunes exposicions. A dia d’avui, molts amics d’aquest sector i professionals coneguts m’han motivat a participar en concursos nacionals i internacionals. A veure si tinc sort.\nAquí us deixo una petita part de la meva passió i del que em fa gaudir.


L'Ajuntament de Barcelona proposa quatre opcions d'ampliació al Macba\nL'Ajuntament de Barcelona ha posat a sobre de la taula quatre propostes d'ampliació per al Museu d'Art Contemporani de Barcelona (Macba) en el seu mateix entorn, per tal d'oferir una alternativa a l'eventual instal·lació d'un CAP a la Capella de la Misericòrdia del museu.\nEl comissionat de Cultura de l'Ajuntament, Joan Subirats; la regidora de Ciutat Vella, Gala Pin, i la comissionada de Salut, Gemma Tarafa, han coincidit a qualificar de "problema de ciutat" la disputa per la capella cedida per l'ampliació de la col·lecció artística al Macba i que el CatSalut ha convingut com l'espai més idoni per situar el CAP Raval Nord.\nLa decisió final sobre un nou emplaçament per al museu ha de prendre el mateix equip directiu del Macba, i Subirats ha plantejat aquesta opció, que pot tenir més matisos, com la més interessant perquè també permetria connectar l'edifici central amb l'Auditori del museu per sota, i no per fora, com passa actualment.\nPer salvar l'ampliació del museu, els tres representants han explicat quatre opcions, la "més potent" és la d'aixecar una nova edificació adjacent a la de l'edifici blanc de Richard Meier amb soterrani i dues plantes que permetrien comptar amb una superfície de 3.000 metres quadrats.\nEn aquesta alternativa, que implicaria l'aprovació per part del CCCB i que es mogués el mural de Keith Haring contra la Sida, cada planta ocuparia 800 metres quadrats i la subterrània 1.400, que podrien destinar-se a cobrir necessitats de magatzem tant per al Macba com per CCCB, han explicat.\n"Aquesta opció és bastant millor que la Capella de la Misericòrdia, però no puc decidir jo pel Macba", va defensar Subirats, que ha considerat la proposta raonable i valuosa.\nLa segona opció que han plantejat ha estat la d'ampliar el museu al CAP Doctor Lluís Sayé, que des de 2006 busca un nou emplaçament per a créixer, el que des del museu van descartar el passat dilluns a la racionalitat de l'edifici de Josep Lluís Sert que impediria crear espais museogràfics diàfans.\nCom a tercera opció plantegen utilitzar la primera planta del pàrquing subterrani de Saba, buscant una solució jurídica perquè es tracta d'una concessió feta amb el conjunt de pàrquings.\nL'última opció que posen damunt de la taula és una ampliació del Convent dels Àngels, que desplaçaria l'Arxiu i la Guarderia a altres llocs --com el CAP actual-- i aconseguiria més espai per al Macba.\n"REFORÇAR EL MUSEU"\nPin ha parlat de la importància d'oferir alternatives per "reforçar el museu", guanyar metres i resoldre problemes de magatzem.\nPreguntat pel motiu pel qual l'Ajuntament, majoritari al museu, va votar a favor del Pla estratègic que preveia l'ampliació a la Misericòrdia, Pin ha respost que en aquest moment hauria estat "irresponsable" boicotejar un projecte museístic perquè estava convençuda que trobarien altres opcions per al CAP.\nHa destacat que la ubicació de l'ambulatori a la seu de la Misericòrdia ha estat una decisió tècnica del Servei Català de la Salut (CatSalut): "És el centre pel qual hem tractat de trobar més espais ens diuen des del CatSalut", diu Tarafa.


SantSadurni.es Forums-viewtopic-L�AJUNTAMENT COMPLEIX\nActualment hi han 69 invitats, 7 membre(s) conectat(s).Ets un usuari an�nim. Pots registrar-te aqu�\nSantSadurni.es :: Veure tema - L�AJUNTAMENT COMPLEIX\nFAQ Buscar Grups d'Usuaris Perfil Inicia una sessi� per veure els teus missatges privats Iniciar Sessi� L�AJUNTAMENT COMPLEIX\nFrancescCarafiNewbieRegistrat: Jul 01, 2008Missatges: 279\nPublicat: Diumenge, 27-Mai-2012, 14:28 Assumpte: L�AJUNTAMENT COMPLEIX\nQuan dic l�ajuntament compleix, em refereixo al govern municipal format per socialistes i republicans. El pacte PSC-ERC, es va desgranant mica en mica. A poc de complir-se un any de mandat, l�ajuntament compleix i amb escreix.\nEstaven acostumats a que els �ltims equips de govern, deien moltes coses, per� en feien poques. El govern municipal de l�ajuntament de Sant Sadurn� treballa, actua i treu profit dels seus contactes, encontres, reunions amb els representants de les diverses institucions de Catalunya (Generalitat, Diputaci�, Consell Comarcal). Els responsables de les regidories s�esforcen, perqu� el seu departament respongui a les expectatives generades. I qui ha seguit de prop aquest govern, ha vist una din�mica i una const�ncia sobradament demostrada.\nConec personalment a cadascun dels membres del govern, i puc dir en veu alta que la seva consigna �s treballar per servir al poble. Agilitat, facilitat, versatilitat, fructificaci� s�n premisses que utilitzen.\nPosar� com a mostra, tres esdeveniments �ltims. Primer, arranjament de l�entrada a Sant Sadurn� per l�autopista, arran de una conversa entre l�alcalde, Sr. Ribas, i el conseller de territori i sostenibilitat, Sr. Recoder. Segon, conveni entre l�ajuntament de Sant Sadurn� i INCAVI, que permetr� als estudiants de l�escola de viticultura i enologia, despla�ar-se de Renfe de Sant Sadurn� al barri d�Espiells, gratu�tament. Conveni que no es signava des de l�any 2008 i que ara s�ha recuperat. I tercer, la consecuci� de passar 10 places privades de la Casa dels Avis a p�bliques, despr�s de una reuni� que van mantenir l�alcalde Sr. Ribas i el regidor d�acci� social, Sr. Francesc Saez, amb el conseller de benestar social, Sr. Josep Lluis Cleries, al Parlament de Catalunya.\nPHP-Nuke Copyright © 2004 by Francisco Burzi. This is free software, and you may redistribute it under the GPL. PHP-Nuke comes with absolutely no warranty, for details, see the license.P�gina Generada al: 1.78 Segons


La popularitat del bloqueig del cable és aclaparadora: Etiquetaje de bloqueig - Notícies - Yueqing Lockey Safety Products Co., Ltd\nLa popularitat de Cable Lockout és aclaparadora\nAmb el desenvolupament de la ciència i la tecnologia, els nivells de vida de les persones també estan augmentant, hem de renunciar al tradicional bloqueig del cable, triar un bloqueig de cable de més alta gamma, bloqueig del cable més segur i més convenient, la indústria del bloqueig Baode de la demanda del mercat, Les perspectives de bloqueig del cable són immenses.\nEl desenvolupament del bloqueig del cable continua essent molt impressionant, però encara continuem tenint en compte la major demanda dels consumidors per la innovació, comprem Cable Lockout quan hem de triar un producte de marca formal, de manera que la qualitat sigui millor, el rendiment de la seguretat és relativament alt, esperem. La descripció pot ajudar a tothom.\nEls estàndards de vida de les persones continuen millorant, la comoditat de l'entorn familiar i els problemes de seguretat també augmentaran fins a un nou nivell, i la indústria intel·ligent de la llar sigui intel·ligent com a símbol de les llavors dels últims anys, a la situació actual de bambú trencat, El desenvolupament és evident. S'entén que a Europa i els Estats Units i altres països, la taxa de penetració del cable de 50%, mentre que a Corea del Sud, o fins i tot va arribar al 90% a la Xina, la taxa de penetració actual és només del 2%. A la llar intel·ligent es pretén popularitzar la tendència general de la vida, el que indica que el mercat de bloqueig de cable conté grans oportunitats de negoci. I les grans oportunitats de negoci no són tota la marca, segons l'enquesta, es demostra que la consciència de la marca jove és relativament forta, ja que el producte de disseny personalitzat, així com experiència intel·ligent, així com la qualitat del material tenen una demanda molt alta. Per a les empreses de cable de bloqueig, la tecnologia i la innovació s'enfrontaran a grans desafiaments.\nLes empreses volen aconseguir el ràpid desenvolupament de la indústria de la llar intel·ligent, cal millorar la consciència de la marca corporativa. La marca de cable de bloqueig és el contingut bàsic del producte, la consciència de marca és un altre mitjà de màrqueting que, en el mercat dels països desenvolupats, el reconeixement de marca ha substituït la identificació del producte, s'ha convertit en l'únic factor en l'elecció del mercat. El bloqueig del cable marca una vegada el cervell humà en una memòria, la marca també existirà en forma de material al cervell i, per tant, formarà consciència de marca. Coneixement de marca Som la impressió general d'un producte que representa la marca.\nHi ha experts relacionats amb la indústria esperen que en els pròxims anys per sobreviure al mercat. El negoci de bloqueig per cable no és tant ara. En un mercat cada vegada més competitiu, que sap com satisfer les necessitats intel·ligents del client, que realment poden aprofitar el mercat.\nSegons el material del cadenat del cable de bloqueig del cable per jutjar: això implica una gran experiència i la tecnologia de diversos fabricants, la producció continental és generalment de ferro, acer, acer inoxidable, aliatge de zinc, a causa del procés, el cost és limitat, la duresa de la barra no és suficient És fàcil de tenir pinces grans, tallar la pinça hidràulica.\nPany de cable segons el cilindre de bloqueig per jutjar: la majoria de les persones que compren panys només miren la forma, se senten bé ha de ser bo. Sempre que presteu atenció, no importa el que compreu un cadenat domèstic, el cilindre és generalment de coure, les característiques de coure suaus, amb trepant elèctric, àcid sulfúric concentrat, poden danyar fàcilment el cilindre de coure. En l'actualitat, el més comunament utilitzat per al cilindre europeu de bloqueig, a més, hi ha un cilindre de rosca americà, un cilindre de bloqueig de foc, els dos últims d'alta seguretat.\nSegons la clau del bloqueig de cable per determinar: Cable de bloqueig de la clau per a una gran quantitat de creu, boca rodona, creixent, tot tipus de formes i peces, molts dels elements clau per a l'aliatge de coure en viu d'alumini, és fàcil de copiar , els millors materials actuals són acer, així com noves claus electròniques, d'alta seguretat.\nQuè marca el bloqueig?


'Germanes', la vida després de la mort del pare\nLa companyia Lisístrates al complet ©Juanjo Compairé\nVil·la Urània continua donant espais al teatre amateur. En aquest cas, a la companyia Lisístrates, formada per actrius i actors que també formen part d’altres grups, com s’esdevé sovint en aquesta mena de circuits. Dilluns 8, a les 20 h de la vespre, van representar l’obra Germanes, de Carol López, dirigida per Roser Ferrando. Abans, l’obra ja havia trepitjat la casa Orlandai i el Centre Cívic Sant Andreu. La sala estava totalment plena de gent amant del teatre d’aficionats.\nVivim en una època d’absència de la figura paterna, diuen alguns psicoanalistes. I l’autora sembla partir d’aquest principi. Si abans algunes dones -com la Isabel de l’obra- deien que necessitaven un home que els marqués el camí, què passa quan aquest home desapareix? En primer lloc, una barreja de tristor, però sobretot d’alleujament. I la necessitat de fer una mirada enrere, amb la intenció de poder començar de nou. La vídua així ho vol fer i es diu a sí mateixa: si tornés a néixer, no repetiria -referint-se al marit mort-.\nIrene (Lo García), Ivonne (Elena Gisbert), Isabel (Mercè Pérez) i Igor (Sergi Corominas) ©Juanjo Compairé\nLes tres filles -és curiós que l’autora ha volgut que tots els personatges femenins tinguin noms que comencen per la lletra I, com també el marit difunt, Ignasi- viuen la llibertat després de la mort del seu pare marcant-se vies diverses: Inés la viu en el desconcert i la depressió; Irene, per contra, troba l’amor en un home nou (Àlex) que se l’estima, però no pot evitar que la malaltia se l’endugui pel mig, i mentrestant, la més petita, Ivonne, la viu –de manera un xic inconscient- buscant el plaer en l’acumulació de relacions i plaers diversos.\nLa figura sens dubte més interessant és la de la mare Isabel (Mercè Pèrez). Una dona vinguda d’un altre món, aquell món on les dones tenien un únic home, amb qui s’havien compromès de joves, que vol recuperar ara el temps perdut però que es troba amb la dificultat que els homes que coneix cerquen noies més joves i no valoren la intel·ligència de les dones ja madures com ella.\nMare i gendre, Isabel (Mercè Pérez) i Àlex (David Magdalena) ©Juanjo Compairé\nUn retrat, doncs, d’aquest canvi generacional des del punt de vista femení, amb les seves llums i les seves ombres. Com a l’obra gairebé homònima de Txékhov (Tres germanes, 1900) ens quedem amb l’interrogant si les protagonistes aconseguiran satisfer els seus desitjos. Quin gran interrogant: en un món on la figura paterna tradicional diuen que està en decadència, arribaran les dones a ser felices?


Guitart Grand Passage - Hotel 4 estrelles Barcelona | Web Oficial\nLa meva reserves Magazine +34 932 010 306 Contacte\nUna joia urbana per descobrir\nGuitart Hotels > Hotels i destinacions > Hotels > Guitart Grand Passage****S\nEt convidem a descobrir\nBarcelona d'una manera Exclusiva\nA l'Hotel Guitart Grand Passage****S, gaudiràs de la seva excel·lent ubicació al costat de l'Avinguda Diagonal, amb tot tipus de serveis per a clients de negocis i escapades urbanes.\nHotel 4 estrelles Superior al centre de Barcelona\nHotel modern ubicat en una zona privilegiada que li proporciona fàcil accés al centre de la ciutat sense la incomoditat del soroll de les àrees turístiques i la zona costera.\nÉs un hotel altament recomanat per a parelles, famílies i persones que visiten Barcelona ja sigui per motius de negoci o per oci.\nL'amplitud i comoditat de les nostres instal·lacions, faran de la seva estada un plaer i a més el personal que treballa a l'Hotel Guitart Grand Passage, brinda un servei que superarà les seves expectatives.\nLa gran receptivitat per part dels nostres clients ens motiva a continuar millorant per seguir oferint el millor allotjament a qui visita el centre de Barcelona.\nGuitart Grand Passage, un hotel urbà\nAquest cèntric hotel a Barcelona ubicat entre els carrers d'Aribau i Muntaner és ideal per aquells que visiten l'Eixample per motius de negoci. Les nostres instal·lacions compten amb WiFi gratuït i un centre de negocis disponible les 24h del dia.\nServei d'aparcament, trasllat de l'aeroport a l'hotel anada i tornada, esmorzar tipus buffet, restaurant, i atenció al client multilingüe són només alguns dels beneficis d'allotjar-te amb nosaltres.\nVacances perfectes per a tota la família. Si busques entreteniment, a tan sols unes passes estaràs a la Rambla de Catalunya, també podràs visitar el zoo o l'aquari de Barcelona perquè gaudeixin els més petits.\nI si busques una escapada urbana, podràs gaudir de la màgia de les millors zones del centre de Barcelona per la seva proximitat i fàcil accés al transport.\nAllotja't en un hotel cèntric, d'estil contemporani, recentment reformat a Barcelona i amb àmplias habitacions, a un preu inigualable a la ciutat comtal. En exclusiva, només aquí: el web oficial de Guitart Hotels.\nCarrer Muntaner 212, 08036 Barcelona\nModernes habitacions d'Hotel a Barcelona\nLes 44 habitacions i suites de l'Hotel Guitart Grand Passage****S a Barcelona són sinònim de modernitat, estil i bon gust. Destaquen, a més de per la seva magnífica ubicació, per la seva amplitud i estil chic-urbà. Totes són exteriors i amb llum natural. Escull els avantatges d'una habitació tipus suite a Barcelona i reserva directament a la web oficial de Guitart Hotels.\nUn hotel urbà, on a escassos metres podràs arribar a la zona comercial i en minuts trobaràs botigues, restaurants i discoteques si el què vols és gaudir de la vida nocturna al centre de Barcelona.\nRebaixes Gener, Hotel a Barcelona -25% Oferta 2 Nits Desde 75€ Oferta 3 Nits Desde 70€ Oferta 4 Noches Desde 65€ Rebaixes Gener, Hotel a Barcelona -25% Oferta 2 Nits Desde 75€ Oferta 3 Nits Desde 70€ Oferta 4 Noches Desde 65€


Durant les darreres setmanes han proliferat les informacions als mitjans de comunicació al voltant de la futura regulació dels menjadors escolars a través d’un decret que el Departament d’Ensenyament està elaborant, que ha de substituir el que és actualment vigent i que data de 1996. En paral·lel, la Direcció General d’Atenció a la Família i Comunitat Educativa ha mantingut trobades i reunions diverses amb agents de tot tipus que intervenen d’una manera o altra en la prestació d’aquest servei, i ha començat a circular un document com a primer esborrany del futur decret.\nDavant de la diversitat d’informacions i opinions creuades que s’estan formulant públicament en totes les direccions, l’Acellec considera oportú remarcar en aquest comunicat la seva postura en relació amb la possibilitat que les AMPA puguin gestionar el servei de menjador escolar.\nConsiderem, en primer lloc, que l’esborrany de decret que circula públicament no té més valor que el d’un simple document de treball, que no té caràcter oficial i que, amb tota probabilitat, tindrà poc a veure amb el que finalment s’acabi tramitant i, eventualment, aprovant. Per aquesta raó no considerem oportú ni necessari posicionar-nos públicament sobre el seu contingut.\nEn segon lloc, remarquem que l’Acellec ha fet arribar al Departament d’Ensenyament, per via formal i en els terminis establerts en el procediment de consulta pública prèvia, un document amb propostes concretes i precises sobre els continguts que considerem que ha de tenir el futur decret.\nL’Acellec ha mantingut i espera poder continuar mantenint contactes i reunions amb els representants del Departament d’Ensenyament en relació a aquesta i altres qüestions en una relació de normalitat i correcció institucional. Així mateix, l’Acellec manté contactes amb altres agents professionals, empresarials i associatius del sector, amb plena disposició per al diàleg i contrast d’opinions, oberts a acordar, si fos necessari, posicions conjuntes.\nDurant els darrers anys, ha estat habitual que un percentatge elevat de centres educatius gestionin el seu servei de menjador escolar a través de les AMPA. El servei s’ha prestat de manera correcta i en condicions de qualitat en la gran majoria de casos i considerem que no hi ha cap raó objectiva que aconselli canviar aquesta situació.\nL’Acellec sempre ha defensat aquesta postura i s’ha mantingut coherent en la seva defensa. Ho remarquem en aquest comunicat només per eliminar qualsevol ombra de dubte en el marc del debat públic que s’està produint durant les darreres setmanes.


El passat 17 de desembre els alumnes de 3r i 4t de primària vam fer una excursió inoblidable. Primerament, vam pujar des del col·legi fins al poblat ibèric caminant. Segons pujàvem per un munt d’escales mecàniques, anàvem agafant cada cop més altura i les vistes de la ciutat eren cada cop més impressionants. Vam arribar a un punt que, a cop d’ocell, podíem veure des del Masnou fins al turó barceloní del Montjuïc. Aviat ens vam endinsar a la muntanya fins arribar al poblat ibèric. Dos arqueòlegs molt simpàtics van explicar-nos la importància del pas del ibers per a la nostra història i cultura. Es veu que, aquí a la península ibèrica, van ser els primers en moltes coses. Van portar l’agricultura, la ramaderia, els metalls i al tecnologia, l’oli, el vi… i un munt de coses més. Vam veure el Jaciment del Puig Castelar i vam conèixer com vivien en aquella època aquesta civilització tan especial. Per dinar, vam baixar a jugar al Parc de Can Zam i, després de passar una bona estona, vam anar al Museu Torre Balldovina a realitzar quatre tallers molt interessant. Amb les mateixes eines i tecnologies que els íbers, vam elaborar farina. Després, amb un torn manual, vam elaborar atuells d’argila. Més tard, vam inscriure amb un motlle i metall algunes monedes típiques de l’època. I, finalment, vam escriure els nostre nom amb l’alfabet dels íber, les lletres eren d’allò més complicat! Va ser un dia complert i fantàstic, i vam aprendre moltíssim sobre la història dels íbers i de la nostra ciutat. Aquí teniu les fotografies de l’excursió.


El TSJC rebutja el recurs de Torra contra l'obertura d'una altra causa penal - El triangle\nEl TSJC rebutja el recurs de Torra contra l’obertura d’una altra causa penal\nEl president afirma que va desobeir la justícia espanyola, però que va obeir l'ONU i Amnistia Internacional, quan va negar-se el setembre a retirar la pancarta del presos de la Generalitat\nEl Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ha rebutjat el recurs de súplica que va interposar el president de la Generalitat, Quim Torra, contra l'inici d'una altra causa penal contra ell per desobediència, delicte pel qual ja va ser condemnat a un any i mig d'inhabilitació.\nEs tracta de la causa que es va engegar el mes de febrer arran de la negativa de Torra a obeir, el setembre del 2019, l'ordre del mateix tribunal de retirar en un termini de 48 hores la pancarta de suport als dirigents del procés presos, penjada al balcó del Palau de la Generalitat.\nEl TSJC argumenta que el fet d'haver estimat el recurs del president català hauria impedit determinar si va cometre el delicte de desobediència i que l'argumentació de la defensa de Torra sobre la llibertat d'expressió ja es va estudiar anteriorment en aquest procediment.\nTorra, que adduïa en el seu recurs que l'ordre del TSJC de treure la pancarta era il·legítima i vulnerava l'exercici del dret fonamental a la llibertat d'expressió, ha admès a Twitter que "vaig desobeir la injustícia espanyola -i ho faré sempre que calgui-", però que "vaig obeir l'ONU, Amnistia Internacional i totes les entitats de DDHH que defensen la llibertat d'expressió".\nLa decisió del tribunal sobre el recurs de súplica es coneix després que, el passat 23 de juny, el mateix TSJC denegués la recusació de tres dels seus membres, demanada pel president català.\nPrevBorràs, citada per declarar al Suprem el 22 de juliol


Crítiques ferotges a María Patiño per una foto en biquini\nMaría Patiño Instagram\nper Jennifer Navarro Redactora 28 de juny de 2019 17:10\nMaría Patiño ha fet les delícies dels seus detractors en publicar una foto a la platja. La col·laboradora apareix en biquini, el que deixa a la vista la seva figura. Això ha donat ales als més cruels, que han carregat contra ella d'una manera molt gratuïta amb insults i crítiques ferotges.\nUn munt de comentaris negatius que la deixaven verda, amb qualificatius molt lletjos ficant-se amb el seu físic. Alguns la comparen amb un animal: "Sembles un canari sense plomes", "Cada vegada sembles més un opòssum" o "Estàs com el turmell d'una gamba".\nPerò també la titllen de 'Barbie' i critiquen que s'ha sotmès a diverses operacions estètiques: "Ja no et queda res per operar-te. I a sobre pensaràs que millores, veritat?", "Ets una presumida i una creguda, però per moltes operacions que et facis no hi ha res a fer. Ets molt superficial, no ets real. Quan t'enfoquen les càmeres et toques els cabells i mous els llavis", entre molts altres d'aquest estil.\nNuestro tesoro, sentirnos seguras. Buenos días #vacaciones #playa #surf\nTambé li critiquen els peus, que consideren que són "molt lletjos", les costelles perquè diuen que se li marquen massa i el cos en general: "Quina primesa. Només tens pòmuls".\nAixò sí, n'hi ha d'altres que aprofiten la fotografia per criticar-la com a persona: "Quin patiment de dona" o "El que has de fer és defensar a les amigues, això fa gran a les persones. Quina decepció de persona".\nDavant d'aquesta allau de crítiques, algunes seguidores de la periodista han sortit en la seva defensa. Ella, però, ha preferit fer cas omís i publicar una nova fotografia -amb un vestit de la botiga de la filla de Paz Padilla, per cert- acompanyada de la cançó 'A quién le importa' d'Alaska. Una resposta contundent a unes crítiques cruels i gratuïtes.\nRisto talla l’al·legat de Talegón: “No puc escoltar més bestieses"\nLetícia presenta el 'look' perfecte per anar a l'oficina durant l'estiu


Novetats archivos - Restaurante La BalsaRestaurante La Balsa\n10.03.2014 | 0\nLa Balsa estrena nova plana web\nEstem d’enhorabona. La Balsa ha començat una nova etapa com a restaurant, amb diversos canvis al nostre restaurant -us heu adonat els habituals?- I amb una especialitat totalment nova . Estrenem pàgina web . En realitat, si estàs aquí llegint aquestes línies, és que ja t’has assabentat .\nLa veritat és que ja era hora de canviar la imatge de La Balsa a Internet . Avui en dia, tots hem d’estar presents a la xarxa. I volíem oferir-vos una nova forma de contactar amb nosaltres, a més de mostrar informació important sobre els nostres plats i fer-vos més partícips del nostre restaurant. Que és, sobretot, el vostre restaurant a Barcelona.\nTeniu noves formes de conèixer al detall què passa al dia a dia de La Balsa gràcies a aquest bloc. I també de veure els nostres menús. I fins i tot fer reserves. Desitgem que tot sigui molt més senzill per a vosaltres.\nNovetats a La Balsa també com a restaurant\nComptem amb una renovada imatge però també amb importants canvis en la nostra cuina i a la sala. El millor de La Balsa no ha canviat ni canviarà. Volem que el nostre restaurant a Barcelona segueixi sent, sobretot, el vostre restaurant.\nL’arquitectura i la imatge de la Balsa, les nostres dues terrasses i la calidesa de l’ambient es mantenen. Què hem fet ? Primer de tot, millorar la nostra qualitat i els plats que tenim.\nJa ho comentava Belén Parra a Gastronomistas en un extens article que va fer després d’una visita a La Balsa a Barcelona. Tenim a un nou equip de professionals i cuidem amb més cura els nostres detalls.\nTambé hem fet alguns canvis al local. Un dels més importants, sens dubte, és que la cuina ara és oberta a tothom que s’apropi a la nostra sala privada. Perquè hem instal·lat una finestra des de la qual es pot veure com es cuina a La Balsa i la forma en què treballen els nostres cuiners. Millor impossible , oi?


tona de productes farmacèutics allunyats dels rius Michigan (seguiment del dia de la Terra): bona xarxa de notícies - Totes Les Novetats\nSegons els estudis de l'Agència de Protecció del Medi Ambient, els productes farmacèutics del subministrament d'aigua són els responsables de crisis de mutació sexual en peixos que es troben al riu Potomac i a granotes deformades a Wisconsin.\nPer això, l’EPA finança ara els esforços per ajudar els nord-americans a eliminar els seus productes farmacèutics vells i no desitjats d’una manera segura.\nEl mes passat, en honor al Dia de la Terra, 2.400 residents a Michigan van recollir una tona de productes farmacèutics i de cura personal i els van lliurar per a la seva correcta eliminació en lloc de tirar-los pel desguàs i cap al subministrament d’aigua ...\nGràcies a la tercera anualEarth Keepers ’Clean Sweepcampanya, 400 voluntaris, inclosos 40 estudiants de la Universitat del Nord de Michigan, van recollir desenes de milers de medicaments, pastilles i productes per a la cura personal i van retirar el que l’EPA va anomenar “la col·lecció farmacèutica geogràfica més gran de la història dels Estats Units”.\nDinou llocs d’abandonament repartits en una àrea de 400 milles, en els 15 comtats de la península superior de Michigan, es van obrir un dissabte al matí, 21 d’abril, per recollir els barrils i bosses de medicaments no desitjats en preparació per a la seva eliminació.\nEstudis recents a nivell nacional van trobar que el 80 per cent dels rius mostrejats 'van donar positiu a diversos productes farmacèutics, inclosos antibiòtics, hormones anticonceptius, antidepressius, medicaments veterinaris i altres medicaments'.\nEls llacs i rius de Michigan són reconeguts mundialment pels seus ulls vermells, llucades i truites, tot i que finalment la gent s’està despertant de la importància de les seves accions en el manteniment de l’hàbitat pesquer.\n'La majoria de plantes de tractament no estan dissenyades per filtrar aquests medicaments', segons Carl Lindquist, director executiu de la Superior Watershed Partnership i cofundador de Earth Keepers, que coordina els aspectes tècnics i escriu subvencions governamentals per al grup.\nEls 19 llocs van recollir 'tota la gamma' de medicaments sense recepta i amb recepta, inclosa una àmplia gamma de narcòtics analgèsics, pastilles per dormir, xeringues / agulles i antibiòtics.\nEls farmacèutics i els agents de la policia estaven presents a tots els llocs de recollida per garantir la seguretat i la correcta recollida dels productes farmacèutics, alguns dels quals tenien un valor al carrer de 500.000 dòlars, va dir Lindquist. El públic també va lliurar una àmplia gamma de productes per a la cura personal, com locions de bronzejat, xampús, cosmètics i sabons.\n140 ESGLÉSIES I CASES DE CULTURA SIGNATS PACTE QUE CREAREN ELS MANTENIDORS DE LA TERRA\nUn participant va dir que l’aspecte interreligiós d’aquest projecte li ha donat una energia i un poder únics. The Earth Keepers és un moviment ecologista basat en la fe basat en la idea d’unir totes les religions, incloses les tradicions natives americanes, per preservar la Terra de manera activa.\nDurant els darrers quatre anys, el Mossèn Jon Magnuson va activar nou comunitats religioses diferents juntament amb la comunitat índia de la badia de Keweenaw per realitzar els massius Clean Sweeps cada abril. Treballen amb un propòsit únic: catòlics, episcopals, luterans, presbiterians, metodistes units, universalistes unitaris, bahaís, jueus i fins i tot budistes zen, de 140 congregacions de tota l’alta península amb 130.000 membres.\n'Tenim problemes amb la nostra forma de viure a la Terra, hem perdut l'equilibri', però projectes com els escombrats nets són un exemple de la correcció dels problemes humans provocats per l'home, va dir el Rev. Magnuson, fundador de Earth Keepers i el cap de Lutheran Campus Ministry al nord de Michigan U.\nWiese Martin, un científic i presbiterià del medi ambient, suggereix que necessitem una manera sistemàtica de disposar de forma rutinària i segura dels medicaments no utilitzats i no desitjats, però, va dir, 'no existeix un mitjà organitzat per recollir i eliminar'.\nEl pastor Jim Balfour, de l’Església Metodista Unida de Sant Ignasi, va apreciar la literatura de Earth Keepers que es va difondre al públic perquè ajuda “a la gent a entendre quants dels elements habituals de la nostra vida quotidiana poden ser una amenaça per al medi ambient quan tenen van viure la seva utilitat ”.\nTambé va participar en el Clean Sweep l’empresa sense ànim de lucre Thrivent Financial for Lutherans, que va donar 15.000 dòlars a la causa juntament amb 150 voluntaris i el Cedar Tree Institute, un grup ecològic sense ànim de lucre de Marquette, Michigan.\nNETEJAR EL CABINET DE LA MEDICINA ESBORRAR FARMACÈGIES I MEMORRIES\nKatherine Geier va retirar tots els estupefaents de casa seva, lliurant OxyContin i altres medicaments al lloc de recollida de l’església catòlica St. John the Evangelist d’Ishpeming.\n'La meva mare s'havia convertit en addicta a analgèsics i pastilles per dormir amb recepta, que els vaig acabar amagant d'ella', va dir Geier. 'Així que tenia tots aquests narcòtics i no sabia què fer-ne. No els volia tirar pel vàter '.\nAlguns participants van prendre medicaments 'durant molts anys després de la mort d'un familiar', va dir Jill Wiese Martin, gerent del lloc i membre de la Primera Església Presbiteriana d'Escanaba, MI.\nKyra Fillmore, membre de Catholic Earth Keeper, una mare de 29 anys de dos nens petits, va dir que 'la gent descarregava medicaments de familiars difunts o de malalties passades. Agraeixo que Earth Keepers pogués proporcionar un lloc còmode perquè la gent, en cert sentit, alliberi dolors passats i ajudi a mantenir l’aigua neta també '.\nMolts rius de la zona de Michigan són pesqueries de reno mundial i són vulnerables a les toxines que eliminen col·leccions com aquestes.\nMary Klups, del comtat d’Ontonagon, va aportar diversos tipus de medicaments per al dolor i la pressió arterial, incloses dues ampolles de morfina, restes del tractament contra el càncer del seu difunt marit i conservades per ella fins que va poder eliminar-les de la manera correcta.\n'També tinc diversos medicaments meus, inclosos alguns medicaments molt cars que no funcionaven perquè hi tenia una reacció al·lèrgica', va dir Klups. 'Aprecio molt tenir una manera de desfer-me de tot això'.\nEl farmacèutic de White Pine, Chuck Blezek, va dir que 'durant anys dèiem a la gent que tirés receptes antigues al vàter; només darrerament hem descobert que és el que no s'ha de fer'.\nEl coordinador del lloc, Phil Hansen, va dir que molts participants van recollir de la seva família i amics omplint bosses grans. La majoria, va dir, abans 'ignoraven que llençar medicaments o rentar-los era perjudicial'.\nANTIGUES AMPOLLES DE FARMÀCIA RESULTATS DEL SOTERRANI\nAlguns dels medicaments tenien més de 100 anys d’antiguitat, incloses 18 ampolles antigues grans i cobertes de pols farcides de líquids i pols que la luterana Mary Sloan Armstrong de Harvey va portar al lloc de recollida del Messiah Lutheran Church de Marquette.\nArmstrong va dir que els medicaments, alguns amb etiquetes llatines, pertanyien al seu difunt pare J.K. Sloan, que va dirigir Sloan’s Pharmacy a Galva, Illinois durant dècades abans de la seva mort.\n'Són ampolles de droga que hi havia al soterrani de la farmàcia del meu pare', va dir Armstrong. 'Els tenim des de fa uns 30 anys (des de la mort del seu pare) i no hem fet res amb ells. Vam pensar que seria una bona oportunitat per desfer-nos del contingut '.\nEls farmacèutics es van reunir al voltant del cotxe d’Armstrong per veure els fàrmacs centenaris que tenien una varietat de tapes semblants a suro en deteriorament. 'Aquests pols i líquids es consideren residus perillosos, però són drogues'.\nUna persona va deixar una funda plegable negra de 'principis de segle' que contenia vuit petites ampolles plenes de pols a un lloc de recollida a Marquette.\n'Això és el que hauria estat la farmàcia ambulant d'un metge', va dir el farmacèutic Kent Jenema, mentre mostrava la funda amb cremallera de cuir a un observador de l'EPA. 'Això té molts medicaments antics de tipus patent que provenen principalment de fonts naturals que són anteriors a algunes de les farmàcies que coneixem actualment'.\nNETES ESBARRADES EL 2005 I EL 2006 VAN RECOLLIR TONES D’ELECTRONNICA I DE NETEJADORS TXXICS\nEl 2006, el Clean Sweep es va centrar en els residus electrònics, com ara ordinadors, impressores i telèfons mòbils vells o trencats. Els organitzadors esperaven recollir 100 tones i, en canvi, es van sorprendre amb més de 320 tones d'equips que es van deixar en només tres hores per aproximadament 10.000 U.P. residents. Es van necessitar 9 semicamions per transportar els residus electrònics a un centre de reciclatge aprovat per l'EPA.\nEl 2005, el primer Clean Sweep va recollir 45 tones de verins domèstics i bateries de vehicles. Els residus perillosos, inclosos més de dos quilos de mercuri, van ser eliminats adequadament de diverses maneres segons l'EPA i les directrius estatals.\nEls dos anteriors escombrats nets van batre rècords de recaptació d'EPA a la regió dels Grans Llacs, van dir els organitzadors.\nEscriptor col·laborador: Greg Peterson, voluntari de Earth Keeper, assessor de mitjans i reporter de notícies\nMés informació a: TV Earth Keeper\nLa 'fulla artificial' neutra en carboni produeix gas net que podria ajudar a substituir els combustibles fòssils\nL’oficial es converteix en un heroi dels nens del barri després de seure a jugar amb noies que ‘tenien por dels policies’\nDr. Wayne Dyer: feu-ho en els 5 minuts abans de dormir\nEls vaixells impresos en 3D amb conducció autònoma podrien alliberar la congestió del trànsit navegant per les vies navegables de la ciutat


24 de febrer de 2020 - 13: 42\nPas de gegant el dau pel CD Dénia per mantenir la categoria, amb el seu triomf davant el Carcaixent per 3 a 1. Els deniers van superar en intensitat i joc al seu rival i van remuntar un partit que se'ls va complicar amb el gol d'Adolfo.\nJugada d'atac de l'Dénia\nDes del mateix xiulet inicial es va comprovar que el conjunt que dirigeix Manolo Esteve no anava a regalar res al seu rival. Els riberencs es jugaven molt ja que estan en plena lluita per estar en la promoció d'ascens. La formació que entrena José Castillo va afrontar el partit al camp Diego Mena coneixent l'empat entre Castellonenca i Tavernes i el triomf de l'CD Xàbia.\nJordi envoltat de jugadors de l'Carcaixent\nEls locals, amb les baixes serioses de Ferran, Santafé i Coke, van sortir sense cap complex i va donar el primer avís amb un fort xut de Roberto Navarro que va repel·lir el travesser. Amb millor posicionament sobre el rectangle de joc i sense donar una pilota per perduda, van superar en intensitat al seu rival.\nQuan millor ho estava fent l'equip de la Marina Alta va arribar el gerro d'aigua freda a la mitja hora de joc. Un córner va ser rematat per Adolfo a l'fons de la xarxa. Era el seu primer xut a porta i els visitants es van posar per davant en el marcador. Malgrat aquest gol, la reacció local va ser molt bona i van seguir buscant superioritats per banda, amb un Vicent i un Robert molt inspirats, que van ser un malson per als seus defensors.\nEs va arribar a la mitja part amb avantatge visitant però amb la sensació de poder remuntar en la segona meitat. Als locals els va molt bé que el col·legiat veiés la clara agressió de l'central visitant Cristian sobre Jordi a què va tirar a terra d'un cop de colze dins de l'àrea. No hi va haver dubtes i l'àrbitre va assenyalar la pena màxima, que Roberto Navarro es va encarregar de marcar. Hi va haver protestes a la grada ja que el jugador visitant només va veure targeta groga quan la seva acció va merèixer la vermella.\nAls dos minuts d'aquest gol, va arribar una gran jugada per banda de l'atac deniera que va culminar Roberto Navarro marcant el 2 a 1. A partir d'aquest moment, Castell va moure la seva banqueta buscant donar frescor al seu equip. Els de Estaven es van defensar molt bé tot i que Carlos Ribes es va haver de retirar lesionat. Això va provocar que Jordi passés a jugar de central desplaçant a Lluc a lateral dret.\nEmpenyien els visitants però els locals sempre que van poder van intentar sortir en ràpids contraatacs. Després d'un servei de banda la pilota li va arribar a Josep, qui va llançar un xut davant el qual res va poder fer el porter visitant, Camilo. Va ser el 3 a 1, que va sentenciar el xoc ja que va arribar en el minut 89. L'àrbitre va allargar més de quatre minuts el partit però el marcador ja no es va moure.\nEls tres punts sumats pel CD Dénia el deixa en el novè lloc de la classificació amb 30 punts, superant a Pego a què iguala a punts i a l'Pedreguer a què deixa amb 2 punts per sota. Encara que el que és més important, es va a 11 punts dels llocs de descens a falta de 10 jornades per al final de lliga.


Regionalistes i forasteritzants (Guillem Frontera)\nRegionalistes i forasteritzants\nSegurament assistirem a una major presència dels militants del PP que volen destacar l’espanyolitat del partit enfront de la nostàlgia regionalista dels que pretenen reaccionar al naufragi amb la recuperació dels orígens. No sabem com s’ho faran els primers per destacar la seva espanyolitat: tan rotundament l’han proclamada, que només se m’acut que la puguin intensificar arrambant-se als límits de la Constitució i empenyent-los una mica cap a fora.\nPer ser justs, s’ha de dir que aquesta declaració va ser feta en el context de la divisió interna: els més espanyolistes criticaren el regionalisme dels altres amb l’argument: “Som un partit espanyol, no som El Pi”.\nNo és menester ser un hermeneuta expert per deduir-ne, d’aquesta actitud, un dels problemes més greus que té aquí aquesta dreta forasteritzant: la seva negativa a l’arrelament, la seva incapacitat d’entendre i d’identificar-se amb un país amb personalitat pròpia –la llengua i la cultura n’haurien de ser expressions suficientment il·lustratives. Aquest problema, cert, el podrien tenir pertot, com és lògic en un partit de la seva ideologia, però encara més en un país com el nostre, que professa un sentiment del territori ben ancorat.\nSom illes, no trossos de continent a la deriva. Per ventura som illes a la deriva, però no trossos de continent. La branca forasteritzant del PP no ho ha entès; o, si ho ha entès, s’ha proposat arrasar les especificitats explícites –també les ocultes, que són les que més la incomoden– que caracteritzen aquesta naturalesa.\nEl Pi és la dreta regional? Si fos així, aquesta branca del PP li estaria facilitant la feina, esterrossant-li el terreny perquè hi pugui sembrar futur, ja que centre i dreta són espais amb amplíssimes zones frontereres.


Elaboració de projectes normatius – TST LEGAL\nTenim una dilatada experiència en l’elaboració de normes jurídiques (lleis, decrets, ordenances municipals, etc.) en una gran varietat de temàtiques.\nElaboració d’estudis comparatius de normativa existent a nivell d’Administracions amb competències reguladores d’altres països, comunitats autònomes o municipis tant a efectes de validació de l’eficàcia de propostes normatives com per tal de garantir la coherència amb la resta de l’ordenament jurídic.\nAssessorament a Administracions públiques en tot el procés d’elaboració i aprovació d’una norma jurídica, redactant el propi articulat de la mateixa així com els informes legals que resulten necessaris.\nCoordinació dels diferents actors implicats en un projecte normatiu, recollint-ne les inquietuds existents, tant per part dels òrgans polítics com dels tècnics de l’Administració impulsora del projecte, com de la resta d’administracions implicades i els representants dels operadors privats destinataris de la norma.\nOrganització i gestió de processos de participació ciutadana i suport a taules de negociació i altres instruments de consulta i participació dels sectors privats afectats.\nSuport i assessorament en les fases de consulta prèvia i de posterior audiència i informació pública.\nEstudi i resolució d’al·legacions dels particulars resultat de l’exposició pública del projecte.\nSuport i assessorament en els processos periòdics de revisió de la normativa vigent de l’Administració client.\nAssistència legal en cas d’impugnació de normes aprovades.\nAixí mateix, els nostres serveis s’orienten al sector privat per tal de dissenyar i elaborar Iniciatives legislatives populars i tot tipus de negociacions amb l’Administració competent tendents a l’aprovació o modificació de la seva normativa.


Pretén recolzar i visibilitzar la música en valencià en la seua forma d'expressió més col·lectiva i integradora, la coral de veus\nAplec de cors en Tavernes Blanques. EPDA\nEl diumenge 29 de maig a les 19 hores tingué lloc el primer Aplec de Cors en valencià al Parc Escolar de Tavernes Blanques. Organitzat pel Cor Lleonard Giner i amb la col·laboració de la Regidoria de Promoció Lingüística de l'Ajuntament de Tavernes Blanques, començà la primera edició d'un aplec que pretén recolzar i visibilitzar la música en valencià en la seua forma d'expressió més col·lectiva i integradora, la coral de veus. Lluís Llach, Carraixet, Al Tall, Ovidi Montllor, són alguns dels autors que versionen aquestes corals i que ajuda a mantenir viu el patrimoni musical cantat en la nostra llengua. Amb la seua tasca artística aconsegueixen que quelcom que forme part del cor puga gaudir de la música i de la llengua a parts iguals, per aquest motiu són un eix fonamental de la cultura valenciana.\nL'Aplec arrancà amb l'actuació del Cor de Bonrepòs i Mirambell dirigit per Vicent Ros que va cantar "Fly me to the moon", "Black Orpheus" i "All that Jazz", però totes elles traduïdes al valencià. A continuació, la Coral Giner de la S.C. "El Micalet" de València dirigida per Miquel Juan Garcia va interpretar "A la taverna del mar", "Homenatge a Teresa", "D'un temps d'un pais". Després, el Cor de l'Eliana dirigit al principi per Neus Fuster Corral i més tard per Nelo Juste Martí, acompanyats en tot moment per la pianista Júlia Navarro, passà a cantar els següents temes: "Bolero de L'Alcúdia", "Tio Canya " i "Imagina ". Per últim, els amfitrions, el Cor Lleonard Giner de Tavernes Blanques, dirigit per MªCarme Giner i Miryam Giner, acompanyats a la guitarra per Mario Escuder i Enric Hernàndez, ens varen interpretar "La nostra llengua", "No em canviaria res" i "No tingues por".\nUna vegada finalitzades les actuacions de les corals, el Regidor d'Educació i Promoció Lingüística, Llorenç Soriano i Peñas, va dedicar unes paraules a les corals i al públic que gaudia de l'espectacle al Parc Escolar, passant a lliurar a cada coral un diploma i un instrument de percussió en agraïment per la seua actuació desinteressada en aquest 1r Aplec de Cors en valencià a Tavernes Blanques.\nAl remat de l'acte, totes les corals van pujar dalt de l'escenari per a cantar "Que tinguem sort", cançó que ja havien interpretat junt a Lluís Llach el passat 23 d'abril a la plaça de bous durant l'homenatge a Valencià, aconseguint emocionar al públic assistent.\nTavernes cors valencià


Gran alegria per a la família Ballart: en Xito acaba la quimioteràpia\nJordi Ballart amb la seva parella, l'Ignasi, i el petit Xito | J.B.\nEl fill gran de l'alcalde de Terrassa finalitza l'últim cicle de tractament i ara serà controlat des de l'Hospital de Dia\nL’alcalde Jordi Ballart ha anunciat aquest divendres, 31 de desembre, la notícia més esperada des de feia dies: en Xito ha acabat l’últim cicle de quimioteràpia. Això significa que a partir d’avui, el fill gran del líder de Tot per Terrassa comença “una nova etapa de tractament i seguiment a l’Hospital de Dia”. Ja ho avançava ara fa tot just uns dies en què comunicava que ja podien anar a dormir a casa els dies en què l’infant aguantava prou bé l’agressiu tractament. Ara però ja és oficial: “avui posem punt i seguit a la nostra lluita”, assegurava l’alcalde amb una fotografia de la parella, amb el petit al fons, d’esquena.\nHan estat 141 dies de “patiments, pors i plors” però també “confidències, xerrades, riures i bones estones”. I és que des del 15 d’agost que en Xito, víctima d’una leucèmia, va convertir una habitació de l’Hospital Sant Joan de Déu de Barcelona en la seva segona casa. I amb ell, tota la família. Ballart ha volgut fer un repàs de tot allò que ha suposat per a ell i el seu marit, i els seus altres dos fills, aquesta experiència: “Ens emportem el nom de molts infants i famílies amb qui hem coincidit en diferents moments. I seguirem coincidint. Ens emportem l’afecte d’oncòlogues, infermeres, auxiliars, portalliteres, cambreres i personal de neteja que ens han demostrat cada dia que la seva feina és vocació i que aquesta vocació no sempre és reconeguda. Tant de bo no haguéssim hagut de viure tot això. Però com que la vida ens ho ha posat al davant, ens emportem un grapat d’aprenentatges, experiències i sentiments inimaginables”.\nEn un dia tant especial, com és l’últim dia de l’any, Ballart ha expressat la seva felicitat “continguda pel futur de la malaltia”, i ha subratllat que “estem contents per poder sortir a celebrar el Cap d’Any. Estem contents de poder desitjar-vos tots 5 junts un feliç i millor 2022”.\nRicard Gener 01, 2022 | 11:20\nCap malaltia de ningú mereix el tractament informatiu d'un partit de futbol, per conegut que sigui l'afectat.


Qui som – Grup de Treball Estable de Religions (GTER)\nPocs mesos abans de la celebració a Barcelona del Parlament de les Religions, a la primavera de 2004, alguns membres de les religions més representatives a Catalunya prengueren consciència que la responsabilitat principal de les relacions interreligioses la tenien les mateixes religions.\nVan creure que calia respectar i apreciar tot el que es feia a altres nivells, però que ningú podia suplir el que poguessin fer les religions. No es tractava de formar un grup interreligiós més, format per persones de diverses religions a títol personal, sinó la de crear un nou paradigma de relació en el diàleg interreligiós .\nLa particularitat del GTER és l’estar format per representants oficials nomenats per les mateixes religions. Les religions que en formen part són les mateixes que el govern espanyol ha considerat de “notable arrelament” i a més tenen signats Acords amb l’Estat espanyol. Es tracta de jueus, protestants, musulmans, catòlics i ortodoxos.\n2005 GTER en motiu del traspàs de Joan Pau II\nEl GTER no és un lloc de diàleg doctrinal o de debat teològic. És un grup de col·laboració pràctica, en el que es posa l’accent en la pedagogia de l’acció, perquè creuen que a través d’una acció concertada s’arriba a un intercanvi molt profund, a un diàleg intens i penetrant. De fet, la seva acció configura la seva vida. És la que manifesta la seva forma d’estar. Parteixen d’aquesta manera d’estar, realitzada en fets concrets, a fi de reflexionar sobre la vida, per aprofundir en ella, en les seves causes i conseqüències, a fi d’anar veient en ella les petjades de Déu; així com per a escoltar en mig d’aquesta mateixa realitat la crida que Déu ens fa a l’alliberament personal i comunitari.\nDes d’aquesta crida el GTER concreta la seva acció futura, que els torna a situar, convertits, en la mateixa realitat de la que havien partit. Aposten per aquesta clau metodològica perquè és l’acció, en la manera de viure, d’actuar, on es manifesta la seva autèntica religiositat i espiritualitat, la seva forma esperançada de viure avui la vida. Aquesta clau pedagògica és fruit de la convicció de què en l’actuar diari es manifesta la seva autèntica identitat, i perquè a través o per mitjà de l’acció es va modelant aquesta identitat. Es tracta d’allunyar-se tant d’un pur debat o estudi entre religions sense cap incidència en la realitat, com d’un activisme irreflexiu.\nEl GTER procura, per tant, evitar o curar els problemes que puguin sorgir de la realitat religiosa en la societat, així com també promoure la integració i la cohesió social i cultural de les religions.\nGrup- totes les religions formen part del GTER com a iguals i les propostes sempre s’aproven per consens. És un espai de trobada, de relació, de cooperació i de coneixement de l’altre amb l’objectiu d’establir lligams d’amistat més enllà de les limitacions teològiques que els diferencia.\nTreball- espai de trobada entre la gent de diferents tradicions religioses. Treballar pel bé comú i desinteressat de l’altre. Per aquest motiu el GTER segueix un model de relació basat en la pedagogia de l’acció. Amb el temps, aquest diàleg interreligiós basat en la pedagogia de l’acció s’ha convertit en una proposta pionera del treball interreligiós.\nEstable- com que els objectius del GTER és recollir i treballar per les necessitats de les seves comunitats i de la societat catalana en general, es reuneixen d’una forma periòdica, regular, d’un cop mínim al mes.\nReligions- El Grup de Treball Estable de Religions (GTER) és un grup d’institucions de confessions religioses. Els representants no formen part del GTER a títol individual, sinó que participen amb el recolzament i implicació de les seves confessions religioses.\nEn concret els seus objectius són:\nPotenciar la sensibilització, mitjançant cicles, jornades, intercanvis i debats, per conèixer les diferents expressions religioses presents a casa nostra.\nTreballar amb els diferents col·lectius religiosos i també laics, tot fomentant l’acostament.\nAtendre i coordinar les demandes que provenen de les diverses comunitats religioses.\nPreocupar-se per la ciutat, i molt especialment pel dolor a la ciutat, a fi de crear una ciutadania amb valors, amb un nivell humà digne.\nVetllar per la prevenció i contribuir a la resolució de conflictes interreligiosos.\nConvertir-se en un punt d’informació i de referència del diàleg pràctic entre les religions.\nEstar atents a l’establiment de noves comunitats religioses a Catalunya i ajudar-les a formar part de la societat catalana.\nAconsellar i assessorar a les administracions públiques sobre temes intereligiosos.\nTotes les decisions del GTER es prenen per consens, per unanimitat.\nEl Grup de Treball Estable de Religions està format per els responsables de les religions històricament rellevant a casa nostra que s’anuncien a continuació:\nComunitat Israelita de Barcelona, representant la comunitat Jueva\nConsell Evangèlic de Catalunya, representant la comunitat Protestant\nConsell Islàmic Cultural de Catalunya, representant la comunitat Islàmica\nEsglésia Catòlica de Barcelona, representant la comunitat Catòlica\nArxiprestat del Patriarcat de Sèrbia, representant l’Església Ortodoxa


Història evolutiva de la família d'histones H1.1-H1.5 de mamífers - UABDivulga Barcelona Recerca i Innovació\nEl Grup de Recerca d'Expressió Gènica i Regulació Cel·lular Eucariòtica del Departament de Bioquímica i Biologia Molecular de la Facultat de Biociències (UAB), ha elaborat un nou model d'evolució molecular per a una part de la familia multigènica de la histona H1 (H1.1-H1.5). Aquest model sustenta la diferenciació funcional dels subtipus. Està basat en la presència d’una forta selecció negativa global i en altres processos com la recombinació i la selecció positiva d’aminoacids especifícs.\nEn les cèl·lules eucariotes la cromatina està formada per un complex de DNA i proteïnes, principalment histones, que permeten la compactació de tot el genoma dins el petit volum nuclear. El nucleosoma, la unitat fonamental de la cromatina, està format per un octàmer de les histones H2A, H2B, H3 i H4, el DNA i la histona H1. La H1 participa en la regulació de la compactació de la cromatina i de l'expressió gènica.\nLa histona H1 té una estructura tripartida. El domini central (G) es plega establement, mentre que els dominis N- i C-terminals estan intrínsecament desordenats, però es pleguen a unir-se al DNA. En els mamífers hi ha 7 subtipus somàtics, H1.1-H1.5, H1.0 i H1x. Els subtipus H1.1-H1.5 es troben junts en el genoma i augmenten la seva síntesi durant la fase S del cicle cel·lular. El seu domini central està molt conservat, mentre que els dominis terminals són més variables i tenen longituds diferents. Malgrat que tots els subtipus d'H1 són capaços d'unir-se i compactar la cromatina, hi ha evidències que suggereixen la seva diferenciació funcional.\nEl nostre grup de recerca ha estudiat l'evolució molecular dels subtipus H1.1-H1.5 en mamífers. L'anàlisi d'un alineament de 130 seqüències de 27 espècies diferents va mostrar que el nombre i la posició dels residus bàsics estan molt conservats en tots els subtipus, ja que l'elevada càrrega positiva de la H1 és de vital importància per a la seva interacció amb el DNA que està carregat negativament. També s'observa que moltes posicions que són modificades post-traduccionalment estan conservades, especialment els llocs de fosforilació.\nTrobem la presència d'un patró d'insercions/delecions (indels) en els dominis terminals al comparar els subtipus de una mateixa especie. Aquest patró està conservat en totes les especies que hem estudiat, el que indica la seva aparició abans de la divisió dels ordres dels mamífers. Els dominis terminals estan codificats per seqüències que contenen repeticions, en les quals són freqüents errors de lliscament de bri durant la replicació (slippage) que afavoreixen insercions i delecions curtes. Aquest mecanisme molecular explicaria la ràpida evolució dels dominis terminals dels subtipus d'H1. La conservació del patró de (indels) indica que els subtipus de la H1 s'han mantingut mitjançant selecció negativa causa de la seva diferenciació funcional.\nL'anàlisi amb eines d'evolució molecular ha mostrat que el subtipus H1.1 presenta evidències de selecció positiva o adaptativa en set posicions distribuïdes en els 3 dominis estructurals. Els canvis trobats en la H1.1 inclouen la disminució de la càrrega positiva, la disminució de l'estabilitat del plegament del domini globular i la possible modulació del plegament del domini C-terminal. Per tant, la selecció positiva en la H1.1 pot associar-se a una disminució de la seva afinitat per la cromatina, el que representaria una adaptació d'aquest subtipus a la seva funció específica, relacionada amb processos en què cal que la cromatina estigui més relaxada (replicació i espermatogènesi).\nVam detectar possibles punts de recombinació entre els dominis terminals i el domini globular, que al costat d'altres evidències descrites per altres grups, suggereix que aquest procés pot haver participat en l'adquisició de l'estructura tripartida de la H1. Integrant tots aquets resultats hem elaborat un model d'evolució de la família multigènica de les histones H1 (H1.1-H15) que corrobora l'existència de la diferenciació funcional dels subtipus.


▷ Protecció de Dades Geògrafs | Qualgest\nProtecció de Dades Geògrafs\n1 Protecció de Dades Geògrafs\n1.1 Llei de protecció de dades Geògrafs\n1.1.1 Adaptació Protecció de Dades Geògrafs\n1.1.2 Adequació a la LSSICE Geògrafs\n1.1.3 Delegat Protecció de Dades Geògrafs\n1.3 ¿Com adaptem als Geògrafs al LOPDGDD?\n1.4 Certificat Protecció de dades Geògrafs\nEls geògrafs tracten diàriament amb dades personals, de treballadors, de clients i proveïdors, per això, cal complir amb la Llei de Protecció de Dades (LOPDGDD, RGPD, LSSICE).\n✅ Adaptació Llei de Protecció de Dades Geògrafs.\n¿Ets geògraf i vols adaptar-te a la Protecció de dades?\nLlei de protecció de dades Geògrafs\nPer desenvolupar l’activitat professional, els geògrafs tracten multitud de dades relacionades amb les àrees de treball entre les que es troben les següents:\nPlanificació Territorial i Urbanística.\nLa polivalència i diversitat de la Geografia professional fan necessaris el compliment de l’RGPD i la LOPDGDD a nivell legal i també tècnic per assegurar un correcte ús de dades personals. Alguns d’aquests requisits són:\nSer proactiu i responsable amb les dades que es tracten.\nEstar informat sobre les coses que s’han de fer per complir la normativa.\nA més si s’envien correus electrònics, WhatsApp, o es disposa d’una pàgina web, comerç electrònic o App s’han d’aplicar també la LSSICE.\nAdaptació Protecció de Dades Geògrafs\nAvaluació inicial de la situació del geògraf.\nRedacció dels textos legals adaptats al geògraf.\nAdequació a la LSSICE Geògrafs\nDelegat Protecció de Dades Geògrafs\nEls nostres advocats especialistes en protecció de dades l’acompanyaran durant tot el procés d’adaptació a la normativa.\n¿Com adaptem als Geògrafs al LOPDGDD?\n01 Anàlisi Geògraf\nAvaluació inicial de l’activitat del geògraf.\nRedacció de tots els textos legals adaptats al geògraf.\nCertificat Protecció de dades Geògrafs\nUna vegada que el geògraf estigui adaptat a la Protecció de Dades li atorgarem un certificat perquè si ho desitja, el pengi en el seu lloc web, aquesta certificació l’ajudarà a transmetre confiança a tots els usuaris que la visitin.\nProtecció de dades Col·legis Professionals\nProtecció de dades aparelladors\nProtecció de dades arquitectes


Actualitzada el 30-01-2018 22:03\nDesprés de tot el dia en silenci, Carles Puigdemont acaba de dir la seva després de la seva investidura ajornada…\nEl dia de la investidura ha acabat sent un dia ‘horribilis’ per a l’independentisme; el dia en què li hem vist les costures, la vora, al consens, la sintonia, que des de les eleccions han exhibit en públic Junts per Catalunya i Esquerra. En públic, perquè des del 21 de desembre la investidura de Puigdemont és per a Esquerra el més semblant a una pedra a la sabata d’aquelles que no saps com ha entrat i que no hi ha manera d’arraconar per poder caminar sense molèsties.\nAhir a aquesta hora dèiem que avui era el dia D per a Roger Torrent, el dia que veuríem el seu tarannà. Avui ha marcat perfil i ha marcat, segurament, una línia que mantindrà mentre ostenti el càrrec, molt conscient de no incórrer en cap irregularitat que li porti serioses conseqüències judicials. La cosa és: qui se la juga? Puigdemont tornant per ser investit o els membres de la nova Mesa que decideixin tirar endavant i saltar-se el Tribunal Constitucional per una investidura que obriria una legislatura amb un president a distància que veuen impossible?\nAhir en dèiem ‘la pinça’, de la pressió que rebia Torrent, d’una banda del Tribunal, i de l’altra de Puigdemont, que li demanava ampara per garantir els seus drets. La situació és d’escac.\nI com en totes les situacions límit, apareixen les costures que dèiem; mal cosides. Avui ha quedat clar. De Junts per Catalunya diuen que ahir se n’anaven a dormir amb un acord amb Esquerra i la CUP per investir Puigdemont, però el cert és que ahir al vespre es va començar a muntar el faristol i les connexions necessàries per al discurs oficial que avui ha acabat fent Roger Torrent a les 10 del matí. No en sabien res? Tampoc a Esquerra?\nVeurem què en diu el candidat a la presidència de la Generalitat.


18 coses a saber sobre els esquemes - satis-tgn\n18 coses a saber sobre els esquemes\nUna de les tècniques més acceptades dins del que podem anomenar "tècniques d'estudis" passa per la realització de resums i esquemes dels continguts bàsics de les matèries a tractar.\nLa nostra capacitat per a visualitzar la informació juga un rol important en els processos relacionats per a representar models , així com la capacitat de síntesis.\nAl llarg de qualsevol explicació d'un tema curricular, pel volum de dades i frases que comporta, resulta important la necessitat de visualitzar en forma esquemàtica els punts bàsics en que es basa el discurs. La forma esquemàtica pot incloure dades, conceptes i processos de relació i es fa necessari entre els conceptes i la manipulació de formes gràfiques.\nEls objectius de la visualització d'una forma clara d'aquesta informació són:\nComprendre qualitativament i quantitativament el contingut de la informació.\nPermetre la relació i unió espaial entre les idees, prenent a la vegada decissions sobre el que es considera important o més accesori.\nUtilitzar la relació espaial entre diferents elements per a determinar la importància de la disposició de les informacions exposades.\nDes dels temps que nosaltres vam fer servir paper i llapis fins a hores d'ara, també els mitjans digitals han portat a terme canvis importants, permetent enriquir i facilitar els procesos de realització de resums i esquemes.\nLa inclusió "en digital" de la realització de resums i esquemes a través de diferents tècniques permet , a la vegada, desenvolupar les tècniques "de sempre" en la realització d'esquemes i resums, a la vegada que permet ampliar la relació entre els diferents elements. La visualització de la informació és indisociable de la interacció i comprensió. La visió global i les interaccions entre els objectes i/o paraules clau permeten obtenir una visió conjunta , a la vegada que permet focalitzar filtrar i detallar, veient la relació dels objectes entre sí.\nTotes aquestes tècniques i habilitats ( lectura comprensiva, subratllat, idees clau, resum , esquema... ) , que sabem sobradament i practiquem a l'aula en diferents matèries, tenen la seva realització "en digital" en forma de diferents categories, no únicament a través del resum o esquema. El ventall de possibilitats de mostrar la informació en forma resumida és força gran i cada cop més ampli i centrat en aspectes concrets de la seva utilització:\nDins de cada una d'aquestes formes de visualitzar la informació, que tenen com a a principi el resum i l'esquema, podem trobar tantes divisions , classificacions i variants com es puguin imaginar, i constantment hi han noves aportacions a metodologies i formes d'interactuar amb la informació en forma gràfica.\nExplica la viquipèdia en la seva entrada relativa a "mapa conceptual" dos aspectes breus i interessants a remarcar al seu respecte:\nMapa conceptual és una tècnica usada per a la representació gràfica del coneixement. Com es veu, un mapa conceptual és una xarxa de conceptes. A la xarxa, els nodes representen els conceptes, i els enllaços les relacions entre els conceptes.\nEls mapes conceptuals van ser desenvolupats en la dècada de 1960 per Joseph D. Novak, professor emèrit a la Universitat de Cornell, basant-se en les teories de David Ausubel de l'aprenentatge significatiu. Segons Ausubel "el factor més important en l'aprenentatge és el que el subjecte ja coneix". Per tant, l'aprenentatge significatiu ocorre quan una persona conscient i explícitament vincula aquests nous conceptes a altres que ja posseeix. Quan es produeix aquest aprenentatge significatiu, es produeix una sèrie de canvis en la nostra estructura cognitiva, modificant els conceptes existents, i formant nous enllaços entre ells. Això és perquè aquest aprenentatge dura més i és millor que la simple memorització: els nous conceptes triguen més temps a oblidar, i s'apliquen més fàcilment en la resolució de problemes.\nLa seva expressió més popular que podrem trobar a diferents planes web és "mind map", o bé en francès "carte heuristique" ( del grec euriko, jo "trobo" ).\nA través de la plana de la wiquipèdia en la seva versió francesa llegim igualment dues dades :\nUn mapa conceptual o "carte heuristique" és un diagrama que representa les conexions semàntiques entre diferents idees.El mètode es va portar a terme pel psicòleg anglès Tony Buzan, als anys 70, amb la idea de facilitar el pensament i la creativitat assegurant un funcionament conjunt, harmoniós i òptim dels dos hemisferis del cervell :\nhemisferi dret: ( colors, imatges, formes, ritmes, sentiments )\nhemisferi esquerre: ( paraules, anàlisi, lògica, números, linialitat )\nImatge extreta de la plana web\nEl mapa mental presenta 4 característiques esencials:\nExisteix una imatge central com a punt d'atenció\nEls temes secundaris més importants parteixen, com a branques d'un arbre, a partir de la imatge central\nL'acompanyament als temes secundaris, o inferiors, d'una imatge o paraula clau ajuden a la comprensió dels mateixos d'una sola ullada.\nTota la estructura, d'acord amb el que hem llegit a la viquipèdia, comporta una estructura nodal.\nUn esquema a la vegada ens permet:\nuna memorització més senzilla\nel resum de les idees principals\nel reflex personal del pensament\nla relació entre els diferents elements amb la gradació d'importància entre ells en funció de la seva estructura.\nuna lectura visual dels elements , de més important a menys importants\nutilitzar una eina per aprendre a aprendre\nI com ens pot ajudar un esquema o mapa mental a classe ?\nper a aprendre una llengua\nper compendre o fer comprendre una situació\nper a facilitar la memorització de diferents elements o fets\nper a resumir un llibre\nPhilippe Boukobza i la seva filla\nper a organitzar les idees de cara a posterior tractament\nimatge via microsiervos\nA mà o amb ordinador ?\nNo podem descartar , analitzant l'edat , temàtica i finalitat del curs escolar on estem a l'aula, un ús gradual en la realització de resums i posteriors esquemes i mapes mentals , com a pròpia part del procés . Aquest passaria en primer terme per la redacció a mà del mateix, on també pot formar part del procés:\nla redacció esquemàtica a través dels murals\nl'utilització de simples post-it a la pissarra per a fabricar analògicament un esquema\nl'optimització de la mida a fer servir, disposant per exemple d'un bon bocí de paper d'embalar\nl'ús de diferents eines, colors i estris per a reafirmar el significat de la construcció.\nuna millor memorització , pel propi procés d'escriptura\nuna millor sensació d'espontaneitat\nel procés d'encert-error en la seva pròpia estructura\nla necessitat de començar des de zero si cal fer modificacions estructurals importants\nL'ús en digital de la construcció d'esquemes i mapes mentals pot comportar, sempre en funció de la edat, finalitat i temàtica emprada:\nràpida modificació de la estructura\nsenzilla utilització de les paraules clau\nús de símbols, fotografies i sons de lliure ús que donin sentit a les paraules\npossibilitat de construcció en grup\nrealització en diferents etapes temporals\nlocalització d'informacions ubicades en diferents llocs de la xarxa ( enllaços, transmedia...)\nAlguns programes lliures a la xarxa que ens poden ajudar en la realització d'esquemes i "mapes mentals"\nLa varietat de programaris, possibilitats, plataformes i nivells de profunditat i ús són molt grans.\nNomés el coneixement de les diferents necessitats i d'algun d'aquests programaris poden donar resposta a què em servirà més al nivell escolar i matèria.\nAplicació Idioma Enllaç Funcionament\ncmapstools Català http://cmap.ihmc.us/ Instal·lació\nMindmaps Castellà http://www.mindmeister.com Núvol\nMindomo Castellà http://www.mindomo.com/es Núvol\nwise mapping Anglès http://www.wisemapping.com/ Núvol\nmindjet Anglès ( no és p. lliure ) http://www.mindjet.com/ Instal·lació\nImindmap Anglès ( no és p. lliure ) http://www.thinkbuzan.com/ Instal·lació\nxmind Anglès (no és p. lliure ) http://www.xmind.net/ Instal·lació\nFreemind Anglès Enllaç Instal·lació\nfreeplane Anglès Enllaç Instal·lació\npopplet Anglès http://popplet.com/ Núvol\nVUE Anglès http://vue.tufts.edu/ Instal·lació\nOrganisez vos projects avec le Mind Mapping, Pierre Mongin, Luis Garcia, Editorial Dunod, Paris, 2011\nSubpàgines (1): Popplet


Estudiants de la UAB reclamen al rector que accepti el rebuig al '3+2'\tEstudiants de la UAB reclamen al rector que accepti el rebuig al '3+2'\nLa psicòloga americana Carol Dweck va fer un estudi, a principi dels vuitanta, per esbrinar com es comportaven els estudiants brillants de cinquè grau per resoldre una pràctica complicada. Volia descobrir si hi havia diferències entre homes i dones a l’hora d’encarar un desafiament. Va adonar-se que les nenes que treien molt bones notes es donaven per vençudes ràpidament. Com més alt era el seu coeficient intel·lectual, més ràpidament ho deixaven estar. En canvi, els nens també brillants acadèmicament veien les tasques més difícils com un envit i els costava molt més de rendir-se. Va decidir de continuar investigant i va adonar-se que la causa d’aquest comportament no era pas que els nois tinguessin més capacitat que les noies; més aviat en molts casos les noies sobrepassaven la capacitat dels nois, fins i tot en matemàtiques i ciències. Per tant, no era una qüestió d’habilitats, sinó de la manera com s’enfrontaven als desafiaments. Aquesta observació coincidia amb un estudi que havia fet HP, que demostra que quan els homes cerquen feina, s’hi presenten malgrat complir només el 60% dels requisits. En canvi, les dones només gosen presentar-s’hi si reuneixen el 100% dels requisits.\nVeient aquests estudis, l’advocada i política americana Reshma Saujani va emprendre el projecte ‘Girls Who Code‘ (‘noies que programen’), en què, per mitjà de la informàtica, intenta socialitzar les noies, els vol ensenyar a ser imperfectes. Segons el parer de Saujani, autora de llibres sobre l’apoderament de la dona, en la societat actual les dones són socialitzades per ser perfectes, ben al contrari que els homes, a qui s’encoratja a superar desafiaments. Això fa que ells estiguin més preparats per a prendre riscos. L’aportació de Reshma Saujani és el convenciment que la informàtica pot ajudar a canviar la societat en aquest aspecte. En el món de la programació informàtica , cal fer proves constantment i l’error forma part del mètode per a trobar la solució. Segons Saujani, això pot convertir aquestes classes en la millor escola perquè les noies aprenguin que ningú no és perfecte i que cal valorar les imperfeccions. A vegades una cosa tan petita com una coma pot fer que un codi sigui un èxit o un fracàs. Saujani explica que calen molts intents per a arribar al moment màgic, quan un codi funciona. Encara més, diu que per a arribar-hi es requereix molta imperfecció prèvia.\nLa poca capacitat de les dones per a assumir els errors és, segons Saujani, una de les causes que fa que siguin infrarepresentades a la majoria de llocs de poder, tant de l’àmbit privat com del públic. ‘Encara que siguem ambicioses, aquesta socialització fa que assumim menys riscos a la nostra carrera laboral. La majoria de dones trien aquelles feines en les qual saben que seran perfectes’, diu. A Silicon Valley veuen molt clar que abans de triomfar hom s’ha d’equivocar. Per això diuen que ningú no et farà cas si no has tingut dues empreses fallides. En definitiva, els errors poden convertir-se en la millor oportunitat. I aquesta és la idea que pretén inculcar aquest projecte a les nenes des de ben petites.\nPosar fi a l’esquerda tecnològica per raó de sexe\n‘Quan comencem les classes, de seguida veiem a la cara de les nenes la por de no ser perfectes’, explica la impulsora del projecte. Totes les mestres de ‘Girls Who Code’ asseguren que ho veuen: durant la primera sessió, quan comencen a codificar, sempre hi ha una alumna que crida les professores per dir-los que no sap quin codi escriure. Per sort, les professores hi tenen experiència i saben que l’alumna ho ha provat unes quantes vegades i no se n’ha sortit. Si no, es pensarien que durant aquells vint minuts no ha fet res. Però passa que la nena, al final, s’ha estimat més ensenyar el full en blanc que no pas mostrar els avenços que havia fet. ‘Ha acabat triant entre perfecció i fracàs’, diu Saujani.\nFet i fet, aprendre a ser imperfecte significa aprendre a esforçar-se i a ser perseverant. Equivocar-se és de valents. ‘Quan ensenyem a les nenes a ser valentes, i teixim una xarxa per a donar-los suport, es construeixen coses increïbles.’ Dues estudiants de ‘Girls Who Code’ van crear un videojoc anomenat ‘Cursa de tàmpaxs’, per lluitar contra el tabú de la menstruació. I una noia de setze anys, gràcies a les classes, va crear un algoritme per a ajudar a detectar si un càncer és benigne o maligne. Perquè la inserció de la dona en la informàtica pot obrir nous camps.\nEn definitiva, el projecte també ajuda a posar fi a l’esquerda tecnològica per raó de sexe, una esquerda ben present a la majoria de països del món. Aquests últims anys, les estatístiques de dones matriculades en carreres relacionades amb la informàtica ha anat disminuint, en comptes d’augmentar, com semblava que passaria.\n‘Girls Who Code’ va néixer l’any 2012 als Estats Units, amb vint nenes. Enguany arribarà a 40.000. El projecte no ha parat de créixer. L’organització imparteix classes durant tot l’any a les noies de 13 a 17 anys, a través dels seus clubs o programes d’immersió a l’estiu. S’hi s’ofereix un espai segur per a les nenes a l’hora d’explorar la informàtica i desenvolupar habilitats tècniques. Alhora, s’hi fa créixer l’autoconfiança entre les noies no prou interessades en el món de la informàtica. El projecte té un pla d’estudi lliure, basat en classes que imparteixen voluntaris, setmanalment, en una seu i uns equips cedits per patrocinadors, entre els quals hi ha noms de la indústria tan importants com ara Microsoft, Amazon, Pixar, Twitter, Facebook i Yahoo.


Moncofa posa nom a la biblioteca: Clara Campoamor\nEl passat mes de març els alumnes de 6é del CEIP Avel·lí Corma de Moncofa van presentar una sol·licitud a l´Ajuntament en què reivindicaven posar noms de dona als llocs del poble que encara no tingueren nom.\nDes del mes de novembre, els xiquets i xiquetes de 6é han estat treballant en un estudi i han descobert que en tots els municipis del voltant de Moncofa, i en el mateix municipi també, predominen els noms d´hòmens en els carrers. Per la qual cosa es van posar en contacte de seguida amb l´Ajuntament i els van fer la petició amb l'aportació dels noms de 4 dones per a tindre en compte a l'hora d'anomenar qualsevol lloc, i el primer nom que tenien a la llista era Clara Campoamor.\nL´Ajuntament només tindre la sol·licitud a les seues mans s'hi va posar de seguida a treballar i van acordar batejar la nova biblioteca, que fins ara no tenia nom, com a "Biblioteca Municipal Clara Campoamor".\nVa ser la mateixa regidora d´Educació, Ana Gracia, que va donar la notícia als alumnes de 6é, els quals es van sentir molt orgullosos de vore que una reivindicació seua havia tingut resultat i que una administració pública els havia fet cas. Tots els alumnes van coincidir a pensar que havien aconseguit alguna cosa molt important per al municipi de Moncofa, ja que quedarà per a la posteritat el nom que ells han triat.\nSegons paraules de la regidora, Ana Gracia: "Estem molt contents perquè hem aconseguit fer vore als xiquets i xiquetes que les administracions sí que fan cas de les demandes de la gent, sempre que siguen temes viables i factibles, cosa que els vaig transmetre quan vaig anar a donar la notícia que la Biblioteca tindria el nom que ells van escollir."