PROJECTE FINAL DE CARRERA I MÁSTER TESIS - PDF\nPROJECTE FINAL DE CARRERA I MÁSTER TESIS\nDownload "PROJECTE FINAL DE CARRERA I MÁSTER TESIS"\nAarón Sandoval Mora\n1 PROJECTE FINAL DE CARRERA I MÁSTER TESIS Projecte pel desplegament dels aparells d Eletromedicina en els Centres d Atenció Primària de l Àmbit de BCN de l ICS (Project for deployment the Electromedicine devices in the Primary Care Clinics of the ICS - BCN) Estudis: Enginyeria Electrònica i Máster Universitari en Enginyeria Electrónica Autor: Joan Francesc Lages Gonzalez Director: Rafel Comas Planas Professor Ponent: Ferran Silva Martinez Any: 2013\n3 1. Contingut 1. Contingut Introducció Context del projecte Objectius... 9 Objectiu Fonamental... 9 Objectius Complementaris... 9 Fases del projecte Estructura de la memòria Proves i Aparells Introducció Electromedicina Provés d electromedicina que es realitzen en els CAP MAPA/AMPA EPOC GSA Espirometria Retinografia Campimetria Electrocardiografia Test de glucosa en sang o test de diabetis Resum dels tipus d aparells segons proves Tipus d aparells d electromedicina Holter de PA PDA EPOC Espiròmetres ECG Holter o Monitor cardíac Càmeres Amidriàtriques Campímetres Electrocardiògrafs Glucòmetre (mesurador d ús convencional) Model exclusiu per a la comunicació DICOM dels ECG Model estàndard dels SDPI Model d integració dels Electrocardiògrafs GEMMED Interfície PACS-Modalitats... 35\n4 4 Modificacions de la Interfície HIS/RIS-PACS Desplegament i Protocols Introducció Protocol per la instal lació d un aparell Aparells sense processos de carrega automatitzada de resultats Holter de PA PDA EPOC Glucòmetres ECG Holter o Monitor cardíac Càmeres Amidriàtriques Campímetres Automatització de la carrega de resultats dels Espiròmetres Interfície HIS(eCAP)-Modalitat(Espiròmetre) Inventari d espiròmetres Departamental de GEMMED pels ECG Dicomització dels electrocardiògrafs GEMMED Gestió de la Interfície PACS-Modalitats Interfície HIS/RIS-PACS dels ECG de GEMMED Integració en el Sistema PACS Gestor de la Interfície HIS/RIS-PACS pels ECG Programació d activitat i Publicació dels resultats Actualització del Firmware i configuració de l aparell Inventari d electrocardiògrafs Conclusions Conclusions del tercer capítol Conclusions del quart capítol Espiròmetres ECG (Electrocardiògrafs) Glucòmetres i Holters PA Objectius de connectivitat a curt termini Campímetres i Càmeres Amidriàtiques Col laboracions Unitat d Informàtica de l Àmbit de Primària BCN Documentació dels processos d instal lació Desplegament i processos d instal lació... 75\n5 7. Agraïments Altres departaments i Empreses de suport Altres Departaments Empreses Apèndix Els ECG no integrats Detalls de la connectivitat del model: MAC 1200 ST Formulari per donar d alta un ECG Automatització de la instal lació del programari Índex comentat de documents Referències Bibliografia... 88\n7 2. Introducció 2.1Context del projecte L Àmbit d Atenció Primària de Barcelona esta dividit en sectors territorials anomenats Àrees Bàsiques de Salut (ABS). Aquestes són unitats territorials per a la prestació d'assistència primària a la població. La delimitació d'aquestes unitats es determina atenent a factors geogràfics, demogràfics, socials i epidemiològics. La població resident a la zona que comprèn un ABS és assignada a Equips d'atenció Primària (EAP): conjunts multi-disciplinars de professionals sanitaris responsables de l'atenció primària de salut en la població que tenen assignada. Els CAP (Centres d'atenció Primària) són els edificis en els quals es presta l'atenció bàsica per part dels EAP. Els CAP II són centres d'atenció primària en els quals es presta les especialitats mèdiques extrahospitalàries i que serveixen de suport i referència als CAP. Aquest tipus d'assistència està en procés de reordenació, integrant-se en les consultes externes dels hospitals (ja sigui en els propis dispositius hospitalaris o en els CAP). Per aquesta raó, alhora que en Àrees Bàsiques de Salut, administrativa i funcionalment l Àmbit d Atenció Primària esta dividit en quatre Serveis d Atenció Primària (SAP). S'entén com tal aquella circumscripció administrativa que agrupa un conjunt de ABS/centres i de professionals d'atenció primària sota la seva dependència organitzativa i funcional. Aquesta dependència esta fixada pel marc de l Hospital de Referència, pel cas de Barcelona els quatre Hospital són: el Hospital de St Pau com marc de referència de la SAP Dreta, HUVH 1 de la SAP Muntanya, l Hospital Parc Salut Mar de la SAP Litoral i l Hospital Clínic de la SAP Esquerra. La Societat Espanyola de directius en Atenció Primària a l any ja va plantejar com millores a desenvolupar-se, l augment d equipaments en els centres, sobre tot d aparells d electromedicina (Espiròmetres, Retinògrafs i Electrocardiògrafs), juntament amb Ecògrafs i Ecocardiògrafs (aquests últim són equipaments de Diagnòstic per la Imatge). El resultat d aquest impuls, ha sigut una incorporació massiva d equips connectables capaços de carregar els valors i els gràfics directament o en format d informe, a la Historia Clínica del pacient. 1 Hospital Universitari de la Vall d Herbron 2 Atención Primaria de Salud: nuevos retos, nuevas soluciones. ISBN:\n8 8 Per a fer efectiu aquest impuls calia que l arquitectura d integració dels aparells amb el programari HIS(eCAP) estigues basada en estàndards (com el Ei2MED aplicat als espiròmetres), definits per la fundació TIC Salut. L Àmbit d Atenció Primària de BCN esta format per 51 EAP, cada un d aquets disposa d una dotació d aparells d eletromedicina. Aquesta dotació esta en funció dels diners d inversions destinat a l adquisició d aquests aparells. La majoria dels aparells estan sota contracte de rènting, amb la finalitat de garantir el seu manteniment i alhora facilitar la seva renovació. La complexitat i varietat de dispositius ha fet de la connectivitat d aquests equipaments, una de les tasques més importants de la Unitat d Informàtica. Aquest projecte ha fet possible que des de l any 2009 quan no teníem cap equip d electromedicina connectat a la xarxa de dades, fins a finals del 2012, s hagin desplegat una quantitat aproximada de 250 aparells.\n9 2.2Objectius L interès del Departament de Salut, de les direccions clíniques i dels propis professionals assistencials per poder disposar en la Historia del pacient (HCCNet i HC3) 3, de la major quantitat possible d informació. Feia que l objectiu més important del projecte fos: Objectiu Fonamental La incorporació en la Historia Clínica del pacient, dels resultats de les proves realitzades amb els aparells d electromedicina disponibles en els EAP. La qual cosa feia necessari la integració dels aparells amb el programari HIS (ecap). El Departament de Salut i la fundació TIC Salut van definir estàndards als quals es van acollir els fabricants d aparells. Alhora, els acords d adquisició (contractes de rènting), del maquinari van incentivar la implicació dels fabricants en els processos de connexió completament automatitzats. Però encara que aquest procés esta previst per a la majoria dels aparells, en aquest moment queden dispositius en els que cal la intervenció del personal assistencial. Amb la qual cosa, en el projecte es van afegir tres objectius complementaris. Objectius Complementaris 1. Pels dispositius que tenen pendent automatitzar el procés de carrega però que es poden connectar. Preparar la instal lació amb les ultimes versions del programari de control de l aparell, que suportin connectivitat DICOM, sol licitar el DICOM Conformance Statement al fabricant. Com veurem en l anàlisi de la connexió dels aparells, els estàndard de connectivitat DICOM uniformitzant els processos d integració. Un exemple d aquests aparells són els Campímetres i les Càmeres Amidriàtiques. 2. Pels dispositius que mai serà necessari automatitzar el procés de carrega però que es poden connectar. Automatitzar i documentar els processos d instal lació del programari dels mesuradors de PA i Glucòmetres. 3. Per a tots els aparells: Documentar la seva connectivitat i automatitzar el processos d instal lació del programari d'anàlisis i estudi dels resultats de les proves. 3 En l apartat 3.4 es dona una definició de les aplicacions que permeten la consultà d informació relativa episodis i resultats de les proves del curs clínic del pacient\n10 10 Fases del projecte Degut al cost elevat dels equipaments i la complexitat dels processos d integració, el projecte de manera natural, s ha anat dilatant en el temps. Aquesta llista ofereix la seqüència d etapes o fases del projecte per amb posterioritat raonar-les de manera breu i oferir una visió intuïtiva del curs dels fets. Antecedents i evolució. Fase 1 - Unificació de models. Any 2009 Estudi de Homogeneïtzació de models. Fase 2 - Estandardització de la Carrega Manual. Any Primers contractes de rènting amb SIBELMED. Fase 3 - Integració dels Espiròmetres de SIBELMED. Any Desenvolupament de la Interfície (EspiroICS) que enllaça amb la plataforma W20. Fase 4 - Dicomització dels ECG de GEMMED. Any Desenvolupament de les Interfícies (HIS-PACS) per part de l ICS i (PACS-Modalitats) per part de GEMMED. Fase 5 Preparació per a la futura Dicomització de Càmeres Amidriàtiques i Campímetres. Consolidació de llicències i models. Com es pot veure, les primeres fases del projecte estaven orientades a la necessitat de homogeneïtzar el parc de models d aparells. Només com exemple indicar que, en l any 2007 existien de manera aproximada 27 models diferents d electrocardiògrafs: MAC 1200, MAC 400, MAC 500, Delta 1 Plus, Delta 3 Plus, Delta 3/6 Plus, CARDIOTOUCH 3000, CARDIOCARE 2000, AR-600, AR-1200 ADV, Autoruler 12/3 Q, etc. En la segona i tercera fase van coincidir dos necessitats, coordinar l adquisició de maquinari de manera unificada, i la necessitat de establir acords amb els fabricants per desenvolupar de manera conjunta les interfícies necessàries per a la integració amb el programari HIS. El pes de l elecció dels proveïdors va anar lligat amb el compliment per part dels aparells i els programaris dels estàndards de connectivitat definit pel TICSalut. Les etapes posteriors han estat dirigides a mantenir una evolució dels models d integració, orientats cap a l estàndard de connectivitat DICOM. En totes les etapes s ha intentat optimitzar la connexió del maquinari tant per les vies d integració automatitzada en funció de la seva evolució, com amb els models de càrrega manual.\n11 2.3Estructura de la memòria La memòria d aquest projecte esta estructurada per a permetré que qualsevol tècnic informàtic o electrònic, pugui de manera senzilla i rapida accedir als mètodes de configuració dels aparells. També com a complement, s ha afegit un inventari per a conèixer la ubicació d aquells aparells, per als que cal mantenir un registre de paràmetres exclusiu, com és el cas dels Espiròmetres, els Electrocardiògrafs i les Càmeres Amidriàtiques. Per a facilitar la lectura faré èmfasi en els dos capítols nucli, el tercer i el quart. Donat que ens permetran ubicar els aparells en l entorn, i alhora preparar al lector per a que pugui sense consultar l índex de documents annexes, i marcant els enllaços als manuals d instal lació i configuració de cada aparell, llegir amb continuïtat tota la informació que cal per a instal lar un aparell. El tercer capítol: Proves i aparells, en l apartat 3.2 es presenta una descripció de les proves per a les quals estan destinats els diferents tipus d aparells. Aquesta descripció és important perquè ens permet identificar l aparell i alhora conèixer el seu àmbit d ús. Per exemple, no és el mateix un Glucòmetre, que una PDA EPOC (encara que tots dos aparells poden mesurar els nivells de sucre en sang), aquesta ultima només esta ubicada en els serveis d Atenció continuada, mentre que el primer esta pràcticament en tots els centres i en moltes consultes. En aquest tercer capítol en l apartat 3.3, trobarem una descripció de l aparell, les seves especificacions i la manera de treballar amb ell. És important també conèixer aquesta descripció donat que ens permetrà identificar els tipus de dades recollides, el format de les mateixes (si hi ha incorporació de gràfics o diagrames), i com aquestes es carreguen a la Historia Clínica del pacient. Finalment a l apartat 3.4, el primer que trobem és una descripció de les capes d aplicacions del model de treball dels Sistemes de Digitalització per la Imatge (SDPI). Aquesta descripció té la finalitat de mostrar les diferencies entre el model estàndard d integració de Modalitats DICOM (Ecògrafs, Mamògrafs, DX (Radiologia digital directa), etc), i el model d integració dels Electrocardiògrafs GEMMED. El punt final d aquest apartat fa èmfasi precisament en aquestes diferències. El quart capítol: Desplegament i protocols d instal lació, és el nucli del projecte, inclou una explicació del procediment de instal lació i configuració de cada aparell.\n12 12 En aquest punt es necessari senyalar la importància dels documents de d instal lació i configuració dels aparells, que es troben a la carpeta <Doc>. Aquesta carpeta inclou alhora una subcarpeta per cada tipus d aparell. Aquest capítol esta format per quatre apartats diferents l apartat 4.2 que incorpora la informació dels dispositius que no disposen d un sistema automatitzat de càrrega de resultats i que en teoria mai requeriran d aquest procés. Els apartats 4.3 i 4.4 que tracten dels espiròmetres i dels ECG respectivament, donat que cada un d ells fa servir un mètode d integració amb el programari HIS diferent. Finalment tenim l apartat 4.5 que ens presenta la possibilitat d iniciar una segona fase de connexió, on tots els Campímetres i Càmeres Amidriàtiques amb suport DICOM, puguin integrar-se i aconseguir que tots els aparells que ho requereixen tinguin un procés de carrega automatitzat. Dintre de cada apartat, com ja s ha comentat, trobarem un enllaç als documents més importants. Pel cas dels espiròmetres i dels electrocardiògrafs, on la carrega de les dades resultants de la realització de la prova forma part d un procés automatitzat, s han incorporat detalls dels elements del programari d automatització, a més a més d un inventari.\n13 3. Proves i Aparells 3.1 Introducció La finalitat de les tasques d informàtica és garantir la connectivitat dels dispositius mèdics, per a que els valors crítics dels gràfics i els propis gràfics resultants de la realització de les proves, quedin enregistrats i carregats en el Fitxer de Curs Clínic (FCC) 4. També forma part de l Àrea d informàtica, donar suport a la DEF 5 en l adquisició del maquinari. Oferint el punt de partida de la seva connectivitat com una de les altres especificacions a tenir en compta. Partint del concepte d electromedicina i amb el suport d una descripció de cada una de les proves incloses en l activitat dels CAP. Realitzarem una introducció per apartats dels diferents dispositius, amb els quals es porten a terme les esmentades proves. Aquesta introducció estarà orientada en detallar els diferents models de connexió dels aparells, i ens permetrà fer un posterior desenvolupament dels procediments, tasques de manteniment i activitats de gestió dels aparells que porta a terme la Unitat d informàtica. Els fabricants de dispositius mèdics com GEMMED i SIBELMED seguint les directrius de la Oficina d'estàndards i Interoperabilitat de TicSalut, han normalitzat la sortida dels seus aparells. El resultat d aquesta normalització, ha sigut crear i definir interfícies propietàries per la seva connectivitat, tant en format DICOM com en models propietaris adaptables. Electromedicina Per definició la electromedicina es l'especialitat de les Ciències de la Salut que estudia i analitza la cura de la Salut des del punt de vista de la Tecnologia Sanitària. També rep el nom d Enginyeria Clínica i es considera una branca multidisciplinària de les ciències de la Salut, ja que els professionals implicats en el seu estudi, aplicació i desenvolupament són tant Metges com Físics i Enginyers. En l Atenció Primària la electromedicina esta més orientada al diagnòstic, el monitoratge i el seguiment de diferents patologies cròniques com la HTA, la MPOC 6, les arítmies degudes a cardiopaties cròniques i la Diabetis. Per tant, són d us més comú en aquest àmbit, dispositius portàtils com els Electrocardiògrafs, els ECG Holters, els espiròmetres o els Holters de PA. 4 Anomenat formalment com Fitxer Clínic Longitudinal (FCL). 5 DEF:Direcció Econòmic Financera. 6 MALALTIA PULMONAR OBSTRUCTIVA CRÒNICA\n14 14 3.2Provés d electromedicina que es realitzen en els CAP El llistat de tipus d aparell d electromedicina 7 ve definit pels nombre i tipus de proves que és realitzen en els Centres d Atenció Primària. Ara farem una petita descripció de les proves més sol licitades, per a amb posterioritat poder enumerar els tipus d aparells i el seus sistemes de connexió. MAPA/AMPA La Medició Ambulatòria de la Pressió Arterial (MAPA), es realitza mitjançant un mesurador digital de Pressió Arterial (Holter de PA). És una prova en la qual, el pacient es porta el dispositiu a la seva llar, i de manera automatitzada (a intervals preprogramats), l aparell mesura la pressió durant 24 hores. Normalment es fan dues programacions diferenciades, cada 20 min pel mati i cada 40 durant la nit. El dia després el pacient torna al centre i els resultats és passen al PC i des d aquest al servidor. Per amb posterioritat fent servir un software específic, valorar els resultats. Automesures Domiciliaries de PA (AMPA), no es considera una prova d electromedicina, donat que el propi pacient o els seus familiars en el seu domicili, en diferents dies, fan les preses. Per tant, no és porta terme mitjançant un procés automatitzat. Però com les mesures de pressió arterial també es passen al PC i al servidor 8, fent servir el mateix aparell i la mateixa carpeta compartida dedicada, considerarem aquesta prova dintre del model d electromedicina. EPOC GSA La funció de l'examen de gasos en sang arterial (GSA) és sens dubte l'estudi de la funció pulmonar que més es fa servi els serveis d Atenció Continuada juntament amb la espirometria. El motiu és que permet avalua de forma precisa l'intercanvi gasós, (determinant els nivells de Gasos en Sang, Electròlits, Metabòlits (Glucosa i Lactat)), que és el resultat final de la funció de l'aparell respiratori. 7 Els Ecografcs son considerats dispositius d electromedicina però en el nostre cas, s han tractat de manera conjunta a la resta d aparells de Radiologia convencional donat que estan completament integrats amb els SDPI. A més a més, encara que dintre dels conjunt d equipaments de l Àmbit, disposem de Electrobisturis i de monitors fetals Doppler aquest no estan connectats als sistemes d informació i per tant no els considerarem en aquest apartat. 8 Els servidors del centre son models HP format en RACK d una U, que estan disposats juntament amb els equips de telecomunicacions. Porten S.O.: Windows 2003 Server i tenen sistema RAID 1 (Mirall de discos per hardware). L accés als resultats només es pot mitjançant validació de login(dni) i contrasenya.\n15 Els seus resultats és fan servi per: Detecció i avaluació de hipoxemia 9 i identificació del seu mecanisme. Detecció i avaluació de hipercarbia 10 Control d'efectes de tractament Avaluació d'equilibri àcid-base. El GSA permet la detecció i el control o seguiment de la MPOC que és l acrònim la Malaltia Pulmonar Obstructiva Crònica, (esta considerada un problema mundial de salut publica). Aquesta és una malaltia que es pot prevenir i tractar. El seu símptoma característic és una limitació del flux aeri que no és completament reversible. Per tant aquest examen (GSA), es sol complementa, amb una espirometria, tal com veurem a continuació. També permet el seguiment de malalties com la diabetis, (seguiment dels nivells del metabòlit Glucosa) i de la lactoacidosis, (seguiment dels nivells del metabòlit Lactat). Espirometria La funció de la prova és l'anàlisi de la magnitud dels volums pulmonars i de la rapidesa amb la que poden ser mobilitzats. En la realització d aquest anàlisi és consideren quatre paràmetres d utilitat clínica. CVF:La màxima quantitat d aire que pot ser exhalada de manera forçada desprès d una inspiració màxima, o la màxima quantitat d aire que el subjecte pot expulsar, desprès de haver pres la més gran quantitat d aire possible. VEMS o FEV1: El volum d aire exhalat durant el primer segon de la maniobra aspiratòria forçada. Com és un flux, també es pot considerar el volum expulsat en el primer segon. FEF 25-75%: Flux entre el 25 y el 75% de la CVF MEF 50% CVF: Flux Mitja al 50% de la CVF FEM o peak flow(pif): el flux màxim durant la espiració forçada l/sg Aquests paràmetres son el fruit de càlculs obtinguts mitjançant els valors que formen les dues representacions gràfiques clàssiques de la espirometria. La primera relaciona el volum d aire espirat en relació al temps d espiració. La segona relaciona el flux aspiratori (volum d aire espirat en relació al temps) amb el volum espirat. Com veurem en l apartat 4.3 l aplicació propietària de SIBELMED enregistra els valors del volum d aire espirat en relació al temps i del flux aspiratori pel volum espirat. Aquest es guarden en una Base de dades per 9 La Hipoxemia és una disminució anormal de la pressió parcial d'oxigen en sang arterial. 10 La Hipercarbia augment de la pressió parcial del diòxid de carboni (CO2) en la sang arterial.\n16 16 amb posterioritat realitzar els càlculs dels paràmetres anteriorment esmentats i que tenen valors clínics, a més generar els informes i gràfiques. El procés de realització de la espirometria és relativament senzill però, si no es fa correctament no té cap validesa. Retinografia La Retinografía també anomenada fons d ull, és una prova per a estudiar la circulació sanguínia de la retina i de la part del nervi òptic. És una prova imprescindible pel seguiment de la diabetis i els seus efectes en els capil lars sanguinis de la retina i del nervi òptic (Retinopatia Diabètica(RD) i glaucoma). Els pacients amb aquesta patologia cal que es facin una cada 2 anys. La retinografía d'un sol camp, consisteix en fotografiar la retina amb una maquina especial denominada Retinògraf que va connectada a una càmera fotogràfica i que permet veure petits detalls del fons d'ull. Les imatges gravades digitalment amb la càmera, passant a un ordinador on es queden per a poder estudiar-les amb més detall i comparar-les amb les retinografiés prèvies. El retinógraf o càmera no midriàtica, presenta dues característiques: 1. Evitar la dilatació pupil lar (midriasis), gràcies al sistema d'enfocament amb infrarojos. 2. Menys temps i menys llum, un sol camp un únic flash, amb el mateix motiu, evitar la midriasis. Per tant, és una prova de un baix cost i còmoda pel pacient. En el cas de les retinografiés, el procés passa per tres fases: a. La pròpia realització de la prova amb la Càmera Amidriàtica (Obtenim la imatge de l ull del pacient). b. Observació i valoració del oftalmòleg i de manera manual la infermera o la auxiliar guarden l imatge en el servidor del centre. c. Amb posterioritat una vegada acabada la visita es carregen en el programari HIS de manera manual, els valors i les imatges. Campimetria La Campimetria Visual (CV) o també anomenada Perimetria Visual és un examen oftalmològic complementari que estudia les alteracions del camp visual. És fa servir en el diagnòstic i control evolutiu del glaucoma i de diverses patologies de la retina, així com en l'estudi de les lesions de la via òptica. Existeixen dos tipus de campimetria, la de mètodes manuals i la computerizada.\n17 Els Campímetres són els dispositius d electromedicina que es fan servir en aquesta ultima, s'han dissenyat prenent com a referència el campímetre de Goldmann, encara que la seva gran operativitat s ha aconseguit quan s adaptà a un programari que pot dirigir l'aparell, mitjançant la presentació d'estímuls a través d'un sistema de projecció en el lloc de l ull triat i amb la grandària, intensitat i seqüència predeterminats. D'aquesta manera es pot repetir la prova en les mateixes circumstàncies amb la simple condició de triar el mateix programari. Per a la carrega dels gràfics de la campimetria en la HC del pacient, el procés és el mateix que amb la Retinografia, amb la excepció de que no hi ha una opció de menú especifica dins del programari HIS (ecap), destinada a carregar els resultats, aquests es guarden de moment en el servidor del centre o es carregen com un document d usuari tal com carreguem l informe (arxiu PDF), de la prova MAPA. Electrocardiografia És el camp de la medicina encarregat de l'estudi del registre de l'activitat elèctrica cardíaca. Es mostra com una línia prima que presenta diferents inflexions, que corresponen a paràmetres d'informació de l'estímul elèctric del cor. Aquest estímul, és originat pel node sinusal arribant fins als ventricles a través del SEC(Sistema específic de conducció). El electrocardiograma registra aquesta l'activitat elèctrica del cor, des de diferents punts del cos. La seva realització requereix de la col locació d'elèctrodes en diferents punts de la pell del pacient i la presa té una durada al voltant de 15 minuts. El nombre d elèctrodes defineix el nombre de canals de senyals elèctriques que s han d enregistrar, a més nombre de canals, més alt és el cost del dispositiu. De manera indiferent al model d aparell que estem fent servir, existeixen dues maneres de treballar (on-line o off-line). La manera de treballar definirà el circuit de carrega dels resultats. Per exemple, quan es treballar off-line la infermera pot realitzar un o més electrocardiogrames sense tenir connectat l aparell al PC/PACS. L aparell es troba en un carret per a facilitar el desplaçament entre consultes. Una vegada realitzades les proves podrà connectar l aparell amb un PC o a la xarxa i descarregar els electrocardiogrames sobre el PC o enviar-los al PACS. Existeix una variant de l electrocardiograma, que es porta a terme mitjançant l anomenat Holter d'arítmia o ECG HOLTER de 24. Aquesta prova consisteix en obtindre un registre electrocardiogràfic continu del pacient per un període de 24 o més hores. Per a això han de connectar-se\n18 18 elèctrodes posats en el tòrax del pacient amb un ECG portàtil amb gravadora. Test de glucosa en sang o test de diabetis El Test de sucre en sang. És el mètode tradicional per a conèixer els nivells de sucre en sang 11, consisteix en punxar-se (autodiagnòstic/autocontrol), el dit amb una llanceta (una agulla petita, afilada), posant una gota de sang en una tira de prova (tira amb reactius) i després col locar la tira en un mesurador (glucòmetre), que mostra el seu nivell de sucre en la sang. Mètode de detecció de glucosa Les tires amb reactius són productes sanitaris d'un sol ús, de plàstic (microxips) de diferents grandàries que contenen els reactius necessaris fixats en una zona especial de la tira, que en contacte amb la mostra de sang produeixen una reacció química que permeten determinar la quantitat de glucosa en la sang. S'utilitzen conjuntament amb utensilis per a poder realitzar la determinació de glucosa: dispositius de punción d'un únic ús. La tira reactiva està composta d'un enzim oxidasa generalment la glucosa, i un reactiu que és fenol o ferrocianuro depenent del mètode que és utilitzat en la tira. Després que la sang s'ha estès en la tira, la glucosa és transformada per l'enzim i per oxidació en gluconolactona D, que al seu torn reacciona amb el fenol o ferrocianuro contingut en la tira per produir una substància final que té la propietat química de generar un voltatge detectable que registra l aparell. Resum dels tipus d aparells segons proves El llistat de tipus d aparells dels quals cal recollir resultats i afegir-los al registre del pacient, és reduït: Holters de PA, PDA EPOC, Electrocardiògrafs, ECG Holters, Espiròmetres, Campímetres, Càmeres Amidiàtriques i Glucòmetres. 11 Quantitat de glucosa que conté la sang. La glucosa es mesura en milimoles per litre (mmol/l) o en mil ligrams per decilitre (mg/dl).\n19 3.3Tipus d aparells d electromedicina En aquest apartat es realitza una breu descripció dels dispositius i es detalla la situació actual del projecte de connexió a l ecap dels set tipus d aparells, tant si són de propietat com de rènting. Holter de PA Descripció: Dispositiu basat en un braçalet que incorpora com transductors cèl lules de pressió per a la mesura de les variacions relatives de pressió que es produeixen en l esmentat maniguet de mesura aplicat a l'usuari, amb cada pulsació del cor. Aquest mètode es coneix amb el nom de oscil lometria compressiva d'impuls (IOS), i és una tècnica a través de la qual es mesura la resistència (Rrs) i la reactància respiratòria (Xrs) a diverses freqüències simultànies, a través de la interpretació d'impulsos oscil latoris sobreposats a la ventilació corrent. Els components bàsics són: Gravador: per gravar els mesuraments durant 24 hores, en domiciliàries i puntuals de la pressió arterial. Cada sistema pot estar format per diversos registradors. Interfície a PC: per a comunicació entre el gravador i el PC, Depenent del model esta basada en un port USB, en un port sèrie RS232 o en un enllaç òptic IR. Programari: per a la programació dels o del gravador, accessibilitat a les dades memoritzades, a la gestió i l'arxiu de les dades i dels pacients i a la generació final d un tipus d informe, que mitjançant un programari generador d arxius postscript o PDF 12, tipus PDFCreator, ens permeti carrega els resultats a la HC del pacient. Situació Actual: En aquest moment el parc de Holters de PA, esta bàsicament format per quatre models, els SPACELABS Model 90207, els Microlife WatchBP 03, el M10-IT d Omron i el model Ambulo La configuració de tots tres models és molt semblant, el programari s instal la per defecte en les maquetes sempre que es pugui, sinó en els ordinadors per indicació del personal assistencial, (la direcció d infermeria de l EAP). La BBDD i la carpeta de resultats es centralitza en el servidor de referència, (normalment el del mateix edifici). 12 PDF:Portable Document Format\n20 20 Els resultats dels enregistraments d aquestes provés es poden carregar a l entorn del programari HIS 13 (l aplicatiu corporatiu ecap), com documents adjunts, no com provés. Llegir el document annex <Help de l ecap>: 1_Carregar_escaner.pdf PDA EPOC Descripció: El dispositiu esta format per 3 components de hardware ven definits i un programari específic. 1. Hardware a. Host Mobile Computer (PDA). És tracta d una veritable PDA, amb un Windows Mobile TM release 5.0 System que permet tres funcionalitats fonamentals: Gestionar un lector de codi de barres (1D), per lligar els resultats de la epoc amb les dades d identificació del pacient. Gestionar les comunicacions via protocols Wireless IEEE i Bluetooth. El primer per a la transferència d informació amb dispositius com impressores, i el segon per a la comunicació amb el propi lector de targetes. Programari específic epoc Host que permet: el càlcul, control, enregistrament i presentació de la concentració d analits. A banda disposa de diferents nivells de seguretat: usuari/administrador b. Lector de targetes: capaç de llegir les targetes BGE en 3 minuts, disposa de tres sensors Amperomètric, Conductomètric i Potenciomètric. Quan la mostra pren contacte amb el mòdul de sensors, es generen senyals elèctrics proporcionals a la concentració de cada analit. c. Targetes BGEM, que tenen les següents característiques: són d un sol us, disposen d autocalibració i tenen 6 mesos de caducitat. Amb una capacitat de 92µl de sang. 2. Programari de gestió a. Generador d informes senzill (epoc-writer:epocwri.exe) Un aplicatiu que permet generar un arxiu pdf amb els resultats de l anàlisi bioquímic de la sang. Que a més ens permet realitzar de manera còmoda una impressió dels resultats. 13 HIS: Sistema d informació de Hospital, queda referit al programari i infraestructures, que permeten la gestió completa dels serveis de l hospital, des de la recepció del pacient, passant per la gestió de la HC i la farmàcia. En el nostre cas ens referim als programaris d Atenció Primària (SAIPWEB i e-cap) i a les seves infraestructures tecnològiques.\n21 b. Data Manager El Epoc Data Manager ("EDM") és un paquet de programari que s'usa amb el sistema d'anàlisi de sang epoc per recopilar resultats d'anàlisis i una altra informació procedent de diversos epoc Host, així com per controlar i gestionar el seu ús i inventari. Situació Actual: Cada un dels quatre CUAPs, disposa d una PDA EPOC del fabricant Alere, configurada de manera especifica per aprofitar al màxim les prestacions de mobilitat del dispositiu. En l apartat 4.2 es realitza una descripció de les connexions. Espiròmetres Descripció: Estan basat en manòmetres electromecànics o transductors de flux pressió diferencial, en concret en neumotacògrafs de tipus Fleisch que consisties en un conjunt de tubs capil lars que proporcionen una resistència fixa i petita al flux de l aire. Petites obertures en cada extrem dels tubs capil lars es fan servir per a mesurar la diferencia de pressió generada quan el flux d aire passa pel dispositiu. També es fan servir altres transductors de pressió diferencial o neumotacògrafs com el de turbina (medició per velocitat) i d'un sol ús o tipus Lilly. El mes precís és el tipus Fleisch, encara que la mesura es pot veure s afectada per la temperatura, per aquesta raó alguns espiròmetres inclouen una estació meteorològica. Els components bàsics a banda del propi espiròmetre són: Interfície a PC: per a comunicació entre el dispositiu i el PC, Depenent del model esta basada en un port USB i en un port sèrie RS232. Programari: W-20 específic para PC, amb llicencia d us necessària per la posterior connexió al programari HIS 4. Amb BBDD per a la gestió de les dades i dels pacients. A més de garantir accessibilitat a les dades memoritzades. Situació Actual: Gairebé la totalitat d espiròmetres son del fabricant SIBELMED 14 del total de 68 aparells 28 estan sota contracte de rènting i són del model Datospir 120D. La resta són de propietat o concessió, i son models 120A, 120B, 120C i Microspir. La diferencia entre models resideix 14 Només tenim inventariats quatre COSMED PONY FX, per tant tenim 68 Espiròmetres SIBELMED dels quals només es connecten a l aplicatiu HIS, 54.\n22 22 fonamentalment en el tipus de transductors que incorpora per defecte C i D incorporen tipus Fleisch i els models A i B tipus Turbina. Actualment el sistema HIS(e-CAP) enregistra les variables que figuren en el document de cada prova. Per a fer-ho una interfície(his- Modalitat):aplicació desenvolupada des del CC, que s executa en local, extreu les dades de les proves tipus CD_FVC y CD_FVC_DILAT de la base de dades de Sibelmed i les carrega en el programari HIS(eCAP), també s envia l informe de la prova en format PDF. Pràcticament el 88% dels espiròmetres estan connectats a l aplicatiu HIS (ecap), i el procediment de carrega de valors més informe (arxiu PDF), esta automatitzat. L altre 12% esta connectat però la carrega es fa manual, segons el següent document: Llegir el document annex <Help de l ecap>: 2_Espirometries.pdf El detall de l inventario s analitza en l apartat 4.3. ECG Holter o Monitor cardíac Descripció: El model que en aquest moment s està fent servir és el gem heart cardionet de 12 canals. El dispositiu treballa integrat en un sistema client/servidor que permet l enviament dels resultat directament al centre mèdic on el metge cardiòleg especialista farà el diagnòstic. De fet es tracta de facilitar cert grau d indecència que no obligui al especialista a esta present en el centre ambulatori, és la infermera o l auxiliar qui envia els resultat quan passades les 24h ep pacient torna a la consulta. Situació Actual: Només disposem d un únic aparell (de rènting, del fabricant GEMMED), connectat i assignat a l equip de cardiòlegs de la SAP Dreta (UP=00527). Aquest dispositiu té una configuració també especifica, que com en el cas dels ECG convencionals, necessita de la carrega de les dades en un servidor de Backup. En el cas d aquesta prova el resultat s envia directament a l especialista 15 mitjançant l enviament automatitzats dels resultats a una adreça de correu. En l apartat 4.2 podrem conèixer els procediments de configuració de la connexió del dispositiu. Consultar el document: protocolo_instalacion_cardionet.pdf. 15 Aquest aparell es va contractar juntament amb la integració i coordinació d un servei de diagnòstic.\n23 Càmeres Amidriàtriques Descripció: Els model que es fan servi a l Àmbit de Primària de Barcelona són el Topcon TRC-NW6S (Topcon America Corp.,Paramus, EUA), sent un dels dos més usats, i el model ZEISS VISUCAM 200. En tot dos casos la Càmera Amidiàtrica o Retinògraf esta connectada a un PC i tot dos estan integrats a un xassís amb rodes. El sistema en conjunt inclou un bloc rectificador elèctric amb font independent, per aïllar la pantalla de l aparell. L ordinador incorpora un software IMAGEnet i-base pel model TOPCON i el programari VISUPAC pel model VISUCAM 200, que permeten processar les imatges i en registrar els valors i comentaris de la retionografia emmagatzemant tots dos tipus de dades, en una BBDD que als relaciona amb els paràmetres demogràfics. El software es pot configurar en diferents idiomes i permet gravar les imatges i videos capturats pel retinògraf en diferents formats: JPG, TIFF, PCX, EPS, WPG, PNG,BMP, AVI and MPG. A banda dels arxius JPG de les imatges dels ulls, de les càmeres amidiàtriques només passa al full de monitoratge, el valor patològic dels tres tipus de retinopaties HTA, DM i Altres, així com el comentari segons l ull (dret o esquerre). Situació Actual: Les sis Càmeres estan configurades i connectades. En totes el personal assistencial carrega de manera manual, els resultats a l e-cap des del menú adient (Proves Diagnostiques/Càmeres). La mecànica per a omplir els valors i de com carregar manualment des del PC l arxiu JPG per a cada ull, es troba en el document annex <Help de l ecap>:3_c_amidriatiques.pdf\n24 24 Campímetres Descripció: Disposem de cinc models diferents de campímetres. Els campímetres CENTERFIELD 2 de OCULUS, l OCTOPUS 900 de HAAG-STREIT i el HFA II-i Humphrey de ZEISS, estan connectats (o poden estar 16 ), a un PC. Integrats tot dos en un xassís o taula amb rodes. El PC ha de disposar de les llicencies especifiques del programari propietari que permet processar les imatges i capturar els valors, registrant els comentaris de la campimetria i emmagatzemant tots dos tipus de dades, en una BBDD que els relaciona amb els paràmetres demogràfiques del pacient. Els models EP-920 OPTIFIELD i el AP-1000 de Tomey, també incorporen anàlisis amb suport per ordinador amb programaris específics, però no disposem de connectivitat DICOM per a la carrega a PACS de les imatges/informes. El software es pot configurar en diferents idiomes i permet gravar les imatges i vídeos capturats pel retin ògraf en diferents formats: JPG, TIFF, PCX, EPS, WPG, PNG,BMP, AVI and MPG. Situació Actual: Només tenim instal lats cinc campímetres. Des de tots ells es carreguen a l e-cap els documents en format pdf pels informes amb els valors i els gràfics (imatges de l ull). Carregant aquests informes com un document administratiu, manualment, segons el següent document. Llegir el document annex <Help de l ecap>: 1_Carregar_escaner.pdf Electrocardiògrafs Descripció: Una premissa important per descriure el dispositiu, és conèixer els paràmetres de la senyal biològica elèctrica produïda pel cor. Aquest senyal té components rellevants únicament entre els 0.05 Hz i 150 Hz i els valors del senyal en la pell oscil len en pocs milivolts (entre uns 0.5 i 10mV com a màxim). Per a l'adquisició analògica d aquest tipus de senyal, es porta a terme mitjançant els elèctrodes (tipus SNAP i pera), i aquests alhora es troben connectats al circuit a partir de cable apantallat que permet l'eliminació de sorolls, els elèctrodes que s utilitzen són dels de tipus superficial per la seva facilitat de maneig i economia. La derivació que s'utilitzés serà la següent: un elèctrode ira a l'altura del cor (damunt), l'altre elèctrode ira en la part dreta a l'altura intercostal i un ultimo elèctrode que servirà com a referència i va a l'altura de la cintura en la part esquerra. 16 Depenent del contracte amb el proveïdor ofereix l ordinador integrat amb l aparell.\n25 Situació Actual Existeix un ventall de models d Electrocardiògrafs que se estan fent servir en els EAP, els models AR-1200 ADV de ECG Cardiette, el PageWriter 100 M1772A de ECG Agilent Techonologie, el MAC 1200 de General Electric i els GEM Heart One Plus i Extended de GEMMED. Però només els tres últims models estan configurats de manera generalitzada per a la carregar dels resultats a l e-cap. Els dos primers models es fan servi poques vagades, gairebé tota l activitat es porta terme en els models de GEMMED. Maneres de treballar i connectivitat dels ECG En la actualitat conviuen dues opcions de connectivitat: 1. A PC i amb carrega manual. Una vegada enviades les dades des de l electrocardiògraf (pel cas dels GEMMED via Ethernet), al PC Matriu. Aquest, de manera automàtica genera un arxiu PDF amb gràfic, que podem visualitzar mitjançant un visor propietari. Pel cas dels models MAC 1200 de GE, el propi aplicatiu propietari permet importar les dades del gràfic d activitat elèctrica a format PDF. Hem de tenir present que en aquest cas, l aparell es troba connectat al PC Matriu mitjançant un cable RS232. Mitjançant la pantalla Electrocardiogrames del mòdul Proves, del programari HIS (ecap), que es troba a la opció de menú Diagnòstiques. I una vegada enregistrades les dades obtingudes al gràfic de l activitat elèctrica del cor. Podem carregar l arxiu PDF de l electrocardiograma. 2. A PACS amb carrega automàtica. Els únics models de electrocardiògrafs amb els que s ha definit un circuit de connectivitat DICOM al PACS de Primària, són els GEM Heart One Plus i l Extended. En aquesta opció no esta contemplat la carrega de valors, i el gràfic queda emmagatzemat al marge del programari HIS, però amb una referència (punter), per trobar-ho en la HCCNet. Independentment del model de connectivitat, cal tenir en compta que bàsicament existeixen dues maneres de treballar. 1. Connexió a temps real: Aquesta opció permet realitzar electrocardiogrames en temps real des d'un ordinador mitjançant un programari. Aquests electrocardiogrames es poden guardar sobre aquest ordinador i enviar a un servidor de base de dades (de forma automàtica).\n26 26 2. Enviament off-line dels electrocardiogrames realitzats i emmagatzemats a l'ecg: Realitzar el nombre de proves que calgui (fins a un límit de 500), en funció de la introducció manual de les dades dels pacient o mitjançant de la descarregar d una WL. Per amb posterioritat i quan es pugui carregar els resultats tant en el PC com en el PACS.\n27 Glucòmetre (mesurador d ús convencional) Dintre dels aparells d eletromedicina, tal com ja hem vist gairebé tots són mesuradors. Entre ells, un d ús molt comú és el mesurador de glucèmia. Aquest aparell no requereix de la intervenció especifica d un professional assistencial, ni és un analitzador de sang complet com la EPOC PDA, però el seu ús en l àmbit de l Atenció Primària és molt important tant a nivell particular (autodiagnòstic), com professional. Aquest aparell mesura els nivells de glucosa en sang de mostres preses de l'avantbraç, braç, base del polze o dits. Prova de glucosa en sang en mostres de sang total recent. Prova de cossos cetònics (β-hb) en sang (β-hidroxibutirat) en mostres de sang total recent de dits solament Aquets aparells proporcionen resultats en menys de 15 segons i poden emmagatzemar aquesta informació per a treballar amb posterioritat amb ella. Aquests mesuradors també es pot calcular un nivell de sucre en sang mitjana durant un període de temps. Els mesuradors de sucre en sang es poden adquirir en la farmàcia i les tires estan disponibles en el CAP. Com aquest mesurador no requereix de formació especifica l hem afegit com una eina més, però sense considerar-lo com un equipament concret de la dotació d un CAP.\n28 28 3.4Model exclusiu per a la comunicació DICOM dels ECG Model estàndard dels SDPI Prèviament a detallar el model exclusiu de connectivitat dels ECG del fabricant GEMMED, cal descriurà el model estàndard de connectivitat dels Sistema de control i gestió de l activitat dels Serveis de Diagnòstic per Imatge (SDPI). Aquest sistema esta format per tres components (subsistemes:his, RIS i PACS+MODALITATS) i 4 interfícies que els connecten (Interfícies: HIS-distribució, HIS-RIS, RIS-PACS i RIS- Modalitats). En concret la Interficie HIS-distribució no fa un tasca de connectivitat és de manera directa la encarregada de la publicació o presentació de la informació. Sistema HIS (Programari e-cap/siapweb) El propòsit d'aquestes aplicacions és la de proveir tota la informació necessària per a gestionar tot l'estat del pacient en la institució de salut, en el nostre cas el CAP (Centre d Atenció Primària). El programari HIS és complexa i esta format pels aplicatius corporatius: SIAPWEB i ecap, les funcions d aquests dos programes son fonamentalment les següents: Adquisició de dades dels pacients, demogràfiques i si cal financeres. Aplicacions d'avaluació, diagnòstic, monitoratge i tractament de pacients. Admissió i gestió d activitats dels pacients, assignació de Metge de família, Pediatra, Infermera, i d altres serveis. Comunicació d'aquesta informació a tots els subsistemes que componen el HIS programari de patologia(laboratoris), farmàcia, programes d atenció a la dona, Línies Pediàtriques, etc, en cas que el pacient assisteixi a aquests serveis. Fer consulta i actualització si existeixen visites prèvies relacionades al mateix motiu o episodi per aconseguir els registres longitudinals del pacient. Per emplenar aquests requisits es planteja que el HIS compti amb els següents fitxers: o Registre Central d Assegurats(RCA) 17 : Conté un identificador únic(cip) per a cada pacient i els altres camps necessaris per captar les seves dades demogràfiques i financers. 17 Ha efectes de coherència considerarem el CIP únic entre la BBDD del RCA i la dels aplicatius corporatius, sense perdre de referència que existeixen mecanismes de fusió de duplicats.\n29 o Fitxer Clínic Longitudinal (FCL), anomenat formalment com fitxer de Curs Clínic: Registres clínics crítics sobre episodis anteriors, al lèrgies, procediments quirúrgics, diagnòstics i informes radiològics. Interfície HIS-RIS (Programari Passarel la SIAPWEB) Aquest component és un programari fonamental en el nostre model de diagnòstic per imatge, el 98% de la programació de l activitat es genera mitjançant aquest component, i només l altre 2% és activitat programada directament amb l aplicatiu RIS. Aquesta Interfície, proporciona: Transferència de dades demogràfiques de Pacient, amb garantia d'integritat i consistència de les bases de dades. Transmissió de peticions de proves radiològiques. Dades de la citació del pacient. La citació es realitzarà mitjançant la transferència de dades des del sistema HIS (dades de la Ordre Clínica, OC) a la pròpia Interfície, (programari Passarel la SIAPWEB) que completarà la informació amb les dades de citació. Les dades es transferiran al RIS, per la qual cosa les agendes en HIS i RIS són pràcticament iguals a excepció de l activitat d urgències que es programa directament sobre l aplicatiu RIS(SAP Assistencial). Actualització en RIS dels registres que es troben modificats en HIS (canvis, fusions). Per aquesta activitat és fa servir una connexió comú entre tots dos blocs, el programari i la base de dades del RCA que es considera el element patró. Enviament del resultat de l'exploració del RIS al HIS. Tant l informe del radiòleg com els estudis de les diferents modalitats es publiquen (mitjançant referència per punters a la BBDD del programari RIS i a la del programari SGI 18 del PACS), en l aplicació WEB HCCNet, que és un complement més del programari HIS(eCAP). Consulta d'altres informes anteriors o d'altres serveis. Aquest programari WEB, esta implementat sobre el model de tres capes, i esta desenvolupat en entorn.net de Microsoft. Les Bases de dades son les mateixes que les de les dues aplicacions que formen programari HIS. 18 SGI:Software Gestor d Imatges, d ara endavant. PGI: Programari Gestor d imatges\n30 30 Interfície HIS-distribució WEB (HCCNet + Programari RAIM JAVA o RAIM Viewer) Per a la visualització estàndard d'imatges i informes, els serveis sol licitants disposen d una solució en xarxa basada en tecnologia WEB (HCCNet + RAIM Java de UDIAT). Mitjançant un navegador estàndard, els metges usuaris externs al SDPI podran recuperar casos i veure les imatges i informes associats. La distribució WEB dels estudis s emmarca en una aplicació WEB de tres capes basada en ASP.Net de Microsoft. Que exerceix de canal de distribució de les dades de la Historia Clínica del ciutadà. Des del HIS s habilita (mitjançant missatgeria XML) una URL a l'aplicació WEB de publicació (HCCNet) amb la finalitat de que es puguin visualitzar els estudis i informes des dels ordinadors dels CAP/Hospital. El visualitzador pròpiament indicat és el visor clínic RAIM Java de UDIAT amb el que podem realitzar operacions senzilles de processat d imatge (rotacions, ampliacions, gir especular, zoom, canvis de contrast, etc). Aquest visualitzador d imatge medica suporta com protocol base (HTTP) però també protocols segurs com (HTTPS, IPSec i altres formats d encriptació). A més a més és 100% DICOM Compatible. El programari de distribució WEB, esta format per dues aplicació: La primera és la base de publicació d informació clínica compartida anomenada HCCNet. Desenvolupada com la Interfície HIS-RIS en entorn ASP.Net de Microsoft i sobre el model de tres capes. La segona és el visor DICOM anomenat RAIM Java, que evidentment esta desenvolupat amb llenguatge JAVA. Els estudis (Imatges) s enllacen mitjançant una URL inclosa en l aplicació HCCNet. Alhora aquesta URL esta construïda mitjançant dos part:s o Una primera que fa la crida al servlet del servidor RAIM Server, que gestiona el PACS i que ens permet descarregar i executar l applet visor DICOM. o Una segona part, que és una Query-string de paràmetres d identificació del ciutadà i de l estudi.\n31 Sistema RIS 19 (Programari SAP 20 HIS-RIS, Assistencial) El sistema RIS s'encarrega de la gestió dels Serveis de Diagnòstic per la Imatge(SDPI). A més a més, el mateix sistema RIS és capaç d'intercanviar la informació necessària (dades i esdeveniments) amb els següents sistemes: HIS, PACS i modalitats. Disposant de capacitat de detectar i corregir, automàticament i/o manualment, inconsistències entre la informació del RIS i la continguda en les dades demogràfiques de les capçaleres DICOM 21 dels estudis. Aquest procediment quan és manual, és denomina conciliació i el programari proporciona al TER 22 la possibilitat de deslligar un estudi incorrectament assignat i tornar-lo a conciliar amb el pacient adient. El sistema RIS enviarà a les modalitats que tinguin servei DICOM worklist, sota petició, les llistes de treball corresponents a aquestes modalitats incloent: identificació de la petició, identificació del pacient, nom del pacient i tipus d estudi. Interfície RIS-Modalitats El sistema RIS envia a les modalitats mitjançant servei DICOM worklist, sota petició, les llistes de treball corresponents a aquestes modalitats incloent: identificació de la petició, identificació del pacient, nom del pacient i tipus d estudi. La comunicació entre les modalitats i el programari RIS no es directa, sinó que es porta a terme mitjançant un interlocutor, el programari gestor del PACS, el RAIM Server. Aquest intercanvi de dades és realitza via protocol Estàndard DICOM 3.0. Suportant totes les classes de serveis (DICOM-Storage, DICOM- Query/Retrieve, DICOM Print, etc.), inclosa la classe DICOM- Perform_procedure_step per a indicar la finalització de les proves. Sistema PACS En el sistema PACS es descriuen tres components principals: Sistema de gestió d'imatge amb la seva estructura informàtica segura, el seu sistema lògic i el SGBD i la base de dades que permet la gestió. 19 RIS:Radiology Information System, Sistema d informació radiològica (SIR). Encara que el programari RIS que es fa servir l Àmbit d Atenció Primària permet gestionar departamentals de l HUVH i per tant és un HIS/RIS. A tots els efectes, per a la descripció dels procediments, el nostre HIS serà el programari e-cap. 20 SAP:(System Application & Products). Arquitectura tres capes (Presentació, aplicació i de BBDD). 21 DICOM:Digital Imagin Comunication in Medicine, és un protocol desenvolupat per resoldre les necessitats de comunicació en xarxes Ethernet, dels fabricants d equipaments de projeccions d imatges mediques. 22 TER:Tècnic Especialista en Radiologia\n32 32 Sistemes d'emmagatzematge estructurat a diferents nivells localcaché, en línia a curt termini, en línia a mitjà termini (SAN) o històric, off-line per a còpia de seguretat). Estacions de visualització estructurades en tres nivells de prestacions: Diagnòstic d'altes prestacions, diagnòstic i consulta remota. Programari de Gestió d'imatge (PGI) El PGI d'imatge és el programari RAIM Server release 6 amb suport HL7 del CIMD, (Centre d'imatge Mèdica Digital - UDIAT). Aquest programari esta format per un conjunt de quatre aplicacions DICOM: RaimQrScp, RaimStoreScp, RaimWlmScp i MPPSManager. El conjunt de les quatre aplicacions compleix amb uns certs requisits mínims: Captura d'estudis en format DICOM 3.0, suportant les classes de servei DICOM-Storage (RaimStoreScp), DICOM-Query/Retrieve (RaimQrScp) i DICOM Print. RAIM Server suporta un nombre ampli de sintaxis de transferència (RaimWlmScp), sent un requeriment obligatori que el sistema emmagatzemi tota la informació DICOM vàlida enviada per les modalitats, incloent específicament atributs privats. o L'AE 23 RaimQrScp és l aplicació format servei de Microsoft, que pot gestionar consultes entrants a més de recuperar les peticions que li arriben. Aquesta aplicació és la que dona suport a la clase DICOM-Query/Retrieve. Pot gestionar consultes externes per pacients, estudi, sèrie, i per les dades de l'imatge, així com tramitar les peticions de recuperació d'imatge. La RaimQrScp pot enviar instàncies compostes 23 AE: Una entitat d'aplicació (Application Entity, AE) és el nom utilitzat en DICOM per representar als dispositius que intervenen en una comunicació DICOM. Cada AE té un títol (Application Entity Title, AET) que ha de ser únic a nivell local i que permet identificar-ho.\n33 SOP 24 per a enviar les imatges sol licitades a la destinació especificada per l'ae de destino. Les funcions RaimQrScp AE com un SCP 25 per a sol licituds C-FIND i C-MOVE i així com un SCU per a C-STORE. Per exemple, quan des d una estació clínica de diagnòstic SCU (identificada pel seu AET), el radiòleg demana al RAIM Server (en concret la pròpia aplicació RaimQrScp) SCP, que li faci arribar la sèrie de Mamografies d una pacient, per a que l aplicatiu VISOR Clínic (Starviewer) les mostri per pantalla. o L'AE RaimStoreScp pot rebre imatges DICOM i afegir-les a la BBDD del RaimServer. A més a més respon a les sol licituds externes d'emmagatzematge i verificació, com una classe de servei Proveïdor (SCP) per a C-STORE i peticions de C-ECHO. Per exemple, quan des d una modalitat com un ecograf fent de classe SCU (identificat pel seu AET), s envia una petició C- STORE amb una imatge al PACS (RAIM Server en concret a l aplicació RaimStoreScp fent de SCP). o L'AE RaimWlmScp (Modality Worklist Mnagement): Permet a un equip llegir la "Llista de Pacients citats", obtenir detalls dels pacients i exàmens mèdics sol licitats electrònicament, evitant la necessitat d'introduir aquesta informació diverses vegades i els seus consegüents errors. 24 SOP: Service-Object Pair. Parella servei-objecte.la combinació de les classes servei i objecte d'informació, per a formar les unitats funcionals de DICOM, es coneix com a classe parella servei-objecto. Tot el que es fa quan DICOM s'implementa, es basa en una classe SOP. 25 En totes les comunicacions DICOM existeixen entre un usuari de la classe de servei (Service Class User, SCU) i un proveïdor de la classe de servei (Service Class Provider, SCP). El SCU és el paper exercit per un AE DICOM que invoca operacions i realitza notificacions en una associació específica. El SCP és el paper exercit per un AE DICOM que realitza operacions i invoca notificacions en una associació específica. Com la comunicació entre un parell d AE treballa en un model client/servidor. El SCU actua com un client, mentre que el SCP actua com el servidor.\n34 34 RAIM Server suporta compressió irreversible(lossy), i reversible (Lossless) configurable i sense pèrdues. Amb un bon factor de compressió diferent segons el tipus d'estudi, que facilita la gestió d imatges d alta resolució com les Mamografies. El RAIM Server permet detectar (i corregir, si escau) automàticament inconsistències entre la informació del RIS i la continguda en les dades demogràfiques de les capçaleres DICOM dels estudis. El RAIM Server suportarà la gestió d'arxiu distribuït, entenent com a tals la gestió transparent a l'usuari de múltiples dispositius físics d'emmagatzematge (NAS, SAN, RAID s, Llibreries de cintes(jukebox)/dvd). La base de dades utilitzada és Oracle Database 11g. El RAIM Server permet configurar les llistes de treball d'una forma flexible i adaptada a l'usuari,per diferents criteris, tals com a modalitat, òrgans, radiòleg a càrrec, data, etc. Definir els possibles criteris i configuracions. Es poden programar estudis com a urgent insertant-los de manera directa si cal a la worklist de la modalitat des del programari HIS/RIS, sense fer servir les vistes de programació activitat existència a més al metge radiòleg des de l'estació de diagnòstic, pot visualitzar aquesta condició per a accelerar el procés de diagnòstic i de realització de l informe. El PGI (RAIM Server) s'integra amb el sistema HIS/RIS tal com veurem amb posterioritat, però no només a nivell de gestió, sinó també de publicació d estudis. El programari SAP ISH-RIS és pot configurar per a que des del perfil de TER o de Radiòleg, puguis realitzar una crida al visor d imatge clínica: RAIM Java. Tant els TER com els Radiòlegs poden accedir des de qualsevol estació de diagnòstic a les llistes de treball.\n35 Model d integració dels Electrocardiògrafs GEMMED La integració dels aparells d electromedicina esta sotmesa a la exclusivitat, (no estandarització) de la interfície PACS-Modalitats. L existència d aquesta Interfície implica d una altre modificació en la Interfície HIS/RIS 26 -PACS. Tota la resta de capes del model no té cap canvi. Per tant, en aquest apartat només en centrarem en realitzar una descripció de les dues diferencies respecte del model estàndard. Els únics models de electrocardiògrafs amb els que s ha definit un circuit de connectivitat DICOM al PACS de Primària, són els GEM Heart One Plus i l Extended. La connexió al PACS dels aparells, es porta a terme mitjançant un servidor i un software (Interfície PACS-Modalitats), propietari del fabricant. L electrocardiograma es pot visualitzar mitjançant el visor RAIM Java des de la Interfície HIS-distribució WEB (HCCNet), tal com fa servir de manera estandarditzada en a la radiologia convencional. Interfície PACS-Modalitats Queda definida per un programari d específic, instal lat sobre un maquinari dimensionat per a garantir un nombre aproximat de 250 aparells. El motor esta format bàsicament per dos mòduls: 1. Un mòdul gestor de llicències. És fa servir per a controlar el nombre d aparells que es connecten al servidor. 2. El segon mòdul esta format alhora, per dos subsistemes més. El sistema d enviament a PACS dels DICOM Waveform i el gestor de les llistes de treball dels aparells connectats: a. Un servidor de transferència d arxius que s encarrega de rebre els electrocardiogrames enviats pels aparells. b. Un aplicatiu servidor per a la gestió de la llista de pacients. Controla el flux d informació, missatgeria de les Worklist de les modalitat (aparells) cap al PACS. Modificacions de la Interfície HIS/RIS-PACS Mentre que en el model estàndard les funcions del Sistema HIS i del Sistema RIS queden separades, donat que existeix un programari específic per a cada un dels sistemes, amb BBDD separades, (tal com 26 És molt important tenir en compta que en el model de connectivitat DICOM dels electrocardiògrafs, el programari HIS realitzar també la funcionalitat del programari RIS.\n36 36 hem vist en els anteriors apartats). En aquest model, i com conseqüència del caràcter específic de la Interfície RIS-Modalitats, el Sistema HIS (Programari SIAPWEB/e-CAP), realitzar les dues funcions alhora sobre la mateixa BBDD. Els aplicatiu SIAPWEB i ecap exerceixen de sistema HIS I RIS a la vegada. S ha desenvolupat de manera especifica una aplicació (Interfície) en programari.net, (fent servir els estàndards: WSDL, XML, HL7 i DICOM), que canalitza les peticions dels electrocardiogrames des del programari HIS cap al PACS. El nucli d aquesta aplicació és la gestió de les agendes 27 d electrocardiogrames actives a la banda del programari HIS, des de la que posteriorment es realitza un bolcatge cap a les agendes de gestió worklist(wl) del programari PACS. La existència de les dues agendes simètriques en totes dues capes, permet canalitzar la missatgeria DICOM (OMI), i alhora gestionar dos processos paral lels de distribució i control de les proves en les dues capes del model (HIS i PACS): 1. Pel programari HIS: Control del procés de distribució d activitat, per a que des de diferents agendes d ecap, es puguin programar electrocardiogrames en un mateix aparell(modalitat). 2. Pel programari PACS: Control del procés de distribució d activitat, per a que des d una mateixa agenda de gestió, es puguin canalitzar peticions cap a varies AETitle (aparells/modalitats). Gestor de la Interfície HIS/RIS-PACS Existeix un Front-End pel manteniment d aquestes agendes. Aquest accés, només esta actiu pels Responsables d UP i els usuaris amb ROL de Referent de Catàleg (ecap-catàleg). L opció que cal escollir és la darrera del menú Catàlegs. L accés i les altes (manteniment en general), es realitza per BBDD. Amb la qual cosa, només podem visualitzar els parells que estan donats d alta pels Centres/Equips que es troben en la BBDD seleccionada. Com resum podem dir que un aparell pot tenir assignades varies agendes d ecap i alhora dos electrocardiògrafs poden compartir una mateixa agenda d e-cap. 27 Hem de recordar que realment no és una agenda de treball de SIAPWEB que es pugui configurar per capes. Encara que en previsió de que en algun moment és pugui fer connectivitat directa per a bolcat automatitzat (tal com es pot interpretar pels atributs en vermell i comentats amb el text: Per lligar ECG amb una agenda). En el futur esta previst aquest procediment.\n37 4. Desplegament i Protocols 4.1Introducció El capítol té una estructura que es pot desglossar en tres blocs. Un primer apartat per als aparells que no tenen un procés per a carregar de manera automatitzada a la HC els valors enregistrats, o si més no, que necessiten completar el procés de manera manual. Un segon i tercer blocs, per als dos aparells per a els quals si disposem d un sistema automatitzat per realitzar la carregar dels resultats de manera desatesa. Tots els Centres d Atenció Primària treballant com unitats docents i tenen incorporats als equips grups d alumnes residents. Per tant, és molt important disposar de connectivitat en tots els dispositius d electromedicina tant si els valors de les proves es fan servir en el àmbit de la docència, com si realment s han d afegir a la Historia Clínica del pacient. En aquest capítol detallarem els sistemes de connexió dels aparells i els processos implantats per la instal lació i el manteniment del programari que ens permet gestionar els resultats de les proves. Els sistemes d instal lació de tots els programaris que recullen i gestionen els valors dels dispositius d electromedicina, estan parametritzats de manera unificada. A més a més, gaire bé totes les BBDD 28 d aquests programaris estan centralitzades en els servidors dels centres o en els corporatius. Per tant en els ordinadors o estacions de treball no resideixen cap tipus de dades confidencials. Protocol per la instal lació d un aparell Aquests objectius comportaven una seqüència de tasques que calia coordinar. 1. Preparar les infraestructures necessàries per poder connectar els aparells. Molt diferents segons quins aparells es volen connectar. Per exemple, afegir un nou punt de xarxa (Roseta) i una nova pressa de corrent a la consulta. 2. Protocol litzar la instal lació de l aparell fent proves de funcionalitat de tot el circuit. Per norma en aquest punt no cal realitzar la prova, només es necessari verificar la connectivitat de l aparell. 28 Només les dades del programari BI-Link del fabricant Omron, que permet treballar les dades del mesurador de pressió arterial BP791IT resideixen en el pc de manera local, de totes maneres s executa un bat que les guarda en una carpeta del servidor.\n38 38 Per exemple, detectar que estan donades d alta totes les llicencies del programari de connexió. 3. Establir assaig pilot on s avalua la operativa de la pròpia prova juntament amb el procediment de carrega de les dades. Tant si aquest té intervenció del professional, com si és un procés totalment automatitzat. Per exemple, modificar la manera en la que s ha donat d alta l aparell en el programari HIS, en funció de com l'utilitzen els professionals assistencials. 4. Fixar calendari per les sessions de formació, coordinant als professionals assistencials, amb els tècnics de l aparell i l informàtic.\n39 4.2Aparells sense processos de carrega automatitzada de resultats Holter de PA Les dotacions dels Hosters de PA per als EAP no són homogènies, i en un mateix Centre/Equip podem trobar diferents models. La preferència d ús varia en funció de l aparell, els professionals i el programari que permet treballar i estudiar els valors. Per tant la tasca de configuració i connexió tampoc és pot homogeneïtzar. Amb la qual cosa trobarem instal lats i connectats diferents models en funció dels centres. Paràmetres globals de la instal lació del programari dels Holter PA: El processos d instal lació dels quatre models més estesos: el SPACELABS 90207, el Microlife WatchBP 03, el Omron M10-IT(HEM- 7080IT-E) i el Ambulo 2400, són molt semblants. Tots ells estan protocol litzats per documents guia amb petites matisacions depenent per exemple dels drivers dels connectors (sèrie o USB), o de les particularitats de la instal lació del programari que ens permet treballar les dades. De manera comú per a tots els aparells, dintre de la carpeta de programari corporatiu 29, disposem gaire bé per a cada Holter d un arxiu de comandaments per lots: setup.bat 29, que facilita la instal lació i desinstal lació del programari de manera assistida, amb opcions de menú que ens dirigeixen en les tasques de gestió del programari. Aquest apartat detallarà els documents guia per a cada instal lació i si els aparells estan o no inventariats. Aquest últim fet, es fa una mica inviable donat a que no tots els aparells d un centre s utilitzen. Per dotació, en els centres nous normalment existeixen un parell per EAP. Cal recordar que tal com hem comentat abans la connexió/instal lació es porta a terme en funció de les preferències dels professionals i de vegades la dotació no encaixa amb les preferències dels professionals i acaben sol licitant l adquisició d altres models. A la carpeta de la documentació d aquest capítol trobarem una subcarpeta associada a la documentació dels Holter de PA, i dins d aquesta, una altre carpeta especifica per a cada un dels aparells. El contingut d aquestes carpetes esta format per dos o tres documents: 29 En l apèndix 7.4 ja es va referència a la distribució corporativa del programari, al contingut de la maqueta i els processos de distribució de les dades confidencials.\n40 40 1. El manual d usuari per a treballar amb l aparell, (informació adreçada al personal sanitari), però que sol incorporar requeriments de connectivitat i d instal lació. 2. La documentació relativa a la instal lació i gestió del programari que permet treballar les dades recollides. Normalment es tracta de softwares diferents. El primer és l encarregat de la connectivitat amb l ordinador, recapta les dades i genera un informe bàsic. El segon permet tractar la informació en funció d un històric de proves i pacients. 3. El protocol d instal lació realitzat per la Unitat d informàtica de l Àmbit. Ara detallem descripció de documents i especificacions de la instal lació per aparell. Instal lació del programari del model SPACELABS 90207: En aquest model s ha aconseguit realitzar un procés de centralització en servidor de les dades confidencials. Del SPACELABS no es manté cap inventari. El documents presents a la carpeta de suport són: Manual d usuari de l aparell: Manual-uso pdf. Manual d instruccions per a treballar amb el programari de gestió dels resultats: _Rev_B.pdf. Manual de configuració: MdC_ABP_RMS_v1_0_0.pdf Instal lació del programari del model Ambulo 2400: Aquest model de GEMMED és el més modern del parc, en aquests moments disposem de 10 unitats. La seva ubicació es troba registrada a la BBDD d inventari. Consultar la BBDD: Aparells.mdb. En el cas del model Ambulo 2400, el manual d usuari incorpora tota la informació. A més a més, s ha afegit el document del procés d instal lació que permet la centralització de la BBDD. Per a realitzar la instal lació, llegir els documents: Manual d usuari de l aparell i alhora Manual d instruccions per a treballar amb el programari de gestió dels resultats : MdU_GHM_Ambulo2400.pdf. Manual de configuració: MdC_HDS_v1_0_1.pdf Instal lació del programari del model Microlife WatchBP 03: Aquest programari no genera cap BBDD, treballa sobre un arxiu temporal resultant de la importació dels valors obtinguts amb l aparell.\n41 Les úniques dades a protegir són els arxius d exportació PDF o XLS que van a parar al servidor de referència del centre. Aquests arxius poden o no(en funció dels criteris dels metges), ser afegits a la HC del pacient mitjançant el programari HIS(eCAP). D aquest model no es manté cap inventari. El documents presents a la carpeta de documentació són: Manual d usuari de l aparell: MdU_WBPO3.pdf. Manual de configuració: MdC_WBPO3_A_v1_0_0.pdf. Instal lació del programari del model Omron M10-IT D aquest model no es manté cap inventari. A més a més, la instal lació es pot fer seguint el manual del software BI-Link. Una copia de seguretat mitjançant un petit arxiu batch afegit en el inici del sistema, permet garantir que les dades incloses en la BBDD 30 (C:\_Omron Healthcare\_Omron Health Management Software\_System\_omron.mdb), que queden instal lades en mode local, passin al servidor de referència del centre. Manual d usuari de l aparell: HEM-7080IT-E pdf. Manual d instruccions per a treballar amb el programari de gestió dels resultats: Manual_Software_BI-Link_ES_V.1.6.pdf. PDA EPOC La configuració de la infraestructura que dona suport a la funcionalitat de la epoc-pda en tots els quatre CUAP és la mateixa. En aquest apartat detallarem la implementació del CUAP Horta. Instal lació i configuració del programari de la PDA EPOC: La configuració per la gestió dels informes que genera la epoc PDA té dos nivells d infraestructures: 1. Nivell bàsic: un petit programa/servei resident en memoria, genera un arxiu de valors (rebuts des de la PDA), preparat per a ser imprès des de qualsevol ordinador (on s estigui executant el servei), i per tant en qualsevol de les impressores que aquests ordinadors tinguin instal lades. No permet treballar l informe generat, només dinamitza la impressió dels informes. 2. Instal lació centralitzada del programari EDM: aquesta opció permet gestionar el terminals epoc PDA de manera corporativa té una BBDD que registra tots els anàlisi hematològics realitzats per 30 Malauradament aquest programari no permet reubicar la BBDD (.mdb) en el servidor de referència del centre. Per tant correm el risc de clonar la maquina i patir un pèrdua de l arxiu. A més no podem portar a terme una centralització de manera automatitzada en una única BBDD, de tots els pacients. Per fer-ho cal fer servir programes específics com MDB Merge.\n42 42 usuari. Permet treballar els informes presenten els valors crítics i el rangs. Inicialment la estructura seleccionada pels CUAP va ser la de Nivell bàsic donat que només es vol disposar de la capacitat d imprimir el resultats de les bioquímiques de la manera més ràpida possible per poder realitzar diagnòstics ràpids. 1.-Infraestructura de treball implementada amb el Nivell bàsic. El programa epocwri.exe executat des del servidor (BCN09), parametritzat amb la IP de l ordinador de destí, permet habilitar el propi programa epocwri com un programa resident (servei-daemon), en el PC client. Tal com ens mostra la següent figura, aquest programa rep les dades de les bioquímiques realitzades des de la epoc PDA, i les readapta per poder imprimir-les per la impressora connectada en local des de la que volem obtenir els informes El dispositiu epoc-pda instal lat al CUAP Horta, esta configurat amb la IP: , i connectat a la xarxa del centre a mitjançant l Access Point 3Com WL561. Aquest tal com es pot apreciar en l anterior diagrama, esta configurat amb el protocol de seguretat WPA2-TKIP i té assignada la IP:\n43 Des de qualsevol PC del centre mitjançant l accés a la carpeta compartida del CUAP, s executa el programa epocwri.exe \_\_bcn09\_compartida\_dreta\_cuap Horta\_EPOC\_EPOC\_epocWRI.exe La configuració del programa resident guarda en dues subcarpetes de la carpeta EPOC, els resultats de les analítiques: \_\_bcn09\_compartida\_dreta\_cuap Horta\_EPOC\_EPOC\_Data \_\_bcn09\_compartida\_dreta\_cuap Horta\_EPOC\_EPOC\_FormattedData El programa epocwri.exe (segons parametrització), quan està en execució en el PC client, imprimeix directament els resultats per l impressora predeterminada del PC des del que s està executant. Ara detallem descripció de documents i especificacions de la instal lació segons model de nivell bàsic. Manual d usuari de l aparell i alhora Manual d instruccions per a treballar amb el programari de gestió dels resultats: Manual_epoc.pdf. Manual de Configuració: MdC_EPOC_PDA_v1_0_1.pdf. 2.-Programari de gestió: EPOC Data Manager (EDM)(opció de futur). Els components del EDM són els següents: una la BBDD epoc, l'aplicació WEB epoc Manager i l'aplicació client servidor del epoc Link. La base de dades epoc s'instal la en Microsoft SQL Server 2005 Standard o Express Database. El EPOC Data Manager està configurat perquè s'iniciï automàticament en el PC del EDM, juntament amb l'inici de IIS en el lloc web predeterminat. Els usuaris poden accedir a l'aplicació web de EDM des de qualsevol ordinador connectat a la LAN, usant la URL de EDM. La plataforma informàtica del EPOC Data Manager consisteix en un maquinari informàtic per a Intel x86 en un entorn de xarxa de treball LAN i sense fils típica. Els components del EDM es poden instal lar en un maquinari normalment tipus servidor (pot utilitzar-se un PC amb uns requeriments mínims). Aquest programari ens permet gestionar de manera centralitzada varies EPOC PDA. A més a més, afavoreix el control de l accés a les dades, la seva gestió centralitzada i la possibilitat de mantenir copies de seguretat en compliment de la LOPD.\n44 44 Glucòmetres En aquest apartat exposarem un exemple d instal lació de un determinat programari en funció d una línea de treball particularitzada per un CAP. En aquest cas es tracta de dos EAP (10H i 10J), el director d aquest centre és un expert en el tractament i seguiment de la Diabetis, aquest fet ha suposat una línea de treball especifica pel seguiment dels malalts que pateixen aquesta patologia. La dotació de tires reactives 31 que proporciona el centre és del fabricant Abbot. Els glucòmetres d aquest fabricant, disposen de programari (CoPilot Health Management System) per a recuperar informació dels seus mesuradors i generar informes, gràfics i diagrames en funció dels resultats de les seves proves anteriors. La direcció del centre va sol licitar la instal lació del programari en un grup reduït de consultes, amb la finalitat de poder fer control i seguiment dels resultats dels test de diferents pacients. D aquesta manera es podia verificar si els propis pacients realitzaven un correcte autodiagnòstic /autocontrol. Per a conèixer de manera prèvia a la instal lació els requeriments mínims, (per exemple de connectivitat: port USB o port sèrie RS232), cal llegir el següent document: Manual d instruccions per a treballar amb el programari de gestió dels resultats (inclou procediment d instal lació en l apèndix 7.3): CoPilot User's Guide ES.pdf. L apèndix E ens ofereix la possibilitat de realitzar una instal lació de servidor amb una BBDD centralitzada i d aquesta manera evitar la pèrdua dels valors de les lectures anteriors. Finalment es va portar a terme una instal lació descentralitzada, donat que la pèrdua de dades no era massa important, i el nombre de consultes era reduït. Aquest programari disposa de control d accés i de capacitat de definir perfils d usuari. A la carpeta de documentació del glucòmetres també trobareu el manual d usuari d un dels models d aquest fabricant. manual_de_usuario_freestyle_optium.pdf. Com a la resta de programaris existeix una subcarpeta dintre de la carpeta SOFT_WS, amb el nom glucòmetres que incorpora els diferents programari per fabricant que en aquests moments han entrat en el concurs de tires reactives. La taula de proveïdors actual és: 31 Existeix un concurs per les empreses que vulguin ser proveïdores de l ICS. Els EAPs poden triar dintre del conjunt d empreses que complexin amb les condicions del concurs.\n45 Laboratoris de Tires Reactives Johnson % Johnson,SA A Meter Driver + Cable USB + OneTouch Diabetes Management Software V:2.2 Abbott laboratories, SA A Cable USB + CoPilot Software Menarini Diagnostics,SA A cable USB +MenaDiab Pro V:3.4.2 Bayer Hispania, SL B cable USB +GLUCOFACTS DELUXE Roche Diagnostics, SL B Accu-Chek Smart Pix + Accu-Chek Compass A mesura que es demana la instal lació del producte, es desenvolupa un arxiu per lots anomenat setup.bat que facilita els processos d instal lació i desinstal lació desatesa de tot el programari. ECG Holter o Monitor cardíac Aquest és l únic aparell, que de manera predeterminada no es configura per a que carreguem les dades a la HC del pacient. La mecànica de treball esta orientada a l enviament d un correu al cardiòleg de referència 32, amb l informe dels resultats del test de 24h. El model que en aquest moment s està fent servir és el gem heart cardionet de 12 canals. Aquest es connecta mitjançant un cable USB a l ordinador de referència, donat que només podem fer una única instal lació en un ordinador en concret. Ja que el programari (gem heart CardioNet Client) disposa de una USB_key que valida el seu ús. Un altre detall important es que els informes resultants (format pdf), es guarden per configuració en una capeta centralitzada de servidor i parametritza el seu accés amb un usuari de windows específic. Com es tracta d un programari Client/Servidor, la configuració es tanca amb les proves de funcionament amb el mòdul servidor del programari instal lat en el hospital de referència. Ara detallem descripció dels documents per a la instal lació del programari: protocolo_instalacion_cardionet.pdf (original de GEMMED). Manual de configuració: MdC_Holter_Cardíac_v1_6_1.pdf. (personalitzat per la unitat d informàtica en funció de les condicions de la nostre xarxa). 32 El manteniment d aquesta informació és responsabilitat dels responsables de coordinació de la especialitzada, però se ha de mantenir informada a la unitat d informàtica, donat que l adreça de correu s ha t actualitzà en la configuració del programari.\n46 46 Càmeres Amidriàtriques De les sis càmeres amidriàtriques de l Àmbit 5 són model Topcon TRC- NW6S i una és del model ZEISS VISUCAM 200, distribuïdes segons taula: SAP UP Fabricant Model N/S Lloc Esquerra CAP II NUMANCIA Càmera, TOPCON TRC-NW6S Consulta 211 Litoral EAP RAMON TURRÓ 10B Càmera, TOPCON TRC-NW6S Consulta 203 Litoral CAP II DRASSANES Càmera, TOPCON TRC-NW6S Consulta 208 Muntanya CAP II CHAFARINES Càmera, TOPCON TRC-NW6S Consulta 220 Muntanya CAP II SANT ANDREU Càmera, TOPCON TRC-NW6S Consulta 407 Litoral CAP II ST MARTI Càmera, ZEISS VISUCAN Consulta 506 Totes estan constituïdes com ja hem comentat en l apartat 3.3, pel propi dispositiu, més un ordinador. Pel cas del model de Topcon un Dell OptiPlex GX620 amb S.O. Windows XP Professional, que incorpora el programari IMAGEnet i-base (en la versió del mòdul avançat), tot plegat s integra en un xassís amb rodes. Pel cas de la Visucam 200 un ordinador model, el programari encarregat de la captura de les imatges és el VISUPAC/System Software. En el cas del model TRC-NW6S, el conjunt queda completat per un HD extern de 500GB amb connexió USB per realitzar les copies de seguretat. Tasques de manteniment del programari Les tasques de la unitat d informàtica associades a la connexió a la xarxa de dades de l aparell, consisteixen en: 1. Garantir la seva connectivitat, per tant coordinar obres amb el departament d infraestructures per afegir un nou punt de xarxa si escau, o afegir un duplicador o un commutador a la consulta en funció del cost de les obres. 2. Connexió a la xarxa de l ordinador Dell i parametrització del programari IMAGEnet i-base per a la carrega de les imatges a la HC del pacient mitjançant el programari HIS(eCAP). 3. Manteniment de l inventari incloent: codis de producte, ubicació, persona de contacte, estat de la seva connectivitat, etc. El documents presents a la carpeta de documentació són: TOPCON: Manual per afegir l ordinador al domini i per la configuració del programari IMAGEnet i-base: MdC TRC-NW6S _v1_0_0.pdf. Manual d usuari de l aparell: TRC-NW6S_InstructionManual.pdf. Manual d instruccions per a treballar amb el programari de gestió dels resultats: IMAGEnet i-base User Manual.pdf.\n47 ZEISS: Manual d instruccions per a treballar amb el programari de gestió dels resultats: GA-VISUPAC-4.4-es.pdf. Manual de Configuració: MdC_VISUCAM_200_1_0_1.pdf. Objectius de connectivitat a curt termini: Les càmeres amidiàtriques TOPCON suporten HL7 i DICOM 3.0 per tant són possibles candidates a la futura integració a PACS(RAIM Server). Per a la futura gestió de les imatges mitjançant els circuits i els processos de publicació de la interficie HIS-Distribució WEB (HCCNet). Observacions importants relatives a la carrega dels resultats de la Retinografia en el programari HIS. De moment la opció es pujar els arxius JPG manualment des del PC, per a fer-ho cal accedir a l opció de menú d ecap: Proves/Diagnostiques /càmeres. Fem dos comentaris importants que cal tenir present en el moment de realitzar la connectivitat de les Càmeres, respecte a la carrega dels valors i les imatges: En el full de monitoratge es carrega, la variable Pressió ocular, sempre que aquesta tingui un valor representatiu per a una patologia. Una altre detall important, és que s ha d aconsellar al personal: Auxiliars, Infermeres i Oftalmòlegs que carreguin de manera immediata al programari HIS (ecap), totes les imatges que capturin. Tot i que, per a evitar la pèrdua de dades (BBDD/Imatges), aquestes s arxiven en una unitat compartida del servidor del centre.\n48 48 Campímetres Disposem de cinc models de campímetres tots els models incorporen programari capaç d oferir connectivitat. En aquests moments tots ells estan connectats pel sistema propietari per exemple, el Campímetre AP-1000 del fabricant Tomey fa servir la suite:, el PC esta connectat a la xarxa i els oftalmòlegs poden carregar els informes generats amb format PDF mitjançant la opció manual (tal com ja s ha documentat en el apartat 2.5). El mateix passa amb el EP-920 de OPTIFIELD i els dos HFAII-i, en el cas d aquests últims la suite HFA versió 4.1, també permet la exportació a format PDF i a format TIFF. En tots els models el programari de gestió emmagatzema els valors i les imatges en una BBDD (per exemple: mysql per al Octopus 900 i SQL Server per AP-1000), que relacionen els valors i imatges amb els paràmetres demogràfiques del pacient. En el cas del model CENTERFIELD 2 la connexió entre l aparell i el PC és per USB, a diferencia de a resta d aparells que tots incorporen connexió RJ45. La següent taula mostra la distribució de Campímetres en l Àmbit: SAP UP Fabricant Model N/S Lloc Programari Dreta CAP TRAVESSERA HAAG-STREIT OCTOPUS 900 A B Pendent d instal lar EyeSuite/DICOM Dreta CAP TRAVESSERA ZEISS HFA II-i Humphrey Consulta (HFA-System i HFA-NET) / DICOM Litoral EAP CLOT 10G TOMEY AP KFBH0044 Consulta 024 AP-1000 Software/ NO DICOM Esquerra CAP II MANSO OCULUS CENTERFIELD Consulta 506 Bis OCULUS Suite/DICOM Esquerra CAP II MANSO OPTIFIELD EP Consulta 500 A Field Trend Litoral CAP II POBLENOU ZEISS HFA II-i Humphrey Consulta 506 (HFA-System i HFA-NET) / DICOM Tasques de manteniment del programari Les tasques de la unitat d informàtica associades al connexió del conjunt (aparell+ordinador), a la xarxa de dades, són les mateixes que es plantegen en el cas de les Càmeres Amidiàtriques. En cas dels campímetres ZEISS, no es configura la carpeta dels recursos compartits mitjançant protocol NetBT 34, degut a problemes 35 de connectivitat. És fa servir connectivitat mitjançant protocol ftp i per tant 33 És l únic model que podem confirmar que en aquest moment no ofereix connectivitat DICOM encara que després de consultar al proveïdor actual AJL,S.A.( nos confirma que esta previst una actualització de software per a finals d any. 34 NetBT: Protocol NetBIOS sobre TCP. Aquest protocol permet la comunicació entre ordinadors o dispositius de xarxa per nom de 15 caràcters para Windows, 16 para altres SO. 35 S'ha detectat que quan NetBT construeix les respostes del servei de noms, assigna un buffer de major capacitat perquè es pugui incloure la informació necessària per a la resposta. Aquest buffer no s'inicialitza correctament abans de ser utilitzat amb el que no es pot assegurar que estigui realment buit.\n49 es parametritza que l aparell pugui enviar un arxiu de backup de la BBDD i els informes de les campimetries en formats XML i PDF, cap a un servidor ftp del centre. A la carpeta de la documentació d aquest capítol trobarem una subcarpeta associada a la documentació dels Campímetres, i dins d aquesta, una altre carpeta especifica per a cada un dels models. El contingut d aquestes carpetes esta format per diferents documents: Manuals d usuari, Manuals d instal lació, Manuals de gestió del programari i el DICOM CONFORMANCE STATEMENT dels aparells que tenen suport per aquest protocol. Els documents presents a la carpeta de documentació HFA_IIi_Humphrey són 9, d aquests dos són importants per a la fase de connexió: Manual amb els paràmetres de la instal lació: MdC_HFA_II_v1_0_0.pdf. Manual d usuari de l aparell: HFA II.pdf.(Inclou també els capítols de configuració per la connexió a la xarxa de dades). Els campímetres HFA II-i Humphrey de ZEISS, CENTERFIELD 2 de OCULUS i el OCTOPUS 900 de HAAG-STREIT suporten DICOM 3.0 per tant són també aparells candidats a la seva integració a PACS(RAIM Server). En el moment de la integració dels Campímetres i les Càmeres, les tasques associades a la unitat d informàtica són les mateixes que en els processo de gestió i manteniment de les modalitats dels SDPI, i molt semblants als processos d integració dels ECG de GEMMED.\n50 50 4.3Automatització de la carrega de resultats dels Espiròmetres En el capítol anterior, ja es van descriure bàsicament tant la prova: la espirometria, com el funcionament de l aparell i la seva situació de desplegament. Ara farem una descripció detallada dels procediments de connectivitat que realitza la unitat d informàtica per a conseguir que la interfície HIS-Modalitat desenvolupada específicament (per l ICS i en coordinació amb el fabricant, pels models Datospir 120 de SIBELMED), pugui carregar al programari HIS (de manera desatesa), els valors de la prova. Interfície HIS(eCAP)-Modalitat(Espiròmetre) El fabricant Sibelmed proporciona la possibilitat d integrar les dades de les probes enregistrades pels seus espiròmetres, en les BBDD dels programaris HIS dels clients. El sistema d integració esta bastant estandarditzat i respon a les especificacions del document: Enlace SIBELMED-HIS v2.pdf. L únic que farem en aquest apartat és resumir la mecànica de treball, per a conèixer les tasques de la unitat d informàtica derivades de la connexió de l espiròmetre. La integració dins del programari W20, del mòdul de l aplicatiu pont (interficie HIS-Modalitat), desenvolupat per l ICS és màxima, de fet sembla que es tracti d una única aplicació. De totes maneres existeix una mecànica d intercanvi d informació entre programaris, aquesta és totalment transparent per a la infermera que realitza la prova. Mecànica de treball de la Interfície i del programari W20 El sistema té tres fases: 1. Importació de les dades demogràfiques del pacient de la llista de treball (agenda d espirometries ecap), des del programari HIS. 2. Realització de la Espirometria. Els valors queden enregistrats a la BBDD del programari W20 (Path X:\_SIBEL\_W20\_BDSIBEL\_SIBEL, on X és la lletra assignada a la unitat de xarxa (si cal), per defecte és C, l arrel del disc dur). 3. Exportació de les dades resultants més significatives de la prova (comentades en el l apartat dels espiròmetres del capítol 2.5). En aquest punt d infermera carrega els resultats i l arxiu pdf amb les\n51 gràfiques. A més a més, de l informe pdf amb les gràfiques de les dues corbes representatives de la espirometria. Dels processos de la primera fase s encarrega fonamentalment el mòdul pont, la interfície. Aquesta, permet la cerca i consulta de l agenda de treball de les BBDD del programari HIS(eCAP) per a la posterior descarrega i enregistrament de la llista de pacients programats. Aquestes dades demogràfiques, passen a l arxiu espiro.mdb de la carpeta ICS (Path X:\_SIBEL\_ICS\_Espirometries, on X és la lletra assignada a la unitat de xarxa (si escau), per defecte és C, l arrel del disc dur>, de la BBDD de pacients i proves de l ordinador. En aquesta fase, el programari W20 es limita a llegir les dades de l arxiu espiro.mdb per a poder lligar-los amb els resultats de les proves. En els processos d exportació, el nucli de les tasques les realitza el programari W20 que genera els arxius pdf amb les corbes en funció de la seqüència de valors mostrejats obtinguts per l espiròmetre. També fa el càlcul dels valors clau: el CVF, el PIF, el FEF 25-75%, el FEV, etc i els enregistra en el dbf de proves. Segons les indicacions de l apartat 3.2. Els valors pactats es troben en l arxiu: ecap+calidad.pdf.\n52 52 En aquesta fase els processos realitzats pel mòdul pont, aquest sol licita les dades dels arxiu pruebas.dbf i paciente.dbf al programari W20 per a carregar-los a les BBDD del programari HIS. Finalment es mostraran dins del full de monitoratge del pacient. A més aquest modul anomenat EspiroICS s encarrega de pujar els informes pdf per a que es publiquin en la HCC del pacient. Detalls de la connectivitat de la Interfície HIS-Modalitat A banda del objectiu primordial que és incorporar valors i corbes a la HC del pacient, un altre objectiu complementari de la connectivitat, és que les dades del pacient i de la prova no quedin enregistrades en l ordinador de treball, (reforçant les mesures de la LOPD, respecte a la confidencialitat de les dades). Els punts més importants a tenir en compta pel que fa a la connectivitat són els següents: L informe PDF de la espirometria queden en el directori: (Path X:\_SIBEL\_W20\_ficherosPDF, on X és la lletra assignada a la unitat de xarxa (si cal), per defecte és C, l arrel del disc dur). Després, de manera automatitzada s executa un put per a la carrega l arxiu al servidor ftp de destí IP: Un procés automatitzat amb una cadència de 5 minuts llegeix el contingut de la carpeta del servidor i genera un punter de publicació (a la HCCNet), de l arxiu pdf i carrega el valor en els servidor d ecap. És molt important per a poder descartar errors en la carrega del document PDF, que aquest es troba a la carpeta indicada, i no intentar consultar l arxiu de gràfiques des de l aplicatiu ecap, de manera immediata donat aquets desfase de lectura de 5min. L arxiu config.xml guarda els paràmetres per a fer efectiu el comandament put. <FTP> <Servidor> </Servidor> <Usuario>infespir</Usuario> <Password>vtep07</Password> <DirectorioPut>entrades</DirectorioPut> <DirectorioLocal>T:\_personal sanitari\_espirometries</directoriolocal> <DirectorioLocalOK>T:\_personal sanitari\_espirometries\_ok</directoriolocalok> </FTP> El resultat de la espirometria es mostren en el full de monitoratge i es pot trobar directament en el punt de menú: Proves/Pacient/Espirometries i Proves Diagnostiques/Espirometries.\n53 Si es repeteix una espirometria pel mateix usuari en el mateix dia, donat que codifica automàticament: REFERENCIA(20)DATA(8 en format any-mes dia)hora(4) on el camp referència és una cadena de caràcters aleatoris, combinació de números i lletres. Mai la nova prova sobreescriurà la espirometria feta amb anterioritat. Tant els informes (pdf) amb les corbes, com els valors d interès de les espirometries del pacient, es veuen en l aplicació WEB: HCCNet (opció: Dades de pacient\_informes d atenció Primària\_Sector-Centre \_Espirometries). Molt important disposem d un document propi i d un vídeo que ens pot ajudar a les infermeres a detectar problemes alhora de realitzar la espirometria. Aquest vídeo el trobareu a la carpeta "espiros" del servidor ftp: ftp://ambitbcn.cpd1.grupics.intranet. Tasques de manteniment del programari Les tasques de la unitat d informàtica són: 1. Garantir la connectivitat de l aparell (Cable Serie-RJ11) amb l ordinador. Si cal, instal lar adaptador USB-Serie i drivers. 2. Instal lació en l ordinador del programari: a. PDFCreator necessari per la generació d arxius PDF amb l informe (gràfiques), de la prova. b. Instal lació del programari W20 del fabricant. c. La instal lació del programari específic que implementa la interfície HIS-Modalitats 3. Crear una carpeta en el servidor per a mapegar-la com un recurs compartit, amb la finalitat de protegir els informes PDF. Garantir la correcta configuració dels permisos NTFS de la carpeta de treball del recurs compartit. Configurar l arxiu config.xml per modificar els tags: o <DirectoriLocal>: Posant la ruta sobre la unitat del recurs compartit. o <DirectoriLocalOK>: Posant la ruta sobre la unitat del recurs compartit. 4. Formar en l ús de l aplicació al personal assistencial que ha de treballar amb l aparell. 5. Manteniment de l inventari d espirometres, incloent: codis del producte, ubicació, persona de contacte, estat de la seva connectivitat, etc. Per automatitzar els processos d instal lació, s ha definit un document (com a la resta d aparells), que protocol litza la instal lació del programari. Aquest document contempla la existència d una subcarpeta\n54 54 dintre de la carpeta SOFT_WS, amb el software necessari i s ha desenvolupat un arxiu per lots anomenat setup.bat que facilita la instal lació i desinstal lació desatesa de tot el programari. Els manuals presents a la carpeta de documentació són: El manual d usuari de l aparell: MdU_Datospir_120+eCAP.pdf. Manual de Configuració: MdC_Datospir_120.pdf. Inventari d espiròmetres En l Àmbit de Primària de Barcelona disposem de 73 espiròmetres. D aquest total, quatre són model PONY FX36 del fabricant COSMED. Dels 69 restants, (tots són del fabricant Sibelmed), hem de descomptar tres, que són del model Datospir 100. Aquest model esta considerat obsolet, donat que no és compatible amb en el programari W20 i com a conseqüència no es pot connectar a la interfície HIS(eCAP) - Modalitat(espiròmetre). Per tant, el punt de partida de numero d aparells amb els requeriments de connectivitat complets, era de 65 aparells. El procés es va porta a terme en dues fases: La primera fase de connectivitat, incloïa els aparells adquirits al fabricant SIBELMED en contracte de rènting. Per a ells, el fabricant ens proporcionava el codi del producte W20, en coordinació amb l àrea de desenvolupament del Centre Corporatiu (ICS), que ens feia arribar el codi de connectivitat al programari HIS (ecap). La llista de números de sèrie dels aparells contractats en format de rènting per tot l ICS era la formada pels següents lots: Del 118-E991 a 118-E999, del 118-F000 a 118-F041, del 118-F134 a 118-F184 i del 118-F288 a 118-F338. Com resultat entre l any 2010 i 2011 vam poder connectar un total de 28 aparells. En la segona fase (durant tot l any 2012) i en funció de l adquisició de nous aparells o de la petició dels responsables dels EAP, treballant sobre espiròmetres Datospir 120 en propietat, hem connectat 22 nous aparells, que fan un total de 50. En el moment de realitzar aquest projecte estem pendents de sol licitar la llicencia de connexió al programari HIS (ecap), per a quatre aparells més: el de la unitat TBC 37 (CAP Drassanes), el de la unitat especialitzada 36 Per a consultar la localització dels quatre PONY FX del fabricant COSMED, cal consultar la BBDD Aparells.mdb, afegida dins de la carpeta de la documentació d aquest capítol. 37 TBC: Centre de Prevenció i Control de la Tuberculosi Barcelona / Centre de Deshabituació Tabàquica del CAP Drassanes\n55 del CAP Manso, el del EAP Gòtic i el de la unitat especialitzada del CAP St Andreu. En tots els quatre casos els aparells estan connectat a l ordinador i funcionen fent la carrega dels valors al programari ecap (segons el document espirometries.pdf), de manera manual. Però sense fer servir el mòdul o Interfície HIS(eCAP) Modalitat (Espiròmetre), que ens permet carregar de manera automatitzada els valors a la HC del pacient. Una cas semblant aquests quatre, és l espiròmetre de la SAP Dreta que forma part de la dotació de la Unitat d especialistes de l Hosp St Pau (no es de propietat de l ICS), i no es té cap intenció de connectar-lo mitjançant la Interfície HIS Modalitat. Espiròmetres de Connectats Tal com mostra la següent taula de referència d aparells connectats, cap a finals de mes de Gener (2013), disposarem de 57 aparells connectats i carregant els valors i les gràfiques de les espirometries a programari HIS(eCAP).\n56 56 SAP UP Model N/S W20 ecap Dreta MARAGALL, EAP GUINARDÓ BAIX 7G Datospir 120 D 118-J Dreta EAP CLOT 10G Datospir 120 Ans 118-F Dreta MARAGALL, EAP CAMP DE L'ARPA 10F Datospir 120 D 118-J Dreta MARAGALL, EAP CONGRÉS 9C Datospir 120 D 118-J Dreta MARAGALL, EAP GUINARDÓ BAIX 7G Datospir 120 D 118-J Dreta CAP CARLES I 2H Datospir Micro C 11A-B Dreta MARAGALL, EAP ENCANTS 10E Datospir 120 D 118-J Dreta CAP QUEVEDO Datospir 120 DNs 118-F Dreta EAP PASSEIG SANT JOAN 2H Datospir 120 DNs 118-F Dreta EAP SANLLEHY 7A Datospir 120 DNs 118-F Dreta EAP CLOT 10G Datospir 120 Ans 118-F Dreta PCLARET, EAP JOANIC 6A Datospir 120 DNs 118-F Dreta EAP LA SAGRERA 9A Datospir 120 D 118-F Dreta MARAGALL, (HOSP ST PAU - ESP) Datospir 120 C 118-E Esquerra CAP II NUMANCIA Datospir F Esquerra EAP MAGORIA 3D Datospir 120 D 118-F Esquerra EAP MAGORIA 3D Datospir E Esquerra MONTNEGRE, EAP MONTNEGRE 4A Datospir F Esquerra ADRIÀ, EAP SANT ELIES 5B Datospir 120 D 118-F Esquerra MANSO, EAP VIA ROMA 2B Datospir 120 D 118-F Esquerra MANSO, EAP SANT ANTONI 2A Datospir 120 D 118-F Esquerra CAP II MANSO Datospir D Esquerra NUMANCIA, EAP CONSELL DE CENT Datospir 120 D 118-F Litoral EAP BESÒS 10D Datospir 120 D 118-F Litoral EAP RAVAL SUD 1D Datospir 120 D 118-F Litoral CAP II DRASSANES Datospir 120 D 118-G Litoral CAP II POBLENOU Datospir 120 C 118-F Litoral EAP CASC ANTIC 1B Datospir 120 D 118-F Litoral EAP SANT MARTI 10H Datospir 120 D 118-F Litoral EAP LA PAU 10I Datospir 120 C 118-J Litoral EAP RAMON TURRÓ 10B Datospir 120 D 118-F Litoral EAP RAVAL NORD 1E Datospir 120 D 118-F Litoral EAP LA MINA Datospir 120 D 118-F Litoral EAP SANT MARTI 10H Datospir I Litoral EAP GÒTIC 1C Datospir 120 D 118-D Muntanya EAP RIO DE JANEIRO 8E Datospir 120 A 118-B Muntanya CAPII CHAFARINES Datospir 120 C Muntanya EAP HORTA 7F Datospir 120 A 118-C Muntanya CAP II SANT ANDREU Datospir 120 C 118-H Muntanya EAP MONTCADA I REIXAC Datospir 120 D 118-F Muntanya EAP CIUTAT MERIDIANA 8H Datospir 120 D 118-F Muntanya EAP HORTA 7D Datospir 120 D 118-F Muntanya ABS SANT ANDREU 9D9G Datospir 120 D 118-F Muntanya TURÓ, EAP TURÓ 8A Datospir 120 B 118-F Muntanya EAP GUINEUETA 8F Datospir 120 D 118-F Muntanya EAP RIO DE JANEIRO 8E Datospir 120 D 118-F Muntanya EAP CHAFARINAS 8I Datospir 120 D 118-F Muntanya TURÓ, EAP TURÓ 8A Datospir 120 B 118-B Muntanya EAP TRINITAT VELLA 9F Datospir 120 D 118-F Muntanya EAP SANT RAFAEL 7E Datospir E Muntanya ABS BON PASTOR 9E Datospir 120 D 118-F Muntanya EAP CIUTAT MERIDIANA 8H Datospir 120 C Muntanya EAP GUINEUETA 8F Datospir 120 D 118-A Muntanya EAP EL CARMEL 7C Datospir 120 D 118-F Muntanya EAP ROQUETES 8G Datospir 120 D 118-F\n57 Cal tenir en compta que la primera tasca per a iniciar la connectivitat d un espiròmetre, és demanar autorització a la Direcció Econòmica per a l adquisició d una nova llicencia de connexió a ecap, o de totes dues llicencies la de connexió al progrmari W20, i la de l ecap. Cada connexió té un cost de llicencia. Cost de les llicencies: CD Llicencia Software de Espirometria W20: 196 unitat + 10%IVA Mòdul ECAP desenvolupat per a ICS 38, per a programari W20: 102 unitat + 10%IVA Espiròmetres de reserva(sense cap tipus de llicencia): El següent lot d espiròmetres que es mostra en la següent taula i que no esta dintre del contracte de rènting, queda pendent de sol licitud de connectivitat per part de les direccions dels EAP. Aquests espiròmetres no disposen de llicencia de connectivitat del propi programari W20, per tant ens consten tots com espiròmetres de reserva. SAP Nom_UP Lloc Model N/S W20/eCAP Litoral EAP LA PAU 10I En reserva Datospir 120 A 118-B507 Sense llicencia de W20 ni de ecap Litoral EAP RAMON TURRÓ 10B En reserva Datospir 120 A 118-C685 Sense llicencia de W20 ni de ecap Litoral EAP SANT MARTI 10H En reserva Datospir 120 D 118-C925 Sense llicencia de W20 ni de ecap Dreta PCLARET, EAP JOANIC 6A En reserva Datospir 120 BN 118-B386 Sense llicencia de W20 ni de ecap Dreta EAP SANLLEHY 7A En reserva Datospir 120 DNs 118-C181 Sense llicencia de W20 ni de ecap Esquerra ADRIÀ, EAP MARC AURELI 5A En reserva Datospir 120 A 118-D981 Sense llicencia de W20 ni de ecap Esquerra EAP SANTS 3E En reserva Datospir D980 Sense llicencia de W20 ni de ecap Esquerra CAP II MANSO En reserva Datospir Sense llicencia de W20 ni de ecap En la majoria dels EAP, el centre ja disposa d un aparell amb la connectivitat implementada, com a més a més, només es programen espirometries en una única agenda (llista de treball:wl), per a tot el centre. Tots els dispositius d aquesta llista estan com equipament de reserva. A banda ens consten tres espiròmetres connectats dels quals vam fer un dolent enregistrament dels números de sèrie i resto a la espera de confirmar-los. SAP Nom_UP Lloc Model N/S W20 ecap Esquerra EAP CARRERAS CANDI 3E Con. 203 Datospir /880/ Esquerra EAP DR CARLES RIBAS 3C Sala ECG Datospir / Esquerra EAP LA MARINA 3H Datospir 120 D 118-XXXX Quan confirmem aquestes ultimes dades, el total d espiròmetres connectats podria ser de 57. Ara bé, al no disposar del N/S no puc 38 Encara que el mòdul Interfície HIS(eCAP)-Modalitat(Espiròmetre) és pràcticament un programa desenvolupat pel propi ICS, el programari W20 esta adaptat per aconseguir la funcionalitat de connectivitat adient.\n58 58 garantir si estan integrats a PACS o les infermeres realitzen carrega manual. 4.4 Departamental de GEMMED pels ECG Dicomització dels electrocardiògrafs GEMMED La integració dels electrocardiògrafs del fabricant GEMMED com ja hem comentat, depèn de la interfície PACS-Modalitats. En aquest apartat farem una descripció tècnica del model de connectivitat amb totes les especificacions dels recursos utilitzats. A més a més, detallarem tots els procediments que cal realitzar per a garantir la connectivitat dels aparells. El següent gràfic ens permetre fer-nos una idea del model de manera previa la descripció tècnica de cada capa: La connexió al PACS dels aparells, es porta a terme mitjançant un servidor i un software (Interfície PACS-Modalitats), propietari del fabricant. Els electrocardiògrafs envien mitjançant un únic missatge DICOM un arxiu en format Waveform 39. Aquest arxiu incorpora per separat dades demogràfiques i seqüències de valors (ondes), de senyals (canals), mostrejats, capturats, i comprimits, de l electrocardiograma. Finalment l arxiu últim es pot visualitzar mitjançant el visor RAIM Java des de la referència de la Interfície HIS-distribució WEB (HCNet), que es fa servir de manera estandarditzada per a la radiologia convencional. La programació de l activitat és fa mitjançant l aplicatiu SIAPWEB (Interfície HIS/RIS-PACS) que omple una Worklist com la d un CR convencional i ho fa segons al gràfic anterior, directament sobre el PACS. 39 Existeix un referència completa de les especificacions d aquest format en el document: Supplement 30: Waveform Interchange -DICOM-NEMA, Versio Letter Ballot del 1 de Nov.de1999.\n59 Gestió de la Interfície PACS-Modalitats Implementada per un maquinari i programari específic, independent al circuit de radiodiagnòstic, les especificacions són: Un servidor (p2264) amb la IP: Model: ProLiant DL 140 G3 amb dos processador Intel XEON E5420 a 2.5 GHz de freqüència de rellotge, de 4 nuclis i amb 4 Gb de memòria RAM. El Sistema Operatiu Microsoft(R) Windows Server 2003 Enterprise x64 Edition, que té instal lat el programari gem heart link plus (GHL+). El motor d integració (GHL+) treballa sota un JBoss (servidor de aplicacions de llicencia GPL/LGPL, amb certificat J2EE 1.4). Els requeriments mínims del software JBoss són: JRE 1.6 (32 bits) (el servidor pot ser de x64, però la maquina virtual de java ha de ser de 32) 1024Mb RAM. A partir de 1GB de disc dur. Mínim 1,5 GHz CPU. Els dos mòduls del motor són: 3. Un mòdul gestor de llicències. És fa servir per a controlar el nombre d aparells que es connecten al servidor. Aquest mòdul utilitza un arxiu.key, on trobem el numero de sèrie i la l adreça MAC de cada modalitat (Electrocardiògraf), que es vol connectar. El segon mòdul esta format alhora per dos subsistemes més. El sistema d enviament a PACS dels arxius DICOM Waveform, i el gestor de les Worklist (SCU 40 ) dels aparells connectats. Tal com ens mostra la següent figura. 40 En totes les comunicacions DICOM existeixen entre un usuari de la classe de servei (Service Class User, SCU) i un proveïdor de la classe de servei (Service Class Provider, SCP). El SCU és el paper exercit per un AE DICOM que invoca operacions i realitza notificacions en una associació específica. El SCP és el paper exercit per un AE DICOM que realitza operacions i invoca notificacions en una associació específica. Com la comunicació entre un parell d AE treballa en un model client/servidor. El SCU actua com un client, mentre que el SCP actua com el servidor\n60 60 1. El servidor de transferència d arxius (SFTP - Apache FTPServer) que s encarrega de rebre els arxius DICOM Waveform encriptats i enviats pels aparells. Aquest servidor FTP està configurat inicialment amb el valor per defecte de 10 connexions simultànies. Aquest paràmetre es configurable, mitjançant la edició de l arxiu ftpconf.xml. Us posem un exemple de configuració: <server xmlns=" xmlns:xsi=" </server> xsi:schemalocation=" ing/v1 id="server" max-logins="500" anon-enabled="false" max-anon-logins="123" max-login-failures="124" login-failure-delay="125" >\n61 Aquest arxiu es troba en al següent carpeta: C:\_ProgramFiles(x86)\_gemmed\_ghl\_jboss GA\_server\_default\_deploy\_GHL.sar\_conf Els dos paràmetres crítics de la configuració són: max-logins, numero màxim de connexions simultànies. max-anon-logins, numero màxim de connexions anònimes simultànies. Per aplicar els canvis fet en aquest arxiu, cal parar primer el servei i tornar a arrancar un cop s ha modificat. 2. Un aplicatiu servidor per a la gestió de la llista de pacients. Controla el flux d informació, missatgeria de les Worklist de les modalitat (aparells) cap al PACS. Aquesta comunicació entre el servidor (SCU) i el PACS, fa servir el protocol DICOM sobre TCP/IP. No existeix comunicació directe entre PACS i les Modalitats (Electrocardiògrafs). La Interfície gestiona totes les transaccions i les registra en una BBDD interna, això li permet optimitzar processos de gestió de tràfic i realitzar operacions de recuperació offline. Interfície HIS/RIS-PACS dels ECG de GEMMED S ha desenvolupat de manera especifica una aplicació (Interfície) en programari.net, (fent servir els estàndards: WSDL 41, XML, HL7 i DICOM), que canalitza les peticions dels electrocardiogrames des del programari HIS cap al PACS. El nucli d aquesta aplicació és la gestió de les agendes42 d electrocardiogrames actives a la banda del programari HIS, des de la que posteriorment es realitza un bolcatge cap a les agendes de gestió worklist(wl) del programari PACS. La existència de les dues agendes simètriques en totes dues capes, permet canalitzar la missatgeria DICOM (OMI/ORI), i alhora gestionar dos processos paral lels de distribució i control de les proves en les dues capes del model (HIS/RIS i PACS): 1. Pel programari HIS/RIS: Control del procés de distribució d activitat, per que des de diferents agendes d ecap, es puguin programar electrocardiogrames en un mateix aparell(modalitat). 2. Pel programari PACS: Control del procés de distribució d activitat, per a que des d una mateixa agenda de gestió, es puguin canalitzar peticions cap a varies AETitle (aparells/modalitats). 41 Web Services Description Language: 42 Hem de recordar que realment no és una agenda de treball de SIAPWEB que es pugui configurar per capes. Encara que en previsió de que en algun moment és pugui fer connectivitat directa per a bolcatge automatitzat (tal com es pot interpretar pels atributs en vermell i comentats amb el text: Per lligar ECG amb una agenda). En el futur esta previst aquest procediment.\n62 62 Els missatges HL7 OMI 43 de programació d imatges (en el nostre cas arxius en format (DICOM ECG Waveform), es gestionen mitjançant un WEBServices XML, que respon a la següent url: Els missatges OMI s envien des del programari RIS (ecap), des de l anterior url, cap el WEBServices XML del PACS, definit per la següent url: Aquest WEBServices XML, és l encarregat, de recollir els missatges DICOM HL7 OMI i retornar els missatges ORI 44 de confirmació. Amb aquest tràfic de missatges conformen les llistes de treball (WL) dels aparells. Integració en el Sistema PACS Per a definir l entrada de cada modalitat en el gestor RAIM Server, i tal com hem vist, en la descripció de la Interfície RIS-PACS, el valor del paràmetre AETitle és el mateix que el del paràmetre Sala. <PB9DECG68191> <GetWL Modality="ECG" Station=" PB9DECG68191" /></PB9DECG68191> <PB9DECG68190> <GetWL Modality="ECG" Station=" PB9DECG68190" /></PB9DECG68190> 43 Order Message for Imaging: És el missatge originat en el programari RIS com fruit de l ordre de petició o d entrada, té diferents camps, com les dades d identificació del pacient, les demogràfiques. Informació sanitari complementaria, com la ordre clínica o informació de problemes de Salut. També pot incloure dades d asseguradores i observacions, etc. 44 Imaging Order Response Message To Any OMI: : És el missatge el missatge ACK, de verificació de la recepció de l ordre d entrada. Fonamentalment té un camp critic el d error, que permet garantir la missatgeria entre el programari RIS i el de PACS.\n63 Gestor de la Interfície HIS/RIS-PACS pels ECG Existeix un Front-End pel manteniment d aquestes agendes, la URL que fem servir per a invocar el menú d operador i que ens permet donar d alta els ECG al programari HIS/RIS és: URL s Producció URL s de Backup Aquest accés, només esta actiu pels Responsables d UP i els usuaris amb ROL de Referent de Catàleg (ecap-catàleg). L opció que cal escollir és la darrera del menú Catàlegs. L accés i les altes (manteniment en general), es realitza per BBDD. Amb la qual cosa, només podem visualitzar els parells que estan donats d alta pels Centres/Equips que es troben en la BBDD seleccionada. Els paràmetres necessaris per a connectar un aparell al sistema es mostren en la següent pantalla, cal recordar que l identificador AETitle que es mostra no és realment l AETitle del dispositiu sinó l esmentada agenda sala (WL) de prebolcatge de PACS/HIS.\n64 64 Programació d activitat i Publicació dels resultats. (Interfície HIS-distribució WEB (HCCNet ) + Programari RAIM JAVA) La distribució WEB dels electrocardiogrames segueix el model de la resta d estudis del sistema de radiologia. L aplicatiu WEB (HCCNet) permet la distribució de les dades de la Historia Clínica del ciutadà (entre aquestes dades es troben les imatges radiològiques, els ECG i els gràfics de les corbes espirométriques, (capítol 3.4). Els electrocardiogrames són accessibles des del menú Informes i una vegada hem accedit a la HCC del pacient. Tal com ja s ha comentat en el capítol de digitalització, el sistema de publicació, consisteix en enviar mitjançant missatges HL7 (encapsulats en XML) les dades d identificació del pacient i l Accession Number de l arxiu en format (DICOM ECG Waveform). Tota publicació d activitat a la HCCNet genera algun tipus d avis en el perfil del metge, en el cas d activitat de Radiologia una Alerta, en el cas dels Electrocardiogrames un Avis a la pantalla d Ordres Clíniques. Aquest fet ens permet accedir a la visualització de les senyals i analitzar l electrocardiograma des de dos accessos diferents: 1. El primer sense sortir de l aplicatiu e-cap, 2. El segon fent servir la crida a la HCCNet. 1. Des de la pròpia agenda del metge, seleccionem el pacient, mitjançant el botó de Avisos i una vegada dins d aquesta pantalla, seleccionem el botó de Alertes Derivacions. En aquet punt podrem veure l entrada de la prova realitzada amb la descripció ELECTROCARDIOGRAMA. ECG. 2. Des de l agenda, i tenint seleccionat prèviament el pacient, utilitzar el botó de la HCCNet. Una vegada dins de l aplicatiu de publicació, els electrocardiogrames són accessibles des del menú Informes. Els estudis, electrocardiogrames. Són accessibles des del menú Informes i una vegada hem accedit a la HCC del pacient.\n65 El visualitzador amb el que treballarem és el visor clínic RAIM Java de UDIAT, amb el complement específic de GEMMED, amb el qual podem realitzar operacions senzilles de mesura de les senyals enregistrades. Per a poder realitzar aquestes mesures, es poden afegir nivells i establir diferents escales de guany. Per fer-ho, cal posar-se a sobre de la finestra del diagrama i fer click al botó esquerra del ratolí, amb el qual activem el menú contextual que ens oferirà les opcions de les diferents eines a utilitzar. Programació d activitat en als Electrocardiògrafs Cada EAP gestiona de manera diferent la programació d activitat dels electrocardiògrafs. La Unitat d informàtica ha creat un manual de treball del circuit de programació d activitat: Manual d utilització: MdU_ECG_GEMMED_v2.pdf. Contemplant les quatre maneres de programar la llista de treball (WL) dels aparells. Actualització del Firmware i configuració de l aparell Per poder connectar l aparell cal realitzar tres tasques: sol licitar un evolutiu d imatge, actualitzar el firmware de l aparell i configurar els paràmetres de connectivitat. Per a realitzar-les, la unitat d informàtica ha definit un document de protocol: Manual de Configuració: UFC_ECG_GHO_v1_0_0.pdf. El document original del evolutius ve definit pel CCT, i respon al següent nom: AS_FUN_CNV_IM(ECG)(centre)(codi)_1.0.doc.\n66 66 Instal lació de l aparell amb carro En l entorn dels CUAPs, per a poder connectar l aparell model GEM Heart One Plus de GEMMED (que ve subministrat amb un carro amb suport WIFI), cal configurar una petita xarxa Wireless. La finalitat d aquesta infraestructura, és desplaçar l ECG entre els boxes d urgències. Prenem com exemple l ECG del CUAP Horta, aquesta mateixa infraestructura dona cobertura a la EPOC PDA.\n67 Inventari d electrocardiògrafs En l Àmbit de Primària de Barcelona disposem de electrocardiògrafs connectats. D aquest total, quatre són model MAC 1200 de General Electric, pels qual no hi ha possibilitat d automatització de carrega de valors. Per tant només són connectables 59. El següent llistat mostra el total d aparells inventariats 46, de ells 51 estan connectats i treballant contra el PACS de Barcelona. SAP UP Model N/S MAC IP AET Lloc Dreta CAP QUEVEDO Gem heart one Plus C PBQVDECG Planta 0 - Consulta 12 Dreta CAP ROGER DE FLOR Gem heart one Plus C D PBREAECG Planta 2- Consulta 05 Dreta CAP ROGER DE FLOR Gem heart one Plus C F PBREAECG Planta 2- Consulta 08 Dreta CUAP HORTA Gem heart one Plus C F PBCHECG Mòbil Dreta EAP CLOT 10G Gem heart one Plus C E PB10GECG12130 Planta 0 - Consulta 11 Dreta EAP CLOT 10G Gem heart one Plus Planta 0 - Consulta 2 Dreta EAP LA SAGRERA 9A Gem heart one Plus C PB9AECG19560 Mòbil Dreta EAP PG ST JOAN 2H (CARLES I) Gem heart one Plus C PB2HECG Mòbil Dreta EAP PASSEIG SANT JOAN 2H Gem heart one Plus C F PB2HECG24970 Mòbil Dreta MARAGALL, EAP CAMP DE L'ARPA 10F Gem heart one Plus C B PB10FECG56206 Planta 2 - Consulta 100 Dreta MARAGALL, EAP CONGRÉS 9C Gem heart one Plus C PB9CECG57115 Mòbil Dreta PCLARET, EAP JOANIC 6A Gem heart one Plus Extended C A PB6AECG Planta 2 - Consulta 17 Dreta PCLARET, EAP VILA DE GRÀCIA 6B Gem heart one Plus Extended C PB6BECG Planta 2 - Consulta 2 Esquerra ADRIÀ, EAP SANT ELIES 5B Gem heart one Plus C F PB05BECG16230 Mòbil Esquerra ADRIÀ, EAP SANT ELIES 5B Gem heart one Plus Extended C B PB05AECG16231 Mòbil Esquerra CAP II MANSO Gem heart one Plus Extended C D Esquerra CAP II MANSO Gem heart one Plus Extended C E0 45 També existeix un Gem heart one Plus instal lat en el CAP Carmel amb la configuració del primer pilot d integració no basat en comunicació DICOM. 46 No té perquè ser el total d aparells de l Àmbit, el fabricant no guarda registre del destí dels aparells, si aquest entren en un concurs corporatiu. Només podem inventariar l equipament quan ens facin la sol licitud de la seva integració amb el PACS.\n68 68 SAP UP Model N/S MAC IP AET Lloc Esquerra CUAP MANSO Gem heart one Plus Extended C DF PBCMECG7672 Mòbil Esquerra EAP LA MARINA 3H Gem heart one Plus C PB3HECG4100 Mòbil Esquerra EAP LA MARINA 3H Gem heart one Plus C Esquerra EAP SANTS 3E Gem heart one Plus C A PB03EECG20230 Mòbil Esquerra MANSO, EAP POBLE SEC 3B Gem heart one Plus C F PB3BECG76140 Planta 1 - Consulta B Esquerra MANSO, EAP SANT ANTONI 2A Gem heart one Plus Extended C F PB2AECG76142 Mòbil Esquerra MANSO, EAP SANT ANTONI 2A Gem heart one Plus Extended C PB2AECG76141 Mòbil Esquerra MANSO, EAP UNIVERSITAT 2D Gem heart one Plus Extended C A PB2DECG76145 Mòbil Esquerra MANSO, EAP UNIVERSITAT 2D Gem heart one Plus Extended C PB2DECG76146 Mòbil Esquerra MANSO, EAP VIA ROMA 2B Gem heart one Plus Extended C PB2BECG76144 Mòbil Esquerra MANSO, EAP VIA ROMA 2B Gem heart one Plus Extended C PB2BECG76143 Mòbil Litoral CAP II POBLENOU Gem heart one Plus C C PB10CECG1201 Planta 5 - Consulta 10 Litoral CUAP ST MARTI Gem heart one Plus C PBCSTMECG3203 Planta Baixa - Box 1 Litoral CUAP ST MARTI Gem heart one Plus C PBCSTMECG3204 Planta Baixa - Box 2 Litoral EAP CASC ANTIC 1B Gem heart one Plus C B Litoral EAP CASC ANTIC 1B Gem heart one Plus C Litoral EAP LA PAU 10I Gem heart one Plus Extended C C PB10IECG Planta 1 - Consulta 20 Litoral EAP POBLENOU 10C Gem heart one Plus C PB10CECG1203 Planta 0 - Urgències Litoral EAP POBLENOU 10C Gem heart one Plus C C PB10CECG1202 Planta 1 - Consulta 1 Litoral EAP RAMON TURRÓ 10B Gem heart one Plus Extended C DD Litoral EAP RAVAL NORD 1E Gem heart one Plus C PB1EECG14250 Planta Baixa - Box 2 Litoral EAP RAVAL NORD 1E Gem heart one Plus C PB1EECG14249 Planta Baixa - Box 2 Litoral EAP SANT MARTI 10H Gem heart one Plus C E PB10JECG3201 Planta 0 - Consulta 1 Litoral EAP SANT MARTI 10H Gem heart one Plus C PB10JECG3202 Planta 0 - Consulta 2 Litoral EAP SANT MARTI 10H Gem heart one Plus C PB10JECG3200 Planta 5 - Consulta 6 Muntanya ABS BON PASTOR 9E Gem heart one Plus C E PB9EECG8226 Planta 0 - Consulta 1 Muntanya ABS BON PASTOR 9E Gem heart one Plus Extended C C PB9EECG8227 Planta 0 - Consulta 1\n69 SAP UP Model N/S MAC IP AET Lloc Muntanya ABS SANT ANDREU 9D 9G Gem heart one Plus C PB9DECG68190 Planta 1 - Consulta 1 Muntanya ABS SANT ANDREU 9D 9G Gem heart one Plus Extended C PB9DECG68191 Planta 0 - Consulta 4 Muntanya EAP CHAFARINAS 8I Gem heart one Plus C E PB8IECG60226 Planta 0 - Consulta 1 Muntanya EAP CIUTAT MERIDIANA 8H Gem heart one Plus C PB8HECG4226 Planta 1 - Consulta 35 Muntanya EAP GUINEUETA 8F Gem heart one Plus Extended C PB8FECG6226 Planta 3 - Consulta 8 Muntanya EAP HORTA 7D Gem heart one Plus C A PB7DECG84226 Planta 1 - Consulta 5 Muntanya EAP ROQUETES 8G Gem heart one Plus C B PB8GECG Planta 0 - Consulta 9 Muntanya EAP TRINITAT VELLA 9F Gem heart one Plus C EB PB9FECG Planta 1 - Consulta 15 Muntanya EAP TRINITAT VELLA 9F Gem heart one Plus C PB9FECG Planta 1 - Consulta 2 Muntanya TURÓ, EAP TURÓ 8C Gem heart one Plus Extended C PB8CECG Planta 1 - Consulta 22B Muntanya CUAP CASERNAS GEM Heart One Plus Extended C F PBCSNECG96226 Planta 0 - CUAP Casernes Muntanya CUAP CASERNAS GEM Heart One Plus Extended C E PBCSNECG96227 Planta 0 - CUAP Casernes Muntanya EAP SANT RAFAEL 7E GEM Heart One Plus Extended C D PB7EECG Planta 1 - Consulta 9 Muntanya EAP RIO DE JANEIRO 8E GEM Heart One Plus Extended C E PB8EECG64226 Planta 4 - Consulta 1\n70 70 5. Conclusions Durant les fases del projecte i degut a la seva durada i complexitat es van extreure diferents conclusions. Algunes d aquestes estaven lligades a la organització de les tasques a realitzar. 5.1Conclusions del tercer capítol Donada la diversitat de models i tenint en compte les particularitats d instal lació i configuració de cada programari, s ha assignat un tècnic responsable d implementació per a cada equip de treball i per a cada dos aparells. D aquesta manera, encara que el seguiment global del projecte de connectivitat es porta a terme centralitzadament per l Àrea d Aplicacions Informàtiques (AAI), un tècnic per àrea de treball, s especialitza en la connectivitat d un o dos tipus de dispositiu en concret. 5.2Conclusions del quart capítol La instantània final, dels aproximadament 255 equipaments d eletromedicina presents a l Àmbit de Primària de Barcelona Ciutat, és la que reflecteix la següent taula: Espiròmetres Resten 15 espiròmetres sense connectar o en carrega manual, 7 són Datospir 120 de reserva. Dels altres 8, 3 són Datospir 100D en carrega manual, sense possibilitat tecnològica d afegir-los al model de connexió automatitzat. Dels 5 restants, 1 no és propietat de l ICS i els altres 4 són model COSMED PONY FX que mai passaran a carrega automàtica.\n71 ECG (Electrocardiògrafs) Dels 11 ECG en carrega manual, només 6 resten per a passar al procés automatitzat. Els altres 4 de General Electric mai tindran llicencia. Donat que el model MAC 1200 encara no suporta connectivitat DICOM. L ECG amb la connexió especifica és fruit del primer pilot (23/3/2010) d integració d un ECG amb GEMMED, i aquest no esta basat amb la connectivitat DICOM a PACS. L ECG del CAP Carmel suporta un model amb missatgeria SOAP/XML. La implementació es va planteja mitjançant la instal lació del motor d'integració web service (gem heart link). Aquest motor esta basat en l'arquitectura J2EE i s'executa sobre un servidor d'aplicacions Apatxe Tomcat (pràcticament idèntic al del model basat en comunicació DICOM). Així mateix el motor interpreta missatges SOAP Web Services per a la comunicació amb el sistema HIS (ecap). L Operativa d'enviament actiu de llista de treball als ECG des de HIS és la següent: L ecap escolta amb una freqüència periòdica a tots els Electrocardiògrafs en xarxa i quan detecta que estan actius, envia directament la llista de treball pendent específica per a cadascun d'ells. Des dels electrocardiògrafs es realitzen els electrocardiogrames i l'ecap que esta escoltant, els captarà per emmagatzemar-los en el sistema i ser consultats i gestionats posteriorment. Aquesta solució es va descartà per un model més estàndard verificat pel TICSalut. Glucòmetres i Holters PA Respecte als Glucòmetres i els aparells mesuradors de PA (els Holters PA). Cal recordar que es necessari preparar un parell d ordinadors amb el programari d anàlisis i importació de les dades per EAP. Això vol dir que la instal lació d aquest tipus de programari afecta a uns 200 ordinadors\n72 72 aproximadament, per tant té un impacte bastant important en la feina de la unitat. 5.3Objectius de connectivitat a curt termini Campímetres i Càmeres Amidriàtiques. La connectivitat DICOM és molt important perquè permet estandarditzar tots els processos: els circuits de gestió de la programació, els d emmagatzematge dels resultats i els de generació més publicació d informes. A més a més, elimina la necessitat de desenvolupar connectors de conversió per a cada client i simplifica la connectivitat dels seus productes amb el programari HIS (ecap). Finalment i gracies a la estandardització redueix la càrrega de treball de la unitat d informàtica, donat que la resolució d incidències es similar a la dels entorns d imatge radiològica i no una especifica per a cada tipus d aparell. Per tant, és prioritària la integració de les modalitats amb el PACS, d aquesta manera ens evitarem el control i la gestió d un ventall de programaris propietaris (cada un d ells amb les seves especificacions). Cal indicar que la Interfície HIS/RIS-PACS ja estaria desenvolupada, ja que és pràcticament la mateixa que fan servi els ECG de GEMMED. Per tant, per a connectar el total de Campímetres i Càmeres Amidriàtiques (sempre que compleixin amb DICOM V:3.0), només caldria realitzar dos procediments: 1. Un evolutiu per al desenvolupament dels WS de missatgeria amb el RAIM Server des del programari HIS(eCAP) i la adequació dels menús del programari HIS, (el Front-End pel manteniment d agendes). 2. Realitzar un evolutiu per a cada una de las modalitats a donar d alta al PACS, com si es tractessin d un Ecògrafs, un Mamògrafs o un DR. Com exemple, pel cas de la connectivitat DICOM de les Càmeres Amidriàtiques el cost de la connectivitat esta penalitzat pel model TOPCON. Càmeres Amidriàtiques. Model TOPCON TRC-NW6S En la capeta d aquest model trobem dos arxius relatius al procediment d integració a PACS. La Declaració de conformitat amb DICOM: Dicom conformance statement.pdf.\n73 El pressupost de llicencia per a connectar una Camèra d aquest model: 005 FULL DICOM.pdf. Mal lauradament el tipus de llicencia és per aparells ubicats en edificis. Això vol dir, que si en un edifici tenim ubicades tres càmeres, la llicencia és de 1212,27 per dispositiu. Però si només tenim una maquina el cost és de 3.636,80. En el cas de l Àmbit de BCN como tenim 5 càmeres cada una en un edifici diferent tenim un cost de 5 x 3.636,80 = Model ZEISS VISUCAN 200 La llicencia esta instal lada i abonada.\n74 74 6. Col laboracions 6.1Unitat d Informàtica de l Àmbit de Primària BCN Documentació dels processos d instal lació Tota la documentació dels processos d instal lació s han realitzat des de l Àrea de Producció i Sistemes (APS), això s ha degut a que aquests processos impliquen desplegament de programari i aquesta és una de les tasques primordials de l àrea. Els documents d instal lació del programari dels següents aparells (Glucòmetres, Holters AMPA/MAPA), són fruit de l equip encarregat de desenvolupar i mantenir actualitzada la maqueta universal de programari dels ordinadors de l Àmbit: El seu responsable és el Sr. Daniel Olle Marra i l equip esta format per dues persones, de les que només el Sr. Xavier Peñafiel Vercher a intervingut en el projecte. En cas del programari específic dels EPOC PDA dels CUAP, el responsable ha sigut el Sr. Ricardo Gallardo Blanco. La Supervisió i validació d aquesta documentació treball meu, amb la revisió de les direccions Assistencials de les quatre SAP. Per a les instal lacions dels ECG i els Espiròmetres, la documentació va ser fruit d un treball conjunt del Daniel Olle Marra i meu. Pel cas dels Campímetres i de les Càmeres Amidriàtiques i donada la diversitat de fabricants i models, tota la documentació es fruit de la implicació pròpia i de tot l equip de maquetació (Daniel i Xavier). Finalment tota la documentació, la vaig presenta primer a la DEF i desprès a les Direccions Assistencials, totes dues vam donar el seu vist i plau.\n75 Desplegament i processos d instal lació El desplegament i connexió és responsabilitat dels referents territorials (tal com hem comentat en les conclusions del capítol 3), que han sigut els encarregats de coordinar la instal lació, inventariant els equipaments, generant i tramitant els evolutius, instal lant segons procediments els programaris i finalment establint fases de proves i formació. o Josep Bayo Gomez (Espiròmetres i ECG) o Josep Noguera Real (Espiròmetres i ECG) o Ignasi Rodriguez Espada (Espiròmetres i ECG) o Ricardo Gallardo Blanco (EPOC PDA, Holters AMPA/MAPA i Holter ECG). o Daniel Olle Marra i jo mateix (Glucòmetres, Holters AMPA/MAPA de GEMMED) Els Campímetres i Càmeres Amidiàtriques són fruit del treball conjunt del propi del Daniel i jo mateix.\n76 76 7. Agraïments 7.1 Altres departaments i Empreses de suport Per a documentar els processos d integració del Electrocardiògraf i dels Espiròmetres, ha sigut necessari el suport de l Àrea de desenvolupament del centre Corporatiu i dels enginyers de I+D de les empreses proveïdores dels aparells. Els dos col lectius, ens han proporcionat la seva part de la documentació sobre la mecànica del codi de les Interfícies desenvolupades per a la integració. A més a més, de les especificacions dels paràmetres de configuració dels aparells. Ara agruparem i detallarem departaments, empreses i persones segons aparell, i la part de la interfície desenvolupada. Altres Departaments Ens han proporcionat la documentació sobre la configuració sobre les especificacions de les Interfícies desenvolupades per la integració dels aparells. Interfície HIS-PACS dels ECG i Interfície HIS Modalitat dels Espiròmetres Empreses Àrea de Desenvolupament del Centre Corporatiu o Victor Alonso Cuenca o Igor Rodríguez Soler Centre de Competències Tècnic Argos Assistencial o Matias Rojas Abusleme (Referent DPI del CCT) Agrair la formació i la documentació a les empreses proveïdores, imprescindible per entendré el funcionament del blocs complets del sistemes d integració. Interfície HIS-PACS dels ECG CENTRE D IMATGE MÈDICA DIGITAL UDIAT Centre Diagnòstic S.A.,Corporació Sanitària Parc Taulí Gem-Med, S.L Montse Perez i Natalie Moraes Interfície HIS Modalitat dels Espiròmetres Sibelmed forma parte de Sibel Group\n77 8. Apèndix 8.1Els ECG no integrats 77 Malgrat que la línea de treball ja esta definida, i que el model de connectivitat és el basat en la integració via protocol DICOM al PACS (sigui de manera directe o mitjançant departamentals). Encara queden aparells connectats que no tenen la possibilitat d automatitzar la carrega de resultats, però que gaudeixen de la confiança del professionals, com passa amb el model MAC 1200 ST de GE. En aquest apartat hem afegit la quantitat i una relació d aparells d aquest model (trobareu el detall de la seva ubicació a la BBDD d aparells), que encara tenen un ús freqüent. També he afegit la documentació de la instal lació i configuració. Detalls de la connectivitat del model: MAC 1200 ST Models MAC 1200 ST de General Electric. Existeixen un total de: 33 unitats del MAC 1200 ST D aquest fabricant només continuen connectades 16 unitats del model MAC 1200 ST (CAP Clot, CAP Travessera, CAP Numancia, CAP Rio de Janeiro i CAP Horta) i la opció de connexió és la de temps real, i el mètode cable sèrie RS232 de 5m ref.: els electrocardiogrames és guarden en un servidor del centre i després es carregen a l e-cap. Llegir el document annex <Help de l ecap>: 4_Electrocardiogramas.pdf. Per a realitzar la instal lació, llegir els documents: Manual d usuari de l aparell i alhora Manual d instruccions d instal lació implementat per la Unitat d Informàtica de l Àmbit: MAC1200PosManualV1.pdf (En anglès). MdU_ECG_MAC1200ST_GEMS_v1_0_9.pdf. 8.2Formulari per donar d alta un ECG El formulari per donar d alta aquesta modalitat, compleix amb l estàndard de la resta de modalitats del pla de digitalització. Aquí mostrem un exemple, l alta de l aparell del CAP La Pau (10I). Hem afegit el valors per a que tinguem a ma un model sobretot alhora de configurar els paràmetres organitzatius per a ecap, donat que si aquest paràmetres no estan ben complimentats és possible que la infermera no visualitzi el botó del ECG en el formulari de la seva agenda. A més a més, no se li mostraran els aparells disponibles en el seu centre.\n78 78 Evolutiu d integració de modalitat / gabinet per ecap EVOLUTIU Nº IM 1.Dades del centre Centre Programari PACS Versió Programari WL Versió RS6 6.0.X.X RS6 6.0.X.X 2. Dades referent tècnic Contacte tècnic Telèfon 3. Dades referent funcional Contacte funcional Telèfon 4. Paràmetres modalitat Dades xarxa 4.1 Xarxa: (1 opció) IP estàtica X IP DCHP 4.2 Direcció Subnet Mask Gateway DNS DNS Tags personalitzats Nom del Tag tag Definició de la modalitat 4.7 Modality (1opció) (0008,0060) OPT XA SC RF ECG X US 4.8 Institution Name (0008,0080) 4.9 Station Name (0008,1010) Parametrització de la modalitat ecap / DICOM 4.10 AE Tittle PB10IECG Porta 4.12 Marca GEMMED Model GEM Heart One Plus Extended 4.13 Fabricant GEMMED 4.14 Serial number MAC C C