Partit del Manresa FS a Les Moreres\nDoble ració de partits aquest cap de setmana en motiu que s´ha de jugar el partit a Lleida corresponent a la jornada 9, ultima de la primera volta i aplaçat al seu dia per la neu a les carreteres.\nPartit del Manresa FS a Les Moreres.\nDos partits doncs de forma consecutiva amb dos equips que es troben a la zona baixa de la taula, l'avant penúltim Penya Esplugues i penúltim Lleida. Per tant, el Manresa amb tres partits aplaçats, Lleida, Industrias i Segorbe, jugarà el primer d'ells aquest diumenge després de fer-ho un dia abans a Esplugues.\nSito Rivera disposarà dels tretze jugadors per disputar aquests dos partits dins aquesta nova normativa de la RFEF de permetre jugar dissabte i diumenge en motiu del Covid i així facilitar el poder iniciar la segona fase de la lliga el dia 27 de març, sense partits pendents de jugar de la primera fase.\nUN PENYA ESPLUGUES EXPERT, NO ENTÉN LA SEVA CLASSIFICACIÓ\nDesprés de la remuntada dissabte passat davant Mar Dénia amb un 0-4 advers, el Manresa visita Penya Esplugues, un equip que està per sota a la classificació del que realment podría mereixe ja que en molts casos ha sortit derrotat amb resultats molt ajustats. Aquest fet no es normal per l'experiència dels seus jugadors pero aquesta es la realitat. A mes a casa seva com a locals han jugat sis partits amb dues victòries, ( Salou i Industrias ) tres derrotes ( Lleida, Segorbe i Mataró) i un empat amb Barceloneta.\nCom a visitant ha jugat vuit partits amb dues victòries , un empat i cinc derrotes. La seva classificació es compromesa. Hores d'ara es vuitè a la taula, tercer pel baix de la mateixa amb 14 punts i amb tots els parttits jugats sense cap aplaçament.\nEl Manresa per la seva part acceptat l´avançament de l´horari del partit que estaba previst a les 16, 00 hores.\nDOS EQUIPS QUE NECESSITEN DELS PUNTS\nDes de el 14 de novembre que el Lleida no coneix la victòria ni l'empat al seu pavelló Pardinyes. L'Última victòria va ser en aquesta data davant Mar Denia per tres gols a dos. A partir d'aquí ho comptabilitza tot amb derrotes davant Mataró, Industrias, Penya Esplugues i Natació Sabadell. Per tant, a casa ha jugat sis partits amb dues victòries, Salou i Dénia i les quatre derrotes consecutives esmentades. A fora i com a visitant, cinc derrotes, un empat i una victoria. La seva classificació amb 13 partits jugats i aquest de pendent, està amb 10 punts, novè a la taula i penúltim del subgrup.\nJORNADA 14 SUBGRUP 3B\nAE PENYA ESPLUGUES - MANRESA FS 15,45\nFUTSAL LLEIDA - CDFS SEGORBE 17, 00\nCFS MAR DÉNIA - FUTSAL MATARÓ 18, 00\nNATACIO SABADELL - INDUSTRIAS 19, 30\nCLUB SALOU FS - FUTSAL BARCELONETA DGE 12, 00\nFUTSAL LLEIDA - MANRESA FS DGE 18, 30\nFS RIPOLLET - CALVIÀ PALMA FUTSAL 15, 00\nUD IBIZA GASIFRED - FS PALLEJÀ 16,00\nARENYS DE MUNT FS - ESCOLA PIA SABADELL 18, 00\nAE HOSPITALET BELLSPORT- CERDANYOLA FC 18, 00\nUNION STA. COLOMA - SALA 5 MARTORELL DGE 12, 00


Ressenya d'una visita a l'amagat museu dedicat a Mendeleiev, a Sant Petersburg\nQuímica06/07/2019Claudi Mans i Teixidó\nEncara que pugui semblar el contrari, no soc gaire aficionat a visitar cases natals, cementiris commemoratius ni museus dedicats a persones importants. N'exceptuo llocs dedicats a pintors o escultors on hi hagi obra exposada. Però els memorials on bàsicament hi ha cartes, fotos familiars, necrològiques i portades de llibres no em solen interessar.\nPerò aquí em teniu, visitant el Museu Mendeleiev de Sant Petersburg. S'ha donat la circumstància que una visita amb amics a aquesta ciutat, a la llista de feia temps, ha estat possible de fer-la enguany, Any Internacional de la Taula Periòdica i dels Elements Químics. I no hauria pogut explicar a ningú que, sent allà, no hagués anat a visitar les empremtes del científic rus més famós, i menys en el "seu any": museu i monument. La tomba la deixarem per a una altra ocasió...\nLa ciutat de Sant Petersburg va dedicar a Mendeleiev el petit museu que porta el seu nom tot just quatre anys després de la seva mort, és a dir, el 1911. El van situar a les mateixes dependències que ocupava a la universitat. La universitat i la Societat Russa de Química van comprar a la seva vídua la biblioteca, els arxius i alguns mobles, i ho van mantenir allà mateix on eren. Les sales de menjar i dormir són ara espais d'exposició.\nFigura 1. Porta de la universitat i placa commemorativa, que indica que Mendeleiev va treballar-hi del 1850 al 1890.\nFigura 2. Despatx (esquerra) i biblioteca (dreta), tal com sembla que eren. No hi ha documentació de l'època.\nA la sala d'entrada, l'antiga sala d'estar, hi ha diverses fotos o pintures familiars, entre les quals destaquen les dels seus pares, Maria i Ivan (figura 3). La família era desembrista, [+] una línia política liberal induïda pels oficials joves russos i influïda pels jacobins francesos i la maçoneria, que després d'un fallit cop d'estat foren deportats a Sibèria. A la mateixa cambra hi ha una taula baixa amb unes tovalles on hi ha brodades les signatures d'un grup d'artistes i intel·lectuals que s'hi reunien, i que, com diu el fullet, "les dones van brodar sobre les signatures inicials fetes amb guixos de colors".\nFigura 3. Fotos familiars. La taula amb les tovalles brodades.\nMendeleiev va anar a Sant Petersburg als 16 anys, on va estudiar física i matemàtiques en un institut de secundària i després a la universitat. S'hi va graduar com a primer de la classe el 1855, als 21 anys, amb un treball de tesi sobre l'isomorfisme dels minerals (figura 4). La seva mala salut el va portar a seguir la carrera acadèmica a Odessa, al sud de Rússia. El 1859 la universitat l'envià a Heidelberg a prosseguir els seus estudis, i allà es va trobar amb Bunsen, Kirchhoff i Erlenmeyer, químics eminents. Després d'un viatge per Europa, finalment va assistir al famós Congrés de Química de Karlsruhe del 1860 [+], i tornà a Sant Petersburg on, per sobreviure econòmicament, va escriure llibres de text, i entre els quals el primer llibre de Química Orgànica en rus, molt elogiat. Va ser contractat per la universitat i començà a escriure un tractat de Química. Va ser llavors que va desenvolupar la idea de la periodicitat de les propietats dels elements, i el sistema periòdic. En el seu llibre de Química de 1869 va incloure-hi el seu treball sobre la periodicitat.\nFigura 4. Algunes publicacions de Mendeleiev. D'esquerra a dreta, la seva tesi de graduació; llibre sobre Química Orgànica; llibre de Química del 1869 on va aparèixer la taula periòdica; i un llibre sobre espiritisme, temàtica que li va interessar els darrers anys de vida, des de l'escepticisme.\nEls primers esbossos que es conserven sobre la gènesi del seu sistema periòdic, així com el primer i conegudíssim manuscrit sobre la primera taula periòdica són al museu, juntament amb una taula periòdica mural del 1871, en el format que definitivament li donà Mendeleiev (figura 5). Va mantenir-lo amb les modificacions degudes als nous elements que s'anaven descobrint.\nFigura 5. A l'esquerra, manuscrits on s'esbossa el sistema periòdic dels elements. Al centre, la primera taula periòdica manuscrita. A la dreta, taula periòdica mural del model del 1871,\nAl museu hi figura documentació de tota la vida científica, tècnica i familiar de Mendeleiev, que va dedicar-se a molts altres temes a part de la taula periòdica. Des de la seva posició de responsable de l'Oficina de Pesos i Mesures de Sant Petersburg va participar en la definició dels estàndards de qualitat del vodka (acció per la qual va ser molt conegut) i de la introducció del sistema mètric a Rússia, va comprar i gestionar una granja model, va dissenyar expedicions a l'Àrtic, va ser consultor d'explotacions de petroli a Bakú, va formular una pólvora sense fum, va estudiar –i atacar– els espiritistes, i va fer de crític d'art.\nMalauradament, al meu entendre de forma incomprensible, enguany la ciutat de Sant Petersburg sembla ignorar que el 2019 és l'Any Internacional de la Taula Periòdica i dels Elements Químics. Cap cartell, cap llibre editat, cap activitat –almenys el que jo vaig poder veure i entendre– ni a la universitat, ni al municipi. Els únics actes que s'hi fan són portats de fora, per la IUPAC o per EuChemS. Tot plegat és un misteri!\nFigura 6. Retrats i bust de Mandeleiev al seu museu.\nEl museu és a l'edifici de la Universitat Estatal de Sant Petersburg, a l'illa Vasilievski, carrer de Mendeleiev núm. 2 (Mendeleevskaya Linija). S'hi pot arribar a peu des del centre històric en quinze minuts, travessant el pont Dvorcov (Dvorcocyj Most). No hi ha cap indicació del museu enlloc, ni a gairebé cap guia ni plànol. Només hi ha l'indici que al costat de la porta d'entrada de la universitat hi ha una placa dedicada al científic, la de la figura 1. Cal trucar, si és tancat, i superar un parell d'ordenances que només parlen rus, fins a trobar la persona encarregada del museu i que sí que parla anglès. El museu és a la mateixa planta baixa, i amb sort et deixen un fulletó explicatiu de 7 pàgines en anglès, que cal tornar al final. No hi ha indicació d'horari d'obertura ni de dates de tancament. Per prudència vaig anar-hi a mig matí d'un dimarts, dia en què no solen tancar els museus. És gratuït. M'hi vaig passar una hora, sense intentar desxifrar textos en rus. Si has arribat fins al final d'aquesta ressenya, has d'anar-hi: ets un mendeleievòfil, evidentment.


4K No estàs preparat per al Prime Time? La conversa continua ... | NAB Show News | 2020 Soci de mitjans de comunicació de NAB Show i productor de NAB Show LIVE. Broadcast Engineering News\nInici » Notícies » 4K no està preparat per a la primera hora? La conversa continua ...\nFa dues setmanes vam publicar l'article 4K Big a NAB, però no estem preparats per a la primera hora? Aquesta setmana afegim alguns resultats de l’enquesta i comentaris dels lectors i us convidem a reflexionar i comentar.\nEn una enquesta de la indústria duta a terme a 2013 tardana d’instal·lacions de difusió, vídeo pro i mitjans digitals - Informe de tendències de producció de mitjans digitals 2013 - SCRI ha trobat que 4K es troba per sota de 1080i, 3G / 1080p i 720p com a format de vídeo utilitzat per a l’adquisició. encara més baix.\n1080i és el format de vídeo més utilitzat per rodar: uns set de cada deu instal·lacions informen de l’ús. 720p classifica un 2 relativament llunyànd amb 48.1% utilitzant; seguit de prop per 3G / 1080p (47%) i SD-SDI (32.2%). 4K fa una entrada a 5th feu servir amb menys d’una de les tres instal·lacions (29%) utilitzant. 3D es realitza amb 12.6%, seguit d’IP (8.7%) i 8K (3.3%).\nTambé quan se'ls va demanar que valoressin la importància de les qüestions tecnològiques, els fluxos de treball de 4K i la producció digital es troben en els cinc fons d’un total de vint problemes tecnològics, encapçalats per l’emmagatzematge de dades i els fluxos de treball basats en fitxers.\nHem rebut diversos comentaris interessants, que formem el nostre darrer missatge a continuació, i us convidem a fer comentaris i reflexions sobre aquest tema en evolució de 4K en els sectors de difusió, vídeo i mitjans digitals i cinema.\nMarK Schubin, enginyer i explicador: Bé, és una tecnologia jove, per descomptat, però, com va mostrar la recent transmissió del National Theatre de Londres, es pot fer. Crec que les lents són probablement el major problema per a la típica presa de càmeres de múltiples càmeres.\nLa qüestió real és si "4k" hauria de fer-se. La meva foto preferida de NAB d’aquest any va ser presa a l'àrea de NHK, on hi havia una pantalla gegant de 8K, probablement més gran que la majoria de la gent que pugui posar en una sala independentment del preu. Molt a prop del front de la pantalla hi havia un rectangle blanc a terra. Al rectangle hi havia petjades negres. Allà se suposava que els observadors estaven a veure les imatges.\nL'European Broadcasting Union va fer proves de visualització d'imatges "4k" en una pantalla 56-inch més raonable. Quan la gent ho va veure des d'una distància normal de visualització de la televisió a casa, la millora va acabar HD tenia aproximadament un terç d’una nota; vist des de 40 polzades, era aproximadament la meitat d’un grau. Utilitzant diferents materials d'origen, amb un moviment alt, l’EBU va trobar una millora de grau completa per duplicar la taxa de fotogrames. Per tant, això suposa una millora com a màxim de la meitat de la qualificació per a un increment de vuit vegades la taxa de dades sense comprimir sobre 1080i o 720p vs. una millora de grau complet per obtenir una duplicació.\nAquesta informació és totalment pública i disponible al lloc web de l’UER. A la recent NAB /SMPTE Tecnològica Cimera sobre Cinema, l'EBU va presentar algunes informacions preliminars sobre el rang dinàmic alt. Era massa aviat per obtenir conclusions, però les dades presentades suggereixen que la millora percebuda podria ser encara més gran per a un augment encara més reduït de la taxa de dades no comprimida.\nLlavors, per què estem pressionant a favor de la tecnologia amb el xoc més baix per al dòlar?\nGeorge Hoover : Marca, excel·lent pregunta, sobretot quan 4K és una lent completa per mostrar actualització de "carretó elevador". Per què no fer la gran inversió una vegada per a la millora més gran visible per als nostres públics tant a cinemes com a casa.\nDavid Musick, escriptor independent, Broadcast, Broadband i Consultor IT: Veig moltes comparacions de "4K" amb HD i 3D en el sentit del màrqueting, però, hi ha grans diferències en els entorns en què van créixer o en què creixen. 3D té una llarga història de fluix en el cinema i, malgrat molts avenços tècnics, encara està majoritàriament lligat a ulleres i variancies en la tolerància en el sistema de visió humana. Algunes persones simplement no veuen 3D, altres només poden tolerar períodes curts de mirada, mentre que altres no tenen cap problema a través de llargmetratges. Davant d’aquesta “fragmentació”, 3D simplement no pot adoptar-se en massa ni a les sales de cinema ni a casa.\nHD tenia molts factors que l’impulsaven, sobretot si el govern exigeix que passés a la televisió digital que contenia HD so de vídeo i multicanal a les especificacions. Això va actuar principalment com a "assegurança" que, finalment, els consumidors estaven canviant de televisió SD heretada HD els conjunts, encara que després d’un ús provisional d’un quadre convertidor DTV. Això va assegurar més o menys que les despeses de millora de les infraestructures de producció i transmissió resultarien finalment en experiències de visió dels consumidors millorades. (Només cal veure una cinta VHS en un PAL llegat o un televisor NTSC per a una il·lustració de la millora!) Tenint en compte la seguretat de la seva acceptació massiva, era relativament segur apostar per les evolucions tecnològiques que donessin suport HD, com el DVD que evoluciona cap a Blue Ray, la conversió de cable i satèl · lit serveis a digital i HD lliurament, i els avenços en IPTV per nomenar uns quants.\n4K o fins i tot 8K és un objectiu progressiu natural per a la producció o hauria de ser-ho. Utilitzar el mitjà de gravació de la més alta qualitat que sigui pràctic per capturar un rendiment és sovint primordial, donat el valor d'aquestes actuacions. Al costat del consumidor, les coses no són tan clares. Tot i que 4K s'està veient a les sales de cinema digitals, on la seva elegibilitat per substituir pel·lícules és òbvia, el seu avantatge a la casa mitjana pot no ser tan gran, com s'ha assenyalat. El salt des de HD a 4K en una pantalla "mitjana" 60 ″ no és tan gran com la de SD a HD, i és més evident en distàncies de visió properes. Aquí es troba un problema per a 4K que encara és inherent a HD, múltiples qualitats i resolucions del programa. Es pot presentar un programa de televisió a 1080i o 720p, però alguns dels punts o intersticials poden ser SD i en diferents proporcions. Alguns poden fins i tot estar en menys de SD! La variació pot ser tolerable en una pantalla de grandària mitjana, però volat a 110 ″ o més, yuk! El control del contingut, com ara reproduir només discs de Blue Ray, sens dubte ajuda a treure el màxim profit de la distància de visualització del "punt dolç", però l'augment de 4K només farà més evident les variacions.\nTant si 4K o no representarà una "gran millora" en l'experiència de l'espectador mitjà, sembla obvi que els fabricants de televisors dels consumidors tenen alguna cosa en compte, ja que els preus de la televisió d'alta definició estan "aplanant-se". sobretot ara a les llars que ho desitgen. És probable que 3K es trobi en sèries de finalistes cada vegada més altes, però el principal "motor" de 4K no tindrà un esforç concertat. HD tenia. Probablement l’experiència més òbvia de vendre 4K a 4K serà esportiva, amb la compra de bars esportius a la pantalla i la subscripció a la programació esportiva de 4K. El cinema a casa seguirà sent un element natural per a les actualitzacions de 4K, ja que alguns ara superen el rendiment dels teatres comercials. També us ajudarà un format de disc actualitzat de 4K Blue Ray.\nPer descomptat, tot això depèn dels consumidors que, en última instància, decideixin que la millora que ofereix 4K mereix la inversió. La majoria de la gent no es preocupa per la diferència entre una pel·lícula de Blue Ray i una pel·lícula lliurada a través d’una transmissió 4.2.0. La majoria no els importa que alguns canals de televisió siguin 720p en lloc de 1080i.\nAmb els consumidors és sempre saber si és prou bo. Prenguem, per exemple, la ràdio digital. Tot i que tot el que es brinda impedeix la qualitat digital i tots els altres beneficis, la majoria sembla molt satisfet escoltant música en un bon estèreo FM.\nMarK Schubin: Pel que val, fins i tot als cinemes, per a les millors pel·lícules 2013 de 10, les que es gravaven amb ARRI Alexa (el sensor de menys de 3k, ni tan sols comptant amb la pèrdua de filtre de color) va guanyar més que les que es van disparar a les càmeres amb major resolució. sensors.\nThomas Edwards, vicepresident d'Enginyeria i Desenvolupament de FOX: El contingut "cinematogràfic" de 24P pot anar fàcilment amb 4K (sobre-top amb HEVC). Fins i tot funciona amb l'enviament de conjunts 4K. Els meus amics de la pel·lícula han anunciat un acord amb Samsung a les pel·lícules de 4K, per exemple.\nD'altra banda, la producció esportiva en directe de 4K 50 / 60P serà clarament més difícil a causa de problemes com la profunditat de camp en càmeres d'enviament. Sens dubte, els proveïdors de càmeres ho faran amb el temps.\n"La EBU va trobar una millora de grau completa per duplicar la taxa de marc" Seria genial veure que el món del CE s'entusiasma amb això. Tot i que espero que fem XPS 120.0 en lloc de 119.88fps ...\n"La majoria no els importa que alguns canals de televisió siguin 720p en lloc de 1080i". Sé el que vols dir, gent pobra havent de veure aquests artefactes entrellaçats a les seves pantalles LCD progressives\nMiles Thomas, director comercial de Advantage Systems: Si esteu substituint la pantalla plana gran (50 ″) més gran o morta, per què no podeu anar amb un dels nous conjunts barats de 4K? Un enginyer amb una de les grans empreses de DTH em va dir en el nostre estand que tenien el mandat d '"anar 4K" a 4 - 6 mesos. I molts de nosaltres hem vist demostracions de streaming a 10 Mbs! Des del costat del consumidor (no pel costat de l’enginyer / pel·lícula / purista, crec que prendrà vol aviat.\nMarK Schubin: Si heu assistit a la demostració de visualització Alexa al stand ARRI a IBC, heu vist un motiu pel qual no. Van mostrar la sortida de Alexa en un monitor "4k" i un HDR HD monitor. Tothom que sàpiga que va veure la demostració va pensar en el HD el monitor semblava més agut.\nComentaris convidats: Quins són els teus pensaments i comentaris sobre 4K en aquesta indústria? Deixa els comentaris a continuació.\nÚltimes publicacions de SCRI International (veure totes les)\nEl contingut en línia reina suprem - Maig 6, 2014\n4k o no 4k? Publicar missatges publicitaris - Maig 6, 2014\n4K no està preparat per a la primera hora? La conversa continua ... - Abril 29, 2014\nTransmetre contingut 2014-04-29\nanterior: ARRI Inc. Promou a Stephan Ukas-Bradley a director de Desenvolupament de Negoci Estratègic i Màrqueting Tècnic\nsegüent: Música de so i equips de so amb Marla Mossberg


Dolça ADOPTADA - www.protectorafigueres.com\nParticular troba zona Bombers de Figueres aprop cami rural de Vilabertran el dia 31 de Desembre de 2017, sense microxip.\nEn la revisió veterinària es troba dins la normalitat, es vacuna i desparasita. En la següent revisió es troba bé, es realitza test Fiv-Felv essent resultat negatiu. En la següent revisió es revacuna i desparasita de nou.\nLa Dolça tal i com indica el seu nom és una gateta molt dolça i carinyosa amb les persones, una cadelleta de tamany gran d'aproximadament 1 any, al prinicipi es mostra una mica tímida però al cap d'un ratet ja es mostra atenta i carinyosa.\nTé una familia interessada en adoptar-la. Avuí, 25 de Gener de 2018, la Dolça és acollida en acollida preadopció per veure com s'adapta a la família, en breu ens informaràn si realitzen l'adopció definitiva.\nAvuí, 2 de Març de 2018, la familia acollidora ha formalitzat l'adopció de la Mia, abans Dolça, que sigueu molt feliços!\nLA DOLÇA AMB LA SEVA NOVA FAMILIA FIGUERENCA!\nMore in this category: « Siami-ADOPTAT\tNEFERTITI-ADOPTADA! »\nInicioAdoptats / RetornatsDolça ADOPTADA


Avui: Quatre anys sense Xesca Ensenyat - Chào ông Viêt Nam\n14 de maig de 2013 a les 8:02 pm\nSi, ja fa un any de la nostra trobada a Búger. Recordàrem la Xesca els que només la coneixiem pels seus escrits i comentaris als blocs respectius. I vàrem ser més prop d’ella, vàrem veure els seus paisatges, vàrem viure els seus records, conéixer la seua família i els seus amics.\n14 de maig de 2013 a les 8:06 pm\nQuatre anys d’aquell calfred, de la partida que no volíem, de les flors de magraner, com petons, i els fisios musculats que havien de sanar-la. Un any de la trobada de blocaires. Ningú no s’ha apuntat a organitzar i convocar les II Jornades. Barcelona, Roma, València…? U moll tremola, l’arena i les boques dels arbres parlen d’ambre i amor. Hi ha coses irrepetibles. Ho volíem i ho vam fer. Els jardins de Búger i les cel·les ho van viure i encara ho recorden. Ja és història.\n14 de maig de 2013 a les 11:27 pm\nse’m va anar les ganes d’escriure al bloc. Aquesta és una confessió a mitja nit. Com feia quan ella escrivia, tot sabent que a l’endemà, ben enjorn, ella em retornaria el seu parer-pensament amb un comentari millor que la meua entrada. De fet, a Búger, vaig atordit com si estigués penjat d’un núvol.\nDe vegades remire els seus comentaris al meu bloc. Hi hauré intentat més de cinc vegades llegir el seu darrer llibre i l’angoixa em fa desar-lo per a millor moment….que mai no hi torna.


Tot a punt a Todolella per celebrar dissabte dia 22 el dia gran de Sant Antoni | DiaDia\nInici Turisme, cultura i festes Coses que fer Tot a punt a Todolella per celebrar dissabte dia 22 el dia...\nTot a punt a Todolella per celebrar dissabte dia 22 el dia gran de Sant Antoni\nCartell Sant Antoni Todolella\nEls veïns de Todolella es preparen per, un any més, complir amb la tradició de celebrar la festa de Sant Antoni al municipi on el foc i els animals es converteixen en protagonistes. El passat dissabte dia 15 de febrer, el forn del poble que està tancat durant tot l’any, va obrir les seues portes perquè un grup de dones elaborara les tradicionals “coquetes”. En total s’han enfornat quatre-centes que es repartiran el proper dissabte dia 22. El Maio, és a dir, el pi central sobre el qual es construirà la barraca ja llueix a la plaça del municipi i serà dissabte quan durant tot el dia es vestirà la barraca amb ramatge que els veïns aniran a buscar als boscos dels voltants. A les 21 hores està prevista la benedicció dels animals així com la volta dels matxos. A continuació es repartiran les “coquetes” als assistents que porten un animal. Seguidament començarà la Santantonà amb la crema de la barraca i la festa continuarà fins a la matinada amb la música de l’orquestra Supermagic i Omar Selekkta.\nEl diumenge següent, 2 de març, al matí se celebrarà la tradicional subhasta de costelles de corder que rostiran a la plaça. A continuació es complirà amb una altra de les traciciones dels veïns, la “trança”, que suposa subhastar plats típics de la localitat cuinats pels veïns a tot aquell que vulga licitar per ells.\n23:30 Todolella comedy i Omar Selkkta\nDurant tot el dia es vestirà la Barraca\n21:00 Benedicció dels animals\nVolta dels Matxos\ni repartiment de la Coqueta\n00:00 Orquesta Supermagic i Omar selekkta\n11:00 Tradicional subhasta de xulles\nA continuació Trança


Joc de la botifarra - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\njoc de taula i jocs per bases\nEl joc de la botifarra és un joc de cartes, molt popular a Catalunya així com a algunes comarques del nord del País Valencià i a les Illes Pitiüses. És un joc per a quatre jugadors (en la modalitat normal), que van en parelles. És l'evolució d'un altre joc català de cartes practicat a Catalunya anomenat manilla, el qual va substituir en popularitat.\n1 Característiques del joc\n1.3 Objectiu de la partida\n1.5 Mecànica de joc\n1.5.1 Abans de repartir les cartes\n1.5.2 Repartir les cartes\n1.5.3 Escollir el trumfo\n1.5.4 Contro, recontro, Sant Vicenç i barraca\n1.5.5 Jugar les cartes\n1.5.6 Recompte de punts i continuació de la partida\n1.6 Final de la partida\n1.7 Començament d'una nova partida\n2.1 Variant Obligada\n2.2 Variant lliure\n2.3 Variant intermèdia\n3 Incompliment de les normes\n4 Altres variants menors\n4.1 Del nombre de jugadors\n4.1.1 De quatre jugadors individuals\n4.1.2 De tres jugadors\n4.1.3 De dos jugadors\n4.2 Del valor de les cartes\n4.3 Del final de la partida\n4.4 De qui fa trumfo al començament d'una partida\n5.1.1 Sortides amb trumfo cantat\n5.2.1 El Descart\nEl joc es juga entre quatre jugadors que, formant parella, seuran l'un al davant de l'altre.\nS'utilitza una baralla de 48 cartes formada per quatre colls (oros, copes, espases i bastos) amb 12 cartes cadascun.\nObjectiu de la partida[modifica]\nLes cartes del 2 al 8 no tenen cap punt.\nDins d'un mateix coll, l'ordre de les cartes de més alta a més baixa és el següent: 9, 1, 12, 11, 10, 8, 7, 6, 5, 4, 3 i 2.\nPer cada basa guanyada es compta un punt. Això vol dir que en cada mà o dat hi ha 72 punts a repartir entre les dues parelles.\nLa parella guanyadora de cada mà, s'apuntarà la quantitat de punts que passi de 36. Cal tenir en compte que aquesta quantitat s'haurà de multiplicar per dos, quatre o vuit si hi ha hagut un contro, recontro o Sant Vicenç. Aquest resultat s'haurà de doblar si el trumfo és botifarra.\nMà a la Botifarra\nAbans de començar a jugar una partida, cal establir quin jugador ha de ser el primer a repartir les cartes i triar trumfo o trumfo. Per això un dels quatre jugadors atribueix un pal a cada jugador i aleatòriament gira una carta de la baralla. Aquell jugador que tenia atribuït el pal de la carta girada, serà el primer a repartir les cartes.\nAlternativament, i utilitzat a Lleida, dona les cartes qui primer tingui la baralla a les mans però comença cantant qui tingui el 5 d'espases. Aquest mètode té l'inconvenient de revelar una carta als contraris.\nAbans de repartir les cartes[modifica]\nEl jugador situat a l'esquerra del que triarà el trumfo barrejarà les cartes. Quan ho hagi fet les deixarà a la taula de cara avall perquè el seu company les talli o escapci.\nRepartir les cartes[modifica]\nEl jugador que ha de triar el trumfo agafarà les cartes i les repartirà sense mirar-les ni mostrar-les als altres jugadors, de quatre en quatre successivament a cada jugador començant pel que té situat a la seva dreta fins a repartir les 48 cartes. En conseqüència, en total donarà tres voltes senceres en sentit antihorari, repartirà en total 12 cartes a cada jugador i el jugador que reparteix es quedarà les últimes quatre cartes.\nEscollir el trumfo[modifica]\nUn cop repartides les cartes i abans de començar a jugar, cal escollir trumfo. El jugador a qui correspongui escollir trumfo (el mateix que ha repartit), i a la vista de les cartes que té a la mà, haurà d'escollir ell el trumfo, o delegar al company.\nPer tal d'indicar el trumfo que s'ha escollit, cal dir en veu alta el pal corresponent: oros, copes, espases o bastos. El pal que s'hagi escollit és el que mana en la mà. També hi ha l'opció de dir "botifarra". En aquest cas no hi ha cap pal que mani sobre els altres. En cas de passar el torn al company, aquest es veu obligat a fer trumfo escollint una de les opcions anteriors. (Oros, Copes, Espases, Bastos o Botifarra). Si s'escull botifarra, la quantitat de punts que s'apuntarà la parella guanyadora de la mà serà doble.\nContro, recontro, Sant Vicenç i barraca[modifica]\nUn cop s'ha escollit trumfo la parella contrària pot contrar. Contrar, vol dir que la parella que guanyi aquesta mà, sumarà el doble de punts, o el quàdruple si s'ha fet botifarra.\nPer contrar, s'ha de dir clarament: "contro". Si no es vol contrar, es donarà un cop amb la mà sobre la taula.\nPot contrar qualsevol dels jugadors de la parella que no ha fet trumfo. Només es pot contrar un cop a cada mà, és a dir, si un jugador ha contrat, el seu company ja no ho podrà fer.\nUn cop la mà està contrada, els components de la parella a qui ha tocat repartir i fer trumfo, poden recontrar. Recontrar vol dir que la parella que guanyi sumarà els punts de la mà multiplicats per 4, o per 8 si és botifarra. Per recontrar, s'ha de dir clarament: "recontro". Si no es vol recontrar, es donarà un cop amb la mà sobre la taula.\nPodrà recontrar qualsevol dels jugadors de la parella que no ha contrat. Només es pot recontrar un cop a cada mà. Només si la mà està recontrada i no és botifarra, qualsevol dels jugadors de la parella que ha contrat podrà dir "Sant Vicenç", en aquest cas els punts es multiplicaran per 8. Si no es vol fer Sant Vicenç, es donarà un cop amb la mà sobre la taula.\nEn alguns indrets de Lleida s'accepta que la parella que ha recontrat digui “barraca” i multipliqui els punts per 16.\nJugar les cartes[modifica]\nUn cop escollit el trumfo i contrat, recontrat o Sant Vicenç, ja podem començar a jugar les cartes. El primer jugador a tirar una carta, és el que està a la dreta de qui ha repartit, per a això, n'escollirà una de les que té a la mà i la deixarà davant seu sobre la taula de cara enlaire.\nA continuació, la resta de jugadors aniran jugant per ordre contrari al de les busques del rellotge, fins a completar la basa. La parella que hagi guanyat la basa, recollirà les cartes i les guardarà cara avall en un pilot. El jugador que guanyi la basa començarà la següent, i així fins a jugar totes les cartes.\nLes cartes ja jugades i dipositades al pilot de cada parella, no es podran consultar, a excepció de l'última basa afegida a cada pilot.\nRecompte de punts i continuació de la partida[modifica]\nA continuació, el jugador que ha repartit i escollit trumfo a la mà anterior serà l'encarregat de barrejar les cartes, el seu company de tallar la baralla, i el de la seva dreta de repartir i escollir trumfo, i així successivament fins al final de la partida.\nComençament d'una nova partida[modifica]\nSi un cop acabada una partida se'n vol començar una altra (i si els jugadors i les parelles són els mateixos) es continuarà el mateix procediment de barrejar l'últim que ha fet trumfo, i repartirà i farà trumfo el jugador de la seva dreta.\nCom a resum podem dir que únicament estem obligats a matar les cartes dels contraris, no les del company i que sempre (si en tenim) hem de tirar cartes del pal de sortida. Les normes per a jugar les cartes en la botifarra són diferents al llarg del territori. Es distingeixen dues grans variants.\nÉs la variant més utilitzada a les comarques gironines i de la Catalunya Central. Rep el nom del fet que quan no es pot superar una basa el reglament és molt restrictiu i obliga a jugar la carta més petita.\nEl primer jugador a jugar la basa pot jugar qualsevol carta. El pal d'aquesta carta és el que anomenarem pal de sortida.\nSi la basa va del company (la carta del company és la que està guanyant la basa):\nSi el jugador té cartes del pal de sortida haurà de jugar obligatòriament una carta d'aquest pal que serà una carta amb punts (10, 11, 12, 1 o 9) o bé la més petita del pal.\nSi el jugador no té cartes del pal de sortida pot jugar una carta amb punts o bé la més petita d'un coll.\nSi la basa no va del company (la carta guanyadora és d'un dels jugadors de la parella contrària):\nSi el jugador té cartes del pal de sortida...\n...i pot superar la basa, haurà de jugar una carta d'aquest pal que superi la basa.\n...però no pot superar la basa, haurà de jugar la carta més petita d'aquest pal.\nSi el jugador no té cap carta del pal de sortida però en té d'altres que guanyen la basa (trumfo) haurà de jugar una carta que guanyi la basa.\nSi el jugador no té ni cap carta del pal de sortida ni cap carta que guanyi la basa, pot jugar la carta més petita d'un coll.\nÉs la variant més utilitzada a les comarques lleidatanes. Rep el nom del fet que com que no s'està obligat a tirar la carta petita d'un coll, el jugador pot enganyar a la parella contrària i fer-li creure que ja no té més cartes d'un determinat coll. Per exemple, si el primer jugador tira el 4 de copes i el següent jugador tira el 3 de copes, en aquesta variant el segon jugador encara pot tenir el 2 de copes i per tant enganyar. En la variant de jugar la petita això no és possible, perquè de tenir-lo hauria hagut de jugar el 2 de copes, en lloc del 3.\nSi el jugador té cartes del pal de sortida haurà de jugar obligatòriament una d'aquestes sense necessitat de superar-la.\nSi el jugador no té cartes del pal de sortida pot jugar qualsevol carta.\nSi el jugador té cartes del pal de sortida haurà de jugar-ne una d'aquest pal i sempre que pugui haurà de matar-la.\nSi el jugador no té ni cap carta del pal de sortida ni cap carta que guanyi la basa, podrà jugar la carta que vulgui.\nLa variant de jugar la petita és molt restrictiva i es pot donar el cas, que un jugador es veu obligat a donar punts a la parella contrària pel fet que no supera una basa i ha de jugar la carta més petita d'un coll tot i saber que la basa l'acabarà guanyant el seu company. Altrament hauria pogut tirar una carta amb punts i així no perdre'ls posteriorment. Per evitar aquesta situació hi ha una variant que permet aquest fet. Cal acordar al principi de la partida si s'ha d'avisar o no de quan es fa aquesta jugada dient: Carrego\nLa variant de jugar la petita és molt més restrictiva i per tant el joc i possibilitats de les cartes que tenen els jugadors és molt més controlat. La variant de jugar a enganyar és molt més incert i les possibilitats de les cartes que tenen els jugadors són més àmplies. No hi ha una variant millor que l'altra, cada jugador en prefereix una. És per això que a vegades es fa difícil jugar una partida entre jugadors de variants diferents. La variant intermèdia acostuma a ser la solució per a disputes d'aquesta mena.\nIncompliment de les normes[modifica]\nL'incompliment de qualsevol norma suposa per la parella infractora una sanció que representarà la pèrdua dels punts en joc. És a dir, l'altra parella anotarà 36 punts si és una mà normal, 72 si el trumfo és botifarra o va contrat, etc.\nDonar malament les cartes, suposa començar una nova mà. No es penalitzarà amb cap punt, però repartirà i farà trumfo el jugador situat a la dreta del que s'ha equivocat i per tant es perdrà l'opció a escollir trumfo.\nAltres variants menors[modifica]\nEl fet que la botifarra sigui un joc molt popular ha comportat que cada àrea geogràfica acabi adoptant normes més locals. Les variants són moltes però no tant significatives com per suposar un nou reglament. Aquí hi ha un llistat d'aquestes altres variants.\nDel nombre de jugadors[modifica]\nDe quatre jugadors individuals[modifica]\nEn aquesta variant els jugadors no van per parelles. Cadascú va sol. No es pot passar el trumfo. Només es pot contrar i si el trumfo és botifarra ni això. Quan un jugador ja no pot aconseguir cap més basa, ha de jugar si en té una carta dels següents colls i per ordre: oros, copes, espases i bastos. Aquesta última norma és per evitar afavorir conscientment un jugador rival en lloc d'un altre. Els punts a anotar al final de cada dat poden ser positius (si passen de 18) o negatius (si no hi arriben).\nDe tres jugadors[modifica]\nEs segueixen les mateixes normes que en el cas de quatre jugadors individuals amb les següents excepcions. Els punts a anotar al final de cada dat poden ser positius (si passen de 24) o negatius (si no hi arriben). La baralla constarà de 36 cartes, ja que es juga sense dosos, tresos i quatres.\nDe dos jugadors[modifica]\nAquesta variant també es coneix com la del rector i el vicari. Cada jugador col·loca al seu davant 6 pilots de 4 cartes cap per avall. Només la carta superior de cada pilot està girada de manera que queda visible. El jugador que ha de fer trumfo ho fa només veient aquestes 6 cartes. A vegades no es permet fer trumfo i és trumfo la carta visible de l'últim pilot del jugador que li toqui. Només es pot jugar una carta que quedi visible. Com que les cartes són visibles pels dos jugadors es pot enganyar. Quan es juga una carta, si del pilot que s'ha jugat encara hi ha cartes, es gira la superior de manera que pot ser jugada en la següent mà. El recompte de punts és l'habitual, però s'anota un punt cada dues bases en lloc d'una. Si al final sobra un basa, el punt d'aquesta basa se l'anotarà el jugador amb menor puntuació en aquest dat.\nUna altra variant per a jugar amb dos jugadors és similar a l'anterior però amb només 4 pilots de 4 cartes per a cada jugador. A més a més d'aquestes cartes, cada jugador rep 8 cartes més que les tindrà en mà de manera que només ell les veu. Les cartes a jugar són les que el jugador tingui en mà, més les visibles del pilots. Si un jugador es queda sense cartes a la mà, només podrà jugar amb les dels pilots.\nDel valor de les cartes[modifica]\nEn algunes variants el 3 de cada pal és la segona carta amb més valor, per darrere del 9.\nDel final de la partida[modifica]\nHi ha altres variants que cal arribar als 73, 100, 200 o 201 punts. En els tornejos és habitual jugar a un número de dats (normalment 8 o 12) i guanya la parella que més punts ha acumulat al final.\nDe qui fa trumfo al començament d'una partida[modifica]\nEn algunes zones, per començar una partida reparteix un jugador qualsevol, sense importar quin. Un cop repartides les cartes el primer jugador amb possibilitat d'escollir el trumfo és el que té el cinc d'espases. Els següents dats, segueixen normalment, fent trumfo successivament el jugador de la dreta. També es pot tallar i es mira el pal de la carta de sota i després des de la posició d'aquell que talla començar de la seva dreta donat l'ordre: Oros, Copes, Espases i Bastos i toca amb qui toca repartir i cantar.\nLa sortida del jugador que fa la primera basa és de les jugades més importants en el joc de la botifarra. Cal tenir-ho especialment en compte, donat que condiciona de manera essencial el desenvolupament posterior del joc. Quina és la primera carta que hem de llençar depèn de si es tracta de trumfo directe, trumfo delegat, si es tracta de botifarra, si s'ha contrat, etc. Anem a veure les principals estratègies de sortida.\nSortides amb trumfo cantat[modifica]\nSortides de manilla : És aconsellable sortir de manilla, quan va acompanyat de l'as o el rei. En cas que tinguem manilla i rei, estarem demanant al company que ens posi l'as sobre la nostra manilla, per poder fer-nos el rei al següent vol.\nSortides d'as: Es fa per indicar al company que tens el rei.\nSortides de rei: Es fa quan no hi ha una sortida clara i surts a defensar l'as del company en cas que el tingui, es farà sempre amb 2 o 3 cartes acompanyades del rei. És de les millors sortides que hi ha. Si el teu company té la manilla fas 9 punts i en cas que tingui l'as, al sortir tu de rei, li estàs defensant l'as. Per tant, davant el dubte, sortir de rei sempre està ben jugat.\nSortides de cavall: És una de les sortides més perilloses que té el joc, juntament amb la de sota. És perillosa perquè hi ha possibilitats que el contrincant de la teva dreta apreti la teva figura i obligui al teu company a posar l'as i l'últim a matar de manilla. En qualsevol cas, igualment que de sota, sortirem de cavall quan hàgim de defensar un as. En cas que no hi hagi as, sortirem de sota per fer quelcom semblant que amb la sortida de rei, intentar defensar algun as al company.\nSortides de sota: Es fa per defensar l'as igual que la sortida de cavall, hi ha el risc que posem l'as del company al mig. En qualsevol cas la valentia és un valor en el joc de la botifarra i mai s'ha de dir que sortir de figura està mal jugat.\nSortides de palla: Quan no hi ha gaire de què sortir i no tens molt per defensar.\nSortides amb joc contrat: És aconsellable o sortir de carta sola o encarar-se manilles i asos.\nSortides amb botifarra: Cal aclarir que cada jugador té la seva forma de jugar la modalitat de botifarra. És aconsellable que qui canti botifarra estigui al mig, és a dir que entri el seu company i que aquest posi una figura sobre la taula, d'aquesta manera, qui canta botifarra (que és qui té manilles) podrà agafar la majoria de punts. Un cop dins qui canta botifarra té l'opció de jugar : Manilla, as. Defensar-se un as. O sortir per sota de manilla. És a dir si disposes de manilla i 4 cartes petites de copes per exemple. Sortiràs de la petita de copes, per indicar al company que tens la manilla, d'aquesta manera encara que els altres es facin l'as. Un cop entris amb la manilla és molt probable que el tercer donat de copes siguis ferm.\nArrastrades: S'anomena arrastrada a la tirada que s'eliminen els trumfos que s'hagin cantat. Si es canta bastos, per exemple, i els que ho han cantat quan entren juguen una carta de bastos, és el pal que dominen i el que intenten és treure trumfos de la taula, per tan a aquesta jugada l'hi en direm arrastrada. Ara bé arrastrar amb "contrasortida". Significa que surts del pal que han cantat l'equip contrari. Amb això estem indicant al nostre company que tenim dues manilles o bon joc. Si els rivals canten bastos i jo surto de bastos, indico al meu company que tinc bon joc però no el suficient per contrar.\nEl descart o anada és de les jugades més profitoses del joc. Quan el nostre company guanya una basa i nosaltres no tenim cap carta del pal que el company guanya. Nosaltres en no tenir obligació de fallar, podem tirar una carta que no vulguem. I si la jugada es repeteix en diverses ocasions, podem marxar de cartes que no siguin fermes i un cop entrem nosaltres, tindrem el millor joc de la taula.\nGuilera i Aguera, Llorenç. Com es juga a la botifarra. Almon, 1999. ISBN 84-95186-07.\nGuilera i Aguera, Llorenç. Jugades clau de la botifarra. Almon, 2002. ISBN 84-95186-18-7.\nButinet Una pàgina amb un programa d'ordinador per jugar a la botifarra ja sigui contra l'ordinador o en xarxa.\nRulesofcards Arxivat 2015-11-17 a Wayback Machine. Una pàgina amb informació i regles de jocs de cartes, on podeu trobar més informació sobre la botifarra i d'altres jocs de cartes catalans.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Joc_de_la_botifarra&oldid=29598616»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 5 març 2022 a les 20:55.


Augmenta la recollida selectiva\n– 28 Juny 2016Publicat a: Mediambient\nEls canvis en el sistema de recollida i les campanyes informatives dutes a terme tant als domicilis com als generadors singulars (comerços, bars, restaurants, allotjaments turístics, etc.), segons informa l’ajuntament comencen a donar els seus fruits. De fet, aquest passat mes de maig es recolliren selectivament el 30% dels residus del municipi de Son Servera.\nEl regidor de Medi Ambient, Miquel Espases, ha explicat que l’any 2014 es recollien selectivament “tan sols un 14% de tots els residus” i que, ara, “hem passat al 30%”. “És un percentatge que veim possible incrementar abans d’acabar el 2016, apropant així el municipi serverí als objectius de reciclatge que estableixen les normatives de residus”, ha afegit.\nLa fracció orgànica dels residus és la que ha sofert un increment més important, ja que de les 121,70 tones recollides de gener a maig de l’any 2015 s’ha passat a 264,40 tones durant aquest mateix període d’enguany.\nLa segona fracció, quant a l’increment de recollida, ha estat la del paper-cartró, de la qual se n’han recollit 180,90 tones de gener a maig de 2016, en contrapartida de les 135,40 que es recolliren durant el mateix període de l’any passat.


UN NOU MAQUILLATGE PER A L'ESQUERRA DE LES ILLES BALEARS tornar a l'inici\nL'esquerra subsidiària del PSOE de les Illes Balears va al maquillatge. És temps de refundacions, una paraula que significa un retorn al moment fundacional que d'una manera nostàlgica sembla millor que el present. La mateixa paraula indica que es tracta de retrocedir al moment fundacional i començar de nou. No és una paraula que engresqui per fer front a les tasques que imposa el segle. Com tampoc engresca allò de renovar, i més quan allò que es renova és la façana per a cercar un lloc més al centre, és a dir, a la dreta on totes les places ja tenen titulars.\nEls Verds, una nova manera de fer política, deien, han demostrat ser ben tradicionals en les seves maneres, externes i internes, i han acabat amb un partit petit i dividit que no pot satisfer a ningú, ni als que han guanyat la marca per aproximar-se a Esquerra Unida, ni als que volen tornar al projecte fundacional. La proposta fundacional dels primers verds era ben distant de convertir-se en un apèndix de les socialdemocràcies o dels hereus dels estalinismes, però aquesta proposta fundacional ha desaparegut d'Europa, on hi tenim una majoria de Verds pro-nuclears que apliquen polítiques desenvolupistes i competitives, contràries als interessos dels treballadors, i voten si a la Constitució Europea del capital i la guerra.\nEl PSM en el seu darrer congrés ja obviava qualsevol referència d'esquerra en el sentit de respondre a la causa emancipatòria de la gent treballadora. El seu viatge cap al centre i el pactisme amb el PP o UM a alguns municipis qüestionava la seva ubicació política. I allò que quedava d'esquerrà--qui no recorda les ponències del seus primers congressos ben escorades a l'esquerra-- pot ser tengui amb les desercions de Mateu Morro, Cil Buele o Pep Suárez, l'acta de defunció. El darrer debat, el de les aliances ,queda sense resoldre's, i no afegeix res a la mancança de continguts d'esquerra.\nEsquerra Unida vol el model d'Iniciativa, que amb el nom d'Esquerra Verda és el mirall dels dirigents actuals -- abans en tenien altres de miralls, com el del PCUS breznevià--, i després, van ser anguitistes i crítics dins els sindicats, fins que trencaren amb Anguita per fer cas a les pressions mediàtiques i van convertir-se en avaladors de Llamazares.. Tot és una evolució massa increïble. Caldria que enlloc de cercar tants de fars, o més aviat, corregudes oportunistes es retrobéssin a si mateixos a partir d'un debat propi, i no d'una aposta feta pels seus dirigents abans de la seva assemblea, que anunciava una aprovació a la búlgara de les seves propostes amb un 90% dels vots. Però resulta que Iniciativa té un mal model i aquest s'expressa amb les seves distàncies dels moviments socials i divergències en el projecte. El fet que Romeva, partidari del SÍ a la Constitució Europea hagi de defensar el NO expressa més que res la manca de projecte comú.\nI és el que pot passar aquí: Cámara ,Benedicto, Borràs, Grosske, són de CC.OO. i diuen SI a la Constitució Europea o són d'Izquierda Unida i diuen NO ?. O juguen a totes les cartes ?.. Una formació ha de transmetre claretat en les seves propostes, i no jugar amb un ciri a la Sang i un altre ciri al Dimoni Cucarell....\nTot plegat sembla que es tracti d'una cursa oportunista per agarantir llocs a les institucions, i aquests llocs serveixen per a fer no res, si en parlem en funció de la transformació social, com es va posar de manifest després de l'experiència del pacte.\nPer cert, on és el debat sobre la política del Pacte, sobre allò que s'havia de fer i no es va fer, sobre el desencís generat i les seves raons ?. Si es tracta de triar entre mals menors, entre polítiques a l'estil de Bush o Kerry val més no posar-se en marxa.\nÉs necessària una esquerra, però una esquerra 100% esquerra, que es deixi d'aplicar polítiques neoliberals quan són sindicalistes, i en diguin estar en contra quan són polítics. Una esquerra que lluiti per posar l'accent en dinàmiques d'apropiació col·lectiva, amb l'expansió d'un sector públic que ha de fonamentar-se en el protagonisme actiu dels seus treballadors i dels afectats . Una esquerra que ho sigui de veritat no pot fonamentar-se en polítiques d'expropiació col·lectiva com fa ara Iniciativa a Parcs i Jardins de Barcelona, o com ha fet Esquerra Unida a l'Ajuntament de Còrdova.\nEn tenim prou d'esquerres nominals que no responen a l'esquerra transformadora i anticapitalista. L'esquerra necessària ha de sortir dels treballadors combatius i del moviments socials, i no de maquillatges.


JUNTA LOCAL Creada en 1944, la Junta Local Fallera d’Alzira és l'organisme col·lectiu que, per delegació de les comissions falleres, exerceix la funció rectora i coordinadora per a la celebració dels festejos i tot tipus d'actes relacionats amb les Falles en honor a Sant Josep. Està formada per fallers i falleres de les distentes comissions de la ciutat. El president de Junta Local Fallera és triat per votació democràtica i este, posteriorment crearà la seua pròpia directiva, ja siga seleccionant voluntaris per al càrrec o reclamant a les persones corresponents i independentment de la comissió a la qual pertanyen.\nLa Junta Local Fallera, vetllant sempre per un millor funcionament de les comissions falleres, ofereix i convoca les següents activitats i servicis:\nArxiu: Disponibilitat d'un extens fons documental de la història de les Falles, amb llibrets, esbossos i diverses publicacions de totes les comissions.\nBiblioteca: Una extensa selecció de llibres de diverses matèries, amb especial dedicació a temes valencians i fallers.\nCultura: Organització de concursos de teatre, en llengua valenciana, major i infantil, concursos, exposició del ninot, museu faller, Mostra d'Indumentària Valenciana.\nEconomia: Gestionar tota l'economia de l'organisme faller, tant pel que fa a proveïdors com a les pròpies comissions falleres, així com lliuraments de premis i ajudes econòmiques.\nFestes: Presentacions, concursos de paelles, així com l'Ofrena de Flors, Cavalcada Multicolor i la col·laboració amb altres delegacions.\nIncidències: Ofereix assessorament jurídic a les comissions. Tramita i diligència totes les queixes, denúncies, infraccions, etc. que sorgisquen entre els diferents estaments fallers, comissions, veïns, artistes, proveïdors, etc. sancionant sempre en base al Reglament Faller.\nMitjans de comunicació: Atendre i facilitar la corresponent informació de la festa als diferents mitjans acreditats a la Junta Local Fallera.\nRecompenses: Tramitar totes les peticions i lliurament de les recompenses que cada any se sol·liciten.\nRelacions públiques: Organització de la Gala Fallera, Proclamació de les Falleres Majors, visites i viatges de les falleres majors i Cort d'Honor, convidats , etc.\nRègim interior: Assumeix la gestió per a la legalització de les comissions falleres, des de la creació de noves falles fins a l'obertura de casals, aprovació de demarcacions, control de censos, sectors, etc.\nSecretària: És el departament encarregat de la comunicació general de la festa, registre d'entrada i eixida, convocatòries, credencials, circulars, butlletins, escrits, etc. Està en permanent relació amb totes les delegacions .\nEsports: Futbol sala i jocs de saló (escacs, parxís ,truc i dòmino).\nVICENTE JULIO MUÑOZ LLORCA\nFERNANDO IÑIGO LUIS\nJUAN ANTONIO PASCUAL LLINARES\nJOSE LUIS ROJAS CRESPO\nJUAN ANTONIO GOMEZ SALES\nDELEGADA JURÍDICA I D'INCIDÈNCIES\nCARMEN MARTI LAPORTA\nMARI CARMEN GIL ENGUIX\nLAURA ROCA IBAÑEZ\nDELEGADA CORT MAJOR\nDELEGADA CORT INFANTIL\nLORENA MASCARELL FURIO\nORETO PIERA REQUENA\nSEBASTIAN GIL ZAMORA\nJOSE PARADA MARTINEZ\nPAQUI VALLES LOPEZ\nJOSE E. ALBELDA MONERRI\nDELEGACIÓ DE DESFILADES\nBERNARDO ROCA LAIRON\nFRANCISCO LOPEZ BORDES\nDELEGAT DE MONUMENT I PIROTÈCNIC\nOSCAR DE LA MERCED BRIA\nJOSE V. PASTOR COGOLLOS\nJUAN JOSE TARRASO REY\nJUAN FERRI GIL\nDELEGACIÓ DE RECOMPENSES, ARXIU, CENSOS I MUSEU\nROCIO CAMPOS MURO\nJAVIER MARIN VAZQUEZ\nLAURA GOMAR DAVIU\nDELEGACIÓ PAGINA WEB I TECNOLÒGICS\nVICENTE SANMARTIN VAZQUEZ\nVICENTE JUAN VAÑO\nDELEGAT PUBLICITAT I RECURSOS ATÍPICS


Nou rècord de casos de covid-19 aquest dijous 20 de gener a Catalunya - XCatalunya.cat\nSalut declara 52.237 nous casos i 54 morts per covid-19, amb 85 ingressats més (2.703) i dos crítics menys (502)\nEl Departament de Salut ha declarat 52.237 nous casos de covid-19 a Catalunya confirmats per PCR o TA en les últimes hores, i el total des de l’inici de la pandèmia és 1.789.402. En paral·lel, s’han declarat 85 ingressats més (2.703) i dos crítics menys a l’UCI (504). El risc de rebrot s’enfila 196 punts (5.935), mentre que l’Rt baixa una centèsima, fins a l’1,21. S’han notificat 54 morts i la xifra total és de 25.238 defuncions des de l’inici de la pandèmia. El 22,63% de les proves de la darrera setmana han donat positiu. La incidència acumulada a 14 dies puja de 4.815,60 a 5.000,91 i a set dies ho fa de 2.709,09 a 2.763,85. Aquest dimarts els CAP van atendre 74.240 visites relacionades amb la covid\nA la regió sanitària de Barcelona ciutat, que inclou la capital catalana, Montcada i Reixac i una ABS de Sant Adrià del Besòs, hi ha 9.772 nous positius en les darreres hores, i el número total de confirmats per PCR o TA des de l’inici de la pandèmia se situa en 393.472, xifra que s’eleva a 419.865 amb totes les proves. Des de l’inici de la pandèmia han mort 7.699 persones, 14 més en les últimes 24 hores.\nEl risc de rebrot puja 132 punts, a 5.245, i l’Rt baixa a 1,14 (-0,01). La incidència a set dies és de 2.445. El 23,81% de les proves que es fan surten positives. A la regió hi ha 460 pacients ingressats (+3).\nRegió metropolitana nord: Més de 15.000 nous casos\nLa regió metropolitana nord suma 464.416 casos confirmats per PCR/TA des de l’inici de la pandèmia (+15.449) i 489.187 amb totes les proves. Des de l’inici de la pandèmia, el territori ha registrat 5.588 morts, 15 més.\nEl risc de rebrot puja a 6.752 (+310) i la velocitat de propagació baixa fins a 1,25, una centèsima menys. La incidència a set dies és de 3.021. El 22,46% de les proves que es fan surten positives. A la regió hi ha 767 pacients ingressats, 24 més en les últimes 24 hores.\nRegió metropolitana sud: 9 defuncions més\nLa regió metropolitana sud suma 308.983 casos confirmats per PCR o TA, 9.112 més. En total són 322.780 amb totes les proves. Les persones que han mort per coronavirus en aquesta regió són 4.285, 9 més en les últimes 24 hores.\nEl risc de rebrot puja 147 punts, fins a 6.070, i la velocitat de propagació baixa una centèsima, fins a 1,21. El 21,90% de les proves que es fan surten positives. La incidència acumulada a set dies se situa en 2.747. A la regió hi ha 470 pacients ingressats, 16 més que en el darrer balanç.\nCatalunya central: Més de 3.700 nous casos\nLa regió sanitària de la Catalunya central té un total de 127.238 casos acumulats confirmats per PCR/TA, 3.774 més. La xifra s’eleva a 132.950 si es tenen en compte totes les proves. Des de l’inici de la pandèmia han mort 2.568 persones en aquesta regió, 4 més en les últimes 24 hores.\nEl risc de rebrot puja 212 punts, fins a 6.005, i la taxa de reproducció es manté en 1,17. La incidència a set dies és de 2.773 i el 22,27% de les proves que es fan donen positiu. A la regió hi ha 240 pacients ingressats (+13).\nAl Camp de Tarragona s’han registrat 116.692 casos confirmats per PCR o test d’antígens, 3.879 més. Si es tenen en compte totes les proves, el nombre de casos acumulats des de l’inici de la pandèmia és de 118.897. En aquesta regió han mort des de l’inici de la pandèmia 1.276 persones, 4 més.\nEl risc de rebrot puja 175 punts, fins a 5.361, i l’Rt baixa una centèsima, fins a 1,27. La incidència a 7 dies se situa en 2.382. L’índex de positivitat de les proves diagnòstiques és de 23,39%. En aquesta regió hi ha 192 pacients ingressats, 3 més que en l’últim balanç.\nTerres de l’Ebre: Més de 50 ingressats a la regió\nLa regió sanitària de les Terres de l’Ebre acumula, des de l’inici de la pandèmia, 32.690 casos confirmats per PCR o TA, 981 més que en el balanç anterior, i 33.235 si es tenen en compte totes les proves. En aquesta regió han mort 218 persones des de l’inici de la pandèmia, una més respecte l’últim balanç.\nEl risc de rebrot puja fins a 5.059 (+75) i l’Rt baixa dues centèsimes, i ara és d’1,18. La incidència a 7 dies és de 2.375. El 19,84% de les proves que es fan surten positives. A la regió hi ha 52 persones ingressades, 4 més que en el balanç anterior.\nRegió de Lleida: La velocitat de propagació baixa a 1,18\nA la regió sanitària de Lleida hi ha acumulats des de l’inici de la pandèmia 86.389 casos confirmats per PCR/TA, 2.155 més. Són 88.320 si es tenen en compte totes les proves. Un total de 772 persones han mort per coronavirus des de l’inici de la pandèmia, cap més de les declarades en les darreres hores.\nEl risc de rebrot puja a 5.415, 91 punts més, i la velocitat de propagació baixa tres centèsimes, fins a 1,18. La incidència a set dies és de 2.529. El 22,72% de les proves que es fan surten positives. A la regió hi ha 115 persones ingressades, quatre menys.\nRegió de l’Alt Pirineu i Aran: 336 nous contagiats\nA la regió sanitària de l’Alt Pirineu i Aran, hi ha acumulats des de l’inici de la pandèmia 15.880 casos confirmats per PCR/TA, 336 més. Són 16.341 si es tenen en compte totes les proves. Un total de 171 persones han mort per coronavirus des de l’inici de la pandèmia, cap més en les darreres hores.\nEl risc de rebrot puja 110 punts, fins a 5.196, i la velocitat de propagació es manté en 1,14. La incidència a set dies és de 2.402. El 20,14% de les proves que es fan surten positives. Hi ha 11 persones ingressades en aquesta regió, tres menys que en el balanç anterior.\nRegió de Girona: El risc de rebrot puja 229 punts (6.111)\nA la regió sanitària de Girona, els casos confirmats per PCR i TA acumulats són 197.013 (+6.390) i 201.438 si es tenen en compte totes les proves. Des de l’inici de la pandèmia han mort 2.452 persones, 4 més des de l’últim recompte.\nEl risc de rebrot puja a 6.111 (+229) i l’Rt es manté en 1,27. La incidència a set dies és de 2.744. El 23,28% de les proves que es fan surten positives. Hi ha 260 persones ingressades en aquesta regió, 36 més que en l’anterior balanç.\nTags: casos, covid-19\n2 pensamientos sobre “Nou rècord de casos de covid-19 aquest dijous 20 de gener a Catalunya”\nRetroenllaç: Salut anuncia això sobre les quarentenes a les extraescolars - XCatalunya.cat\nRetroenllaç: Puja amb força el risc de rebrot de covid-19 aquest divendres 21 a Catalunya - XCatalunya.cat


ᐅ Manteniment informàtic Rodonyà - Manteniment informàtica Rodonyà\nSom experts i comptem amb molts anys d’experiència en manteniment informàtic Rodonyà, serveis informàtics\nLa clau del nostre servei de manteniment informàtic Rodonyà és l’experiència i professionalitat del nostre equip tècnic i el nostre expert sistema de gestió\nEl nostre servei de manteniment informàtic Rodonyà i suport tècnic informàtic correspon a serveis constants preventius i resolutius en les instal·lacions del client i remotament, amb l'objectiu de prevenir i incentivar actuacions correctives. A Gestinet Rodonyà, també realitzem el monitoratge dels servidors i usuaris a cada client per a poder oferir més i millor control, donant una resposta més ràpida i efectiva en cada actuació i situació.\nA Gestinet Rodonyà només utilitzem plantilla professional pròpia qualificada\nÉs important destacar, sobretot en el sector outsourcing de serveis de manteniment informàtic Rodonyà, que tots els tècnics informàtics de Gestinet són professionals experimentats en plantilla, fixes ubicats a Rodonyà, pel que no utilitzem la modalitat de subcontractació i/o utilització de perfils freelance, ja que aquestes modalitats van en decrement del servei i satisfacció del client.\nEl servei de manteniment informàtic Rodonyà de Gestinet, és líder del sector per experiència, reputació i màximes garanties\nGestinet, empresa referent en manteniment informàtic Rodonyà, suport i serveis informàtics amb una llarga experiència i recorregut en el nostre sector, compta amb un gran equip tècnic professional en constant formació i reciclatge de coneixements que aporta als nostres clients el millor assessorament i experiència per tal d’aconsellar i recomanar en cada moment i situació la millor i més eficient solució.\nManteniment informàtic Rodonyà: Gestinet compta amb una de les respostes més ràpides del sector\nGestinet compta amb una de les respostes més ràpides sobre incidències informàtiques i qualsevol entrebanc informàtic que el client pugui patir. Inicialment, mitjançant resposta remota per a mirar de ser més eficients, ràpids i efectius, i el següent nivell és la resposta presencial per part dels nostres tècnics a la ubicació del client, oferint a Rodonyà una de les respostes més ràpides del mercat.\nIgual que oferim un servei de manteniment informàtic Rodonyà periòdic, preventiu, expert i exigent, també disposem d’altres serveis vitals per a qualsevol empresa avui dia, utilitzant sempre les tècniques i metodologies més innovadores i eficients.\nManteniment informàtic Rodonyà: Gestíó integral de backups\nEn totes les modalitats de manteniment informàtic Rodonyà que oferim, una de les facetes més importants i sensibles que el nostre servei gestiona i assegura és la correcta realització de backups (còpies de seguretat) de dades i sistemes de cada client, oferint diversos serveis i opcions en aquest sentit com a complement i/o millora d’aquest sistema de seguretat tan primordial i vital per a qualsevol empresa. Revisió integral de backups en local, realització de backups externes o en aparells extraïbles (LOPD), etc...\nEl nostre servei informàtic a Rodonyà disposa d'un temps màxim de resposta sobre incidències de 3 a 4 hores. Actualment donem resposta immediata.\nTots els nostres tècnics de suport informàtic a Rodonyà disposen com a mínim de Grau Superior Informàtic en Sistemes Informàtics.\nVinculem per a cada client de manteniment de sistemes informàtics a Rodonyà un mínim de 2 tècnics directes per a ser el més resolutius i precisos possible.\nEls clients disposen els telèfons mòbils dels tècnics vinculats per a que puguin contactar directament i ser més resolutius i efectius en el servei de suport informàtic a Rodonyà.\nDisposem de tècnics fixes i estables per a donar un servei de manteniment informàtica Rodonyà estable i ràpid sense sorpreses ni esperes.\nEls nostres clients de serveis IT a Rodonyà disposen d’una potent Extranet per a la gestió completa del seu servei.\nContractes de manteniment informàtic Rodonyà amb màximes garanties\nRealitzem contractes de manteniment informàtic Rodonyà de prevenció, reparació i seguiment constant dels sistemes informàtics de cada client. Comptem amb molts anys d’experiència i una important cartera de clients a Rodonyà aconseguida amb la rigorositat i professionalitat de tot l’equip humà de Gestinet, fet que ens posiciona com a una empresa referent i líder dins el nostre sector.\nManteniment informàtic Rodonyà, presencial, remot i monitorat\nEls nostres tècnics informàtics realitzen el servei de manteniment informàtic Rodonyà, xarxes, aparells i components informàtics de forma presencial a les oficines dels clients, juntament amb el monitoratge dels sistemes i resposta remota inclosa.\n100% Garanties en el nostre servei de Manteniment informàtic Rodonyà\nA Gestinet Rodonyà coneixem i som conscients de la importància d’un bon manteniment informàtic Rodonyà i una actuació en aquest sentit proactiva i responsable, i d’aquesta manera evitar tant problemes de seguretat com entrebancs en una gestió eficient de tot els recursos de la xarxa, servidors i usuaris de cada client.


Agències de col·locació | Servei d'Ocupacio\nUna agència de col·locació és una entitat d’intermediació laboral que treballa de manera coordinada amb el Servei Públic d’Ocupació corresponent, amb el doble objectiu d’ajudar les persones en atur a trobar feina i de facilitar que les empreses trobin a les persones treballadores idònies.\nQuins serveis presta l'Agència de col·locació?\nL’Agència desenvolupa una intermediació laboral gratuïta per a les persones demandants d’ocupació.\nEn què et pot ajudar una Agència de col·locació?\nEstar d’alta en una Agència de col·locació incrementarà les teves opcions d’inserció laboral. La plataforma web de l’Agència conté tot el necessari per recollir les dades d’un perfil de forma completa, de manera que l’empresa té gran informació de la persona candidata, sempre que es faci constar el perfil en la seva totalitat i es mantengui actualitzat.\nQuins requisits hi ha per inscriure't?\nNo hi ha requisits, únicament has d’estar interessat o interessada en cercar feina i tenir edat legal de treballar, de manera que si estàs en atur o vols millorar la teva situació laboral actual, pots inscriure’t. L’agencia està obligada a prestar servei a qualsevol persona amb independència de la seva residència i garantint els principis d’igualtat i no discriminació a l’accés a un lloc de feina.\nEt pots inscriure en diverses Agències de col·locació?\nPer descomptat que sí, d’aquesta manera, s’amplia la xarxa de contactes i s’amplien les oportunitats de trobar una feina adaptada al teu perfil professional.\nCom pots saber quines Agències funcionen en la meva Comunitat Autònoma?\nActualment està habilitada una adreça web del SEPE per comprovar-ho:\nRecomanam comprovar que l’Agència apareix a la llista abans de donar-te d’alta per evitar fraus i enganys lligats a la recollida de dades per usos fraudulents.\nÉs possible que a la comunitat autònoma puguin aparèixer Agències que tenen la seva seu en altres ciutats o comunitats autònomes, això és així perquè algunes s’ofereixen a treballar en tot l’àmbit nacional.\nA què estan obligades les Agencies de col·locació?\nEstan obligades a:\nGarantir a les persones treballadores la gratuïtat per la prestació de serveis, tant d’intermediació laboral com d’altres actuacions relacionades amb la recerca de feina.\nGarantir, en el seu àmbit d’actuació, els principis d’igualtat i no discriminació en l’accés a l’ocupació.\nGarantir el respecte a la intimitat i dignitat de les persones treballadores en el tractament de les seves dades.\nComplir amb les normes sobre accessibilitat universal de les persones amb discapacitat.\nCom pots actuar com a Agència de col·locació?\nLa intermediació laboral està considerada com un servei de caràcter públic. Per tal motiu,les persones físiques o jurídiques, incloses les empreses de treball temporal, que vulguin actuar com a agències de col·locació, han de presentar amb caràcter previ una declaració responsable, que es pot presentar físicament amb aquest Model o telemàticament a través de la Carpeta Ciudadana


gats Archives - Página 2 de 2 -\nby UrbanPets - 18/12/2013 11/04/2014\nRegals de Nadal per a gossos i gats\nPer tal de posar-vos més fàcil fer un regal nadalenc als vostres animals o als dels vostres familiars o amics, a Urban Pets tenim preparada una sèrie de packs-regals diferenciats. En tenim de temàtics o d’adreçats a cada edat de la mascota o la seva mida, com per exemple:\nLot per a gossos grans (des de 12€), que inclou productes adreçats a gossos de mida mitjana i gran, com llaunes en format de 300gr com a mínim, ossos FarmFood per a grans mandíbules o joguines adients.\nLot per a gossos petits (des de 12€). En aquest cas, els productes estan adreçats a gossos de talla mini, per això, s’inclouen, per exemple, llaunes de no més de 150gr, llaminadures de mida petita o joguines aptes per a mandíbules petites però matones 😉\nLot per a cadells (des de 15€). A Urban Pets ens agrada tenir empatia vers l’animal, per això, creiem que un pack nadalenc per a cadell ha de tenir, sobretot, joguines i xuxes! Aquests packs inclouen joguines per a cadells i també llaminadures, sempre naturals, aptes per a estómacs puppys.\nLot per a gats (des de 10€). Els més felins de la casa tenen un gran ventall de possibilitats, des de packs bàsics amb joguines i llaunetes per a llepar-se els bigotis, fins a packs per als més sibarites que inclouen, per exemple, deliciosa malta o collarets d’allò més glamourosos.\nLot Higiene (des de 35€). Es tracta de packs que inclouen tot el que l’animal pot necessitar en matèria d’higiene, com per exemple, pel que fa a la gamma de productes antiparasitaris naturals que tenim a Urban Pets o fins i tot un val per a realitzar sessió de perruqueria o autorentat quan convingui!\nLot Curs Urban Pets i Zendog Educación Canina. Aquest pack combina vals de propostes de cursos i tallers organitzats per Zendog Educación Canina amb productes relacionats amb la matèria, com, per exemple, la corretja que acompanya el val “Aprèn a caminar amb corretja”. Un regal d’allò més original que serà útil tant pel perrete com pel seu humà 🙂\nA banda dels lots ja formulats que us hem enumerat, també es poden fer packs personalitzats que incloguin aquells elements que vulgueu o necessiteu: des d’una banya de cérvol, a unes xuxes en particular o fins i tot un val per un autorentat o un servei de perruqueria. Només ens ho heu de demanar i us el preparem!\nAquestes festes, cap mascota sense el seu regal!!\nby UrbanPets - 22/08/2013 22/08/2013\nLa desungulació felina no és una alternativa\nMalgrat que a Catalunya està prohibit des de 2003, encara hi ha gent que demana als veterinaris una desungulació per al seu gat. Aquesta pràctica, que no consisteix a eliminar les ungles, sinó que amputa quirúrgicament des de l’última falange, suposa per al gat una sèrie de problemes que afecten greument la seva qualitat de vida.\nPer començar, sense les ungles no poden rascar-se o jugar, però tampoc poden defensar-se o mantenir l’equilibri en cas de necessitat. Afecta la manera de caminar dels felins, i també el seu comportament, ja que, mitjançant les ungles, marquen o es desestressen.\nEls propietaris de gats que sol·liciten aquesta amputació no són conscients (suposem) del dolor que significa per al felí el postoperatori de l’operació. Addueixen que volen evitar que el gat “s’afili les ungles” amb el mobiliari de la casa, però cal que prenguin consciència que es tracta d’una opció que només els beneficia a ells i que, en canvi, és una tortura per al seu animal.\nCom a alternatives, sobretot si es tracta d’un cadell, es pot educar el gat per tal que faci servir rascadors i deixi de banda el sofà. Convé, així, tenir-ne més d’un repartits per la casa i provar diferents tipus de material per trobar aquell que agrada més al gat.\nTambé hi ha la possibilitat de potenciar, per exemple amb herba gatera, els rascadors que tinguem disposats per la casa. Sobretot, el que no serveix de res és renyar o castigar el gat quan rasca algun moble.\nTambé hi ha persones que tallen les ungles als gats. Òbviament no és una mesura tan radical com la desungulació però no deixa de ser, des del nostre punt de vista, una mesura que molesta el gat. Els gats no són com els gossos, a qui les ungles, en especial els esperons, creixen sense límit si no se’ls talla periòdicament o si no es llimen soles amb el desgast de córrer per la muntanya o el parc. Els gats, per contra, canvien les ungles i són ells mateixos els qui retiren l’ungla vella quan ja tenen la nova crescuda a sota. No cal fer-los res més i tallar-los les ungles és un estrès per ells que no cal fer-los passar si provem altres mètodes per preservar el nostre sofà.\nPodeu trobar molta més informació en aquest article.


Denuncien l'enèssima mostra de catalanofòbia d'un Piolin al País Valencià - XCatalunya.cat\nDenuncien l’enèssima mostra de catalanofòbia d’un Piolin al País Valencià\nLa catalanofòbia s’estén arreu dels Països Catalans\nLa Guardia Civil organitza una subhasta d'armes\nLa catalanofòbia no només existeix a Catalunya. Hi ha catalanofòbia arreu dels Països Catalans. Els habitants de les Illes Balears, de l’oest, del nord i del País Valencià, pateixen cada dia la repressió d’aquells que volen imposar la ‘Lengua el Imperio’. Són els mateixos que consideren que la llengua castellana està en perill en aquest territori lingüístic i que volen minoritzar, encara més, la nostra llengua.\nA la redacció de Xcatalunya.cat ens ha arribat un testimoni esfereïdor. Un valencià ha explicat que un Guardia Civil l’ha increpat al Registre Civil d’Elda per utilitzar la seva llengua. Us imagineu un home (o una dona) de Salamanca que anés a la comandància de la Benemérita i no l’atenguessin en castellà? Segons la víctima, l’agent el va titllar de “maleducat”, el va acompanyar a la porta i li va negar el dret a omplir el full de reclamacions.\nLa Plataforma per la Llengua ja coneix el cas i l’ha denunciat al virregnat d’Alacant, que tot apunta que no farà res, perquè està sota la tutela del PSOE i, a més, al País Valencià també governen els socialistes (Ximo Puig) amb l’ajuda de Compromís.\n“Tot i que finalment va poder accedir al registre, quan en va sortir, el mateix guàrdia civil el va continuar increpant i li va dir que li estava faltant al respecte. La víctima va defensar el seu dret legal d’expressar-se en valencià, però l’agent el va ignorar i li va exigir que se n’anés del Registre Civil.\nDavant d’aquests fets, el ciutadà va demanar el full de reclamacions i el policia el va fer esperar mentre feia telefonades dient-li, en castellà, “espera’t, que està de camí”. Després de demanar el full de reclamacions fins a tres vegades i de rebre la mateixa resposta per part de l’agent, la víctima va haver-se’n d’anar sense aconseguir-lo”, explica l’entitat de defensa de la llengua.\nLa mateixa entitat ha fet balanç i ha explicat que, repetidament, els policies estan en el punt de mira i que són aquests tipus de funcionaris els són més vegades acusats de discriminació lingüística: “Plataforma per la Llengua elabora anualment un informe sobre les discriminacions lingüístiques greus comeses per les administracions a l’Estat espanyol. En la darrera edició, la del 2020, l’informe va registrar fins a 52 discriminacions de les quals 25 van ser perpetrades per cossos policials.\nAixò suposa el 48,1% del total dels casos i inclou discriminacions per part d’agents de la Guàrdia Civil i el “Cuerpo Nacional de Policía”, però també dels Mossos d’Esquadra i de les policies locals. Per l’ONG del valencià això és preocupant perquè indica que el supremacisme lingüístic castellà està particularment naturalitzat entre les forces de seguretat, cossos armats amb presumpció de veracitat i amb una capacitat elevada d’intimidar els ciutadans“.\nTags: catalanofòbia, País Valencià\nAnterior Denuncien que regidors expulsats de Ciutadans a Lleida haurien gastat diners públics en despeses personals\nNePròximxt Josep Pujol Ferrusola parla clar i destrossa l’acusació fabricada per l’Estado español contra la seva família


La 4a Marxa de la Boira se celebrarà diumenge a Tàrrega amb la xifra rècord de 800 participants\nEls organitzadors amb el cartell. Laia Pedrós\nLa quarta edició de la Marxa de la Boira se celebrarà aquest diumenge a Tàrrega i comptarà amb la xifra rècord de 800 participants, que poden triar entre dos recorreguts circulars de 10 i 24 quilòmetres. L’alcaldessa, Rosa Maria Perelló, ha posat en valor la iniciativa perquè permet fer salut practicant esport i dóna a conèixer els atractius turístics de Tàrrega i els seus pobles agregats.\nLa sortida tindrà lloc a les 9 del matí des de l'Espai MerCAT i la ruta passarà per, entre altres punts, el Parc de Sant Eloi i el Castell del Mor. El recorregut llarg també explorarà els pobles agregats de Claravalls, La Figuerosa i Altet.\nLa quarta Marxa de la Boira estarà apadrinada per Lo Tossino, figura del bestiari popular local, en lloc del Mag Lari, que finalment no podrà assistir a l'acte. Com a novetat, la marxa ofereix una planificació nutricional adequada i equilibrada als participants supervisada per una nutricionista. Així, a la motxilla de cada participant hi haurà una nota informativa amb un llistat que detallarà l'efecte dels aliments consumits. A l’arribada hi haurà cassola de tros d'hivern i vegetariana.\nLa Marxa de la Boira repetirà el seu caràcter solidari i destinarà 1 euro de cada inscripció a l'entitat GEMA (Grup d'Ecologia i Medi Ambient) de Tàrrega per plantar arbres i arbres al voltant del canal del Segarra-Garrigues.\nAquesta és una iniciativa que impulsa Boira Experience amb l'objectiu de donar a conèixer el turisme del pla de Lleida i la boira com a element característic d'aquesta època de l'any. També compta amb el suport de l'ajuntament de Tàrrega i la Diputació de Lleida.\nLlegit 60 vegades\tDarrera modificació el Dijous, 11 Gener 2018 09:47\nMés en aquesta categoria: « Tàrrega ampliarà la vorera del carrer de Ramon y Cajal per a millorar l’accés al col·legi Jacint Verdaguer\tDos joves resulten intoxicats per inhalació de fum en un incendi d'habitatge a Tàrrega »


Ajuntament de Premià de Dalt - Escriu a la revista municipal\nInici > Alcaldia > Gabinet de comunicació > Revista Municipal "La Pinassa" > Tràmits\nEspai de participació ciutadana "El ciutadà exposa"\nLa revista incorpora una secció de participació ciutadana, "El ciutadà exposa", que recull les opinions dels ciutadans. Podeu adreçar els vostres escrits (450 caràcters amb espais), al departament de Comunicació. Cal que feu constar el vostre nom i cognom, i el vostre DNI. No es publicaran preguntes signades amb pseudònim o amb inicials. D'entre les preguntes rebudes, en seleccionarem per a la revista en base a l'espai disponible. La resta, es penjaran al web municipal.\nQualsevol persona. Només cal que s'identifiqui i que es tracti d'un escrit respectuós.\nOmpliu el formulari adjunt i envieu-lo al departament de Comunicació.\nEs demanen les següents dades:\n3. Pregunta (450 caràcters amb espais)\nEntrar per registre municipal a través de l'OAC l'escrit, degudament signat, amb una instància.\nEls escrits que arribin al departament de Comunicació s'aniran publicant a la revista municipal\nL'escrit es publicarà en la revista municipal "La Pinassa", segons l'ordre de recepció de les cartes. S'hi farà constar el nom i cognom de la persona que escriu.\nAvís: D'acord amb la Llei 15/1999, del 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal, s´informa a la persona interessada que les dades facilitades seran incloses en el fitxer automatitzat del Registre de documents de l´Ajuntament i que poden ser objecte d'inclusió en altres fitxers automatitzats per fer-ne el tractament informàtic. Així mateix, s'informa a la persona interessada de la possibilitat d'exercir els drets d'accés, rectificació, cancel·lació i oposició, en els termes inclosos a la legislació vigent, mitjançant escrit adreçat a Ajuntament de Premià de Dalt (plaça de la Fàbrica, 1), 08338 Premià de Dalt.\nInformació publicada l'1 d'octubre de 2015


Pany de muralla, possiblement l'element supervivent més distintiu que es veu aquí dalt\nEscales tallades a la roca que faciliten l'accés a la planura superior Vista general\nCastell fortalesa. Documentat el 1067.\n"Les primeres notícies de s’Avellana es remunten a l’any 1067, quan el bisbe de Vic Guillem de Balsareny, va confiar el castell amb les seves fronteres i possessions als vescomtes de Girona, Ponç I de Cabrera i la seva esposa Beatriu, amb la condició que sempre que en demanés la potestat o volés entrar i sortir, els vescomtes ho permetessin". "Va ser declarat bé cultural d'interés nacional l'any 1993.\nLes seves muralles s’arrapen a dues grans penyes unides per la plana superior. Els murs més notables estant situats a migjorn i mesuren entre 1,65 i 2 metres d’amplària. Tant les penyes sobre les que s’aixequen les parets com la planta de les mateixes, tenen una forma allargada, semblant a un vaixell, amb un esperó molt pronunciat a la banda de llevant i un angle més suau a la de ponent.\nEl castell havia disposat d’una torre circular ubicada a tocar de la paret de tramuntana, cap a la part nord oest de la seva planta, i construïda en posterioritat al conjunt de l’edificació". (Ajuntament de Les Masies de Roda).\nQueden importants restes de murs, base d'una torre i escala al penyal del castell. Lliurament accessible. La planura on hi ha les restes està envaïda per la vegetació, fent una mica incòmoda la visita. Malgrat aquesta circumstància, hi ha bones vistes.\nSituació : Al terme municipal de Les Masies de Roda (Osona) – Barcelona\nAccés : Visitat el 02/8/2008. Situació exacte d'aquesta edificació: N 41º58'12" / E 2º19'48".


Gent com la Marina - El blog de Joan Rovira\nHome Unlabelled Gent com la Marina\nGent com la Marina\nBy JR&OC 11:51\nLa Marina F. és una amiga meva. Alemanya i de Matadepera. Bé, siguem precisos: bavaresa, que no se m’enfadi. I catalana, per suposat. Profundament independentista, tot i que m’escriu des d’un mail “punto es”. Sense manies ni “tonteries”, com ha de ser. Amb idees clares i rotundes, però amb un exquisit respecte envers la gent que pensa diferent, com servidor. Clar que compartim molts punts de vista, però no cal que els compartim tots per ser amics: és més, així ens enriquim mútuament, fent-nos pensar i dubtar l’un a l’altre.\nTot i que ens hem trobat algunes vegades, bàsicament som “amics de gmail”. Ella és eficaç i pencona com correspòn al tòpic germànic: incansable, envia mails a tort i a dret, plens d’articles, reflexions, links, videos… És una inesgotable font d’idees, sempre des d’un independentisme sa i sensat que celebro: n’hi ha d’altres de possibles, viciats, tancats, insensats…\nPer què l’esmento a ella avui? Per una raó molt simple: perquè m’he adonat que al meu voltant, més o menys a prop, tinc la sort de tenir molta gent com ella. A vegades en persona, d’altres a través del gmail o del facebook o del twitter. És una immensa sort: gent que té ganes de pensar, de discutir, de preguntar-se coses, de fer que les coses millorin i de compartir idees. Gent que t’enriqueix la vida i la ment, que et dóna l’oportunitat de veure les coses d’una altra manera. Gent amb la que pots estar en desacord, pacíficament, i justament per això t’aporten moltíssim: per estar d’acord amb mi mateix no necessito ningú.\nCrec que és gent a la qual hem de donar les gràcies quan tenim aquesta immensa fortuna de compartir amistat i idees: ens ajuden a buscar nous horitzons, a replantejar-nos-ho tot. No per força hem d’acabar pensant com ells o elles, però segur que no acabarem pensant el mateix: ens ajuden a evolucionar, a matisar. Són una riquesa impagable.\nI en aquests temps de misèria i també d’esperança, de buscar sortides al laberint en el qual ens hem deixat empresonar (també per culpa nostra, però no només), és bo donar les gràcies a la gent que ens ajuda a alliberar-nos. Gent com la Marina. Com tants i tantes altres.\n(14 febrer 2015)


[03/12] «L'Affamé Ardennais» - «Nu» - François - Cornuault - Ettorre - Moliné - Rodríguez Portugal - Netxaiev - Orcelin - Droz - Bonaria - Maroño - Hamon - Soullier - Moussault - Haussard - Tortajada - Alcón - Rerpina - Bluestein - Briselance - Cabañas\n- Henri-Édouard Droz: El 3 de desembre de 1927 mor a Lió (Arpitània) el professor, periodista, poeta i escriptor anarquista Henri-Édouard Droz. Havia nascut el 13 de juny de 1868 a La Chaux-de-Fonds (Neuchâtel, Suïssa). Sos pares es deien Édouard-Eugène Droz i Marie-Adèle Chédel. Fundador del Cercle Obrer local, en 1894 estigué relacionat amb el grup anarquista local de La Chaux-de-Fonds. El 28 de febrer de 1895 aferrà uns cartells manuscrits contra la jornada de l'1 de març, diada de celebració de la independència del cantó de Neuchâtel, fustigant contra la celebració d'aquesta «festa burgesa» i engrescant la classe treballadora a no participar-hi, «o contràriament la dinamita esclatarà al lloc de la cerimònia». Detingut per aquest fet el 23 de març d'aquell any, va ser processat; en el judici es va defensar tot sol i durant dues hores va maldir contra el capitalisme, la magistratura i la policia. Va ser condemnat a sis mesos de presó per «incitació a cometre delictes i per pertorbació de la pau pública», la pena mínima prevista, però sense comptar els dos mesos purgats preventivament, i el 23 d'octubre de 1895 va ser alliberat. El 22 de febrer de 1896 el Prefecte de Doubs (Borgonya, França) va decretar la seva expulsió de territori francès en cas que fos apressat. Entre 1897 i 1902 va col·laborar amb Les Temps Nouveaux. Supplément Littéraire, amb versos i sobre qüestions poètiques. Instal·lat a Ginebra (Ginebra, Suïssa) treballà un temps com a agent d'assegurances i en 1900 era professor de literatura francesa i de dicció fonètica a l'Institut «La Châtelaine» i a l'Acadèmia de Música d'aquesta ciutat. Quan va estar empresonat va escriure poemes anarquistes els quals va publicar, amb altres textos, en 1902 en un gros volum sota el títol Du rêve à l'action. La seva «Chanson libertaire» va ser reproduïda en Le Chansonnier de la Révolution, publicat aquell mateix any a Ginebra pel periòdic Le Réveil Anarchiste. Va tenir la intenció de publicar una peça de teatre revolucionària i altres obres poètiques i Le Réveil Anarchiste li va publicar textos i posà en venda poesies seves durant molts d'anys. Posteriorment emigrà al Territori Imperial d'Alsàcia i Lorena (Imperi Alemany, actualment França), on esdevingué periodista per lliure a Alsàcia i entre 1905 i 1914 fou director general del diari Express de Mülhausen (Alsàcia). El 5 de maig de 1908 va fer a la Sala de la Borsa de Mülhausen la conferència «La fonétique» i l'1 de desembre de 1909 va fer al mateix indret la conferència literària «Quelques poètes alsaciens (de Riestelhuber et Siebecker à M. M. Édouard Schuré et Georges Spetz)», que va ser publicada l'any següent primer en lliuraments en Express i després en fullet per l'editorial «Veuve Bader et Cie». En 1910 col·laborà amb poemes en el periòdic juvenil Pages Illustrées de Ginebra. Posteriorment retornà a Suïssa i a Berna (Berna, Suïssa) fou representant dels diaris Le Matin i La Tribune de Genève. També fou redactor del Bulletin d'Alsace et Lorraine i entre 1920 i 1923 de La Feuille d'Avis de Vevey. Més tard s'establí a París (França), al número 78 del carrer Gambeta, on s'ocupà de tasques de bibliofília. Sa companya fou Pauline Gréber. Henri-Édouard Droz va morir el 3 de desembre –algunes fonts citen erròniament el 10 de desembre– de 1927 a Lió (Arpitània), després de caure malalt durant un viatge de negocis.


De viatge: Una joia d'exposició\nUna joia d'exposició\nVull parlar de l’exposició "El oro sobre la piel" la comissària de la qual, Isabel Barceló, és coordinadora també del magnífic catàleg, que recull articles de les diferents persones que han estudiat les obres exposades. Està a la venda en les llibreries comercials.\nLa mostra està instal·lada en la primera planta del palau del Marqués de Campo, edifici que acull el Museu de la Ciutat, ubicat en la plaça de l’Arquebisbat, al costat de l’Almoina, a bell mig del cor de la ciutat de València.\nSegons Barceló, la joia és un objecte de petita grandària i ús personal, generalment realitzat amb metalls nobles i de vegades enriquit amb gemmes i altres adorns orgànics i inorgànics. A través de les joies es manifesta la cultura: les relacions entre l'ésser humà i els déus, les creences, l'estatus social i econòmic dels seus amos, el seu ús funcional i el seu valor simbòlic. Des de l'antiguitat les joies han estat lluïdes pels seus propietaris i representades en les diverses arts.\nAbans de continuar, vull recordar que ja hi hagué a València una exposició sobre joies. Va ser a la Beneficència, del 19 de desembre de 2000 al 4 de març de 2001. Es tracta de "La cultura ceñida: las joyas en la pintura valenciana, siglos XV alXVIII". Les comissàries van ser Rosa Ríos i Susana Vilaplana. En eixa ocasió es tractava només de joies representades, exactament les que podíem veure als quadres que indica el títol de l’exposició.\nAra, però, en "El oro sobre la piel" podem contemplar joies físiques i joies representades, totes de propietat municipal. Les físiques —reals, materials, exemptes— són 112 peces, joies antigues pertanyents als fons municipals. Unes provenen, datades i analitzades, d’excavacions arqueològiques a jaciments de la ciutat de València i unes altres, de col·leccions particulars donades o adquirides per l’ajuntament. Aquestes últimes tenen dos orígens principals: la col·lecció Martí Esteve, comprada en 1951 als hereus, i la col·lecció de la filàntropa i col·leccionista valenciana Gemma Llopis Torija-Gascó. Entre elles s’exposa el Tresor de Xest.\nEl principal dels objectius de l’exposició és observar la presència de les joies al llarg del temps i també la seua representació en l’art: llenços, gravats, exvots, pintures, miniatures, medalles. Aquesta presència és molt important perquè les joies despareixen o es transformen, és a dir, es perden o es reutilitzen quan no es destrueixen. Per això, sense alterar els espais expositius habituals del Museu, s’han marcat (amb unes explicacions molt interessants i acurades) totes aquelles obres dels fons exposats on apareixen joies: arracades, fermalls, collars, anells, corones, exvots.... Són les joies representades. I com a mostra entranyable de representació, també han exposat una Dama d'Elx, figura femenina amb múltiples ornaments.\nGrosso modo, entre joies reals i representades s’ofereix un recorregut que va del segle V a. C. fins l’actualitat.\nQuan hi aneu (ho podeu fer fins a finals de maig), no oblideu pegar una ullada a les dues escultures de Ponzanelli que hi ha al pati central del palau: són les acabades de restaurar Venus i Apol·lo.\nNo puc estar-me de dir que l'ajuntament del cap i casal hauria de respectar les dues llengües oficials. Més fàcil: complir la Llei d'Ús.\n(Les fotos són de l'Ajuntament)\nmaluy benet 1 de març de 2014 a les 9:52\nMolt interessant i amé el teu article sobre l'exposició.\nDolors Jimeno 1 de març de 2014 a les 20:21\nGràcies, Maluy. Un matí que et vinga bé, la visites. T'agradrà.\nPatzy 1 de març de 2014 a les 10:26\nComo imaginarás me queda un poco lejos como para asistir, aunque parece interesante según cuentas en tu artículo. De todas formas, pasé a saludarte! Un abrazo, Dolors!\nDolors Jimeno 1 de març de 2014 a les 20:20\nBueno, Patzy, has pasado por el blog y has saludado a dos amigas al tiempo. Ya sabes cómo trabaja Isabel y puedes suponer cómo ha preparado la exposición. Recuerdos transatlánticos.\nVicent Mateo 4 de març de 2014 a les 0:02\nCom és natural, seguiré el teu consell, i el més aviat possible. Pel que fa a la conclusió del text, no cal dir qui disposa aquestes coses, ni de quina "joia" es tracta, que no és precisament d'or.\nDolors Jimeno 4 de març de 2014 a les 20:35\nVicent, si pots, compra el catàleg. T'ho recomane.\nAssumpció Cantalozella 4 de març de 2014 a les 17:03\nDolors...ha de ser increïble, aquesta exposició....he pescat una foto. Si no és correcte, m'ho dius. El teu text deliciós i informatiu. Fa ganes de comprar joies!!!!!!!!\nDolors Jimeno 4 de març de 2014 a les 20:40\nHas fet molt bé, Assumpció. El més important és totes són propietat municipal i ara les hem pogudes veure juntes. És molt bonic també saber quin significat tenen les joies segons la pedra que contenen o si són redones, etc. Són molt menudetes, de fet en cda vitrina estan fotografiades en augment a fi de poder apreciar el treball que porten. Tinc especial debilitat per la dextrorum iuntio, eixes dues manetes dretes de la foto de més amunt. Era tan important per als romans la paraula donada i l'acord tancat amb una encaixada que fins i tot ho fan anell.


Ingredients per a 1 kg de dolç:\nrentats, sense pelar i sense llavors\npelada i sense llavors\nPoseu tots els ingredients al vas i programeu 30 s a velocitat progressiva 5-10. Amb l'espàtula, baixeu les restes de fruita de la tapa i de l'interior del vas cap a les ganivetes. Programeu 30 min, 100 ºC, velocitat 5.\nQuan faltin 10 min per acabar el temps programat, retireu el cubilet perquè s'evapori i es caramel·litzi.\nCol·loqueu el cistell recolzat en les seves quatre potes sobre la tapa per evitar esquitxades.\nAboqueu la barreja en un recipient i deixeu-la refredar en un lloc fresc.


Ferida amb traumatisme cranial i facial una agent de Policia agredida per un detingut\nUn agent de la Policia Nacional.\nLa va empentar i va clavar-li cops de puny i puntades de peu\nActualitzada 15/04/2021 a les 20:06\nUna agent de la Policia Nacional es troba ferida amb traumatisme cranial i facial després de ser suposadament agredida per un detingut quan aquest dimecres es disposava a introduir-lo en la seva cel·la en el complex policial de Sapadors de València, segons van informar fonts del Centre d'Informació i Coordinació d'Urgències (CICU) i de la Prefectura Superior de Policia.\nL'agent, de 32 anys, va ser traslladada a l'Hospital La Fe de València, on es troba en observació i a l'espera d'avaluació per a determinar si ha de ser sotmesa a una intervenció quirúrgica de la mandíbula.\nEls fets van succeir sobre les 10.15 hores d'aquest dimecres quan l'agent es disposava a reingressar en la seva cel·la a un detingut, moment en el qual aquesta persona suposadament li va propinar una empenta i la va agredir amb puntades i cops de puny.\nDavant l'agressió, es va donar avís al CICU perquè assistís a l'agent. Fins al lloc es va mobilitzar una unitat de Suport Vital Avançat, l'equip sanitari del qual va assistir a la víctima per traumatisme cranioencefàlic i facial i la va traslladar a la Fe.\nEl presumpte agressor, de 35 anys i natural de Guinea Bisáu, havia estat detingut aquest mateix dimarts en el districte de Trànsits de València i traslladat a la Comissaria de Sapadors per suposadament haver participat en una altra agressió succeïda el passat 8 d'abril, en el qual van fracturar la mandíbula a un altre home.\nAl detingut se'l va arrestar com a presumpte autor d'un delicte de lesions i després de l'agressió de dimecres, se'l va tornar a detenir per l'atac a la policia, segons la Prefectura.\nComenta el contingut : Ferida amb traumatisme cranial i facial una agent de Policia agredida per un detingut


Els pares estaran obligats a especificar l'ordre dels cognoms al Registre Civil, i si no ho fan, l'encarregat del registre el decidirà tenint en compte "l'interès superior del menor"\n3 min. Madrid / Barcelona 31/05/2017 11:51\n651x366 Nadó recent nascut amb la seva mare / GETTY IMAGES Nadó recent nascut amb la seva mare / GETTY IMAGES\nDes de l'any 2000 es permet inscriure els nens amb el cognom de la mare en primer lloc, si així ho demanen els progenitors en el moment del registre. Si no hi ha consens, el del pare té preferència. Però a partir del 30 de juny, a l'hora d'inscriure un nounat, els pares estaran obligats a especificar l'ordre dels cognoms en un termini de tres dies. Si no ho fan, el Registre Civil el decidirà "tenint en compte l'interès superior del menor". Podrà utilitzar criteris com ara "l'ordre alfabètic, el sorteig o l'estètica, és a dir, la combinació que soni millor", segons diu la llei que s'aplicarà a partir del 30 de juny.\n"És un avanç cap a la igualtat ja que ofereix a les dones la possibilitat de decidir", diu la presidenta de la secció de dret matrimonial i família del Col·legi d'Advocats de Barcelona, Inmaculada Ruz. En cas que els pares no escriguin l'ordre al registre perquè no es posin d'acord, fet poc probable, la decisió dependrà de l'encarregat del registre. "El problema és que fins que no hi hagi sentències no sabrem quins criteris han de prevaldre", comenta, i afegeix que el criteri serà més clar en els casos en què el nen tingui un cognom que li pot causar inconvenients. Recorda que hi ha països avançats en què els nens perden el cognom de la mare i que "a vegades, el criteri, és un tema de practicitat".\nEls nom de nadons més posats a Catalunya\nLa nova llei s'inclou dins la reforma del Registre Civil del 2011, però aquest punt entrarà en vigor el 30 de juny a Espanya. La Direcció General dels Registres i del Notariat del ministeri de Justícia preveu que en la majoria dels casos existirà acord entre el pare i la mare, i que no ocasionarà retards ni més volum de feina. "S'entén que no implicarà gaire diferència pel que fa a la càrrega de feina ni provocarà dilacions, ja que se suposa que hi ha acord entre els progenitors en la majoria dels casos", informen a 'Europa Press' fonts del ministeri de Justícia.\nLa llei actual ja permet que els majors d'edat es canviïn l'ordre dels cognoms per voluntat pròpia. També ofereix la possibilitat de canviar noms i cognoms, fins i tot de convertir els dos cognoms en un de compost perquè sigui menys comú o per no perdre el segon cognom per desús, i preveu la possibilitat de canviar el cognom quan ocasioni inconvenients.\nEl cognom del pare tindrà preferència un any més (gràcies al PP)


El blog del Presi: Sortida a la Pedra Gentil de Vallgorguina 01/05/2011\nSortida a la Pedra Gentil de Vallgorguina 01/05/2011\nPer fi podem comptar amb el Pep Bancells en una sortida per muntanya després de més de dos mesos. A les 8 del matí quedem al Bar "La Esperanza" per fer un cafetonet. Tot seguit agafem el Jeep d'en Manel i anem cap al Corredor, deixant el cotxe a la cruïlla de L'urbanització de L'Esmeralda i el restaurant. Realitzem els estiraments i anem cap el Santuari a un ritme força bo. Les fotos al Santuari:\nEn Pep i jo\nDesprés d'uns cinc minutets per les fotos, agafem direció Vallgorguina fins a la Pedra, tot baixada per corriols molt interessants, com sempre en Pep i en Manel em deixen enrrere a les baixades. Arribem a la pedra pensant que tot el que havíem baixat després l'hauríem de pujar.\nLa veritat és que nosaltres pensàvem que des de el Santuari a la pedra hi havia menys kilòmetres. Pujant direcció al Santuari en Manel ens comenta que podíem passar a veure Santa Eulàlia de Tapioles antic monestir i cemintiri actualment en ruïnes. Aqui teniu la foto que en Manel ens va fer una mica lluny del monestir, ja que en en Pep li va fer una mica de "yu-yu" veure el cementiri:\nDirecció al Santuari (Tot pujada i quina pujada............), el primer en apretar en Manel i darrere jo, en Pep renegant però pujant com podia (normal perquè feia dos mesos que no sortia a còrrer). Abans d'arribar al Santuari en Manel i jo (En Pep encara trigaria una mica), ens trobem a l'amic Joan Bravo pel camí de la Creu de Rupit per on vam baixar la setmanna passada amb en Moi. Del Santuari a on teniem el cotxe tot baixada a un ritme trepidant. Primer va arribar en Manel, després jo a 1 minut i mig i posteriorment en Pep a uns 10 minuts.\nEl GPS d'en Pep va marcar un total de 22 Km. Una sortida boníssima com entrenament per la Taril de Sant Esteve.\nPublicado por Josep Cruz en 14:01\nSortida a la Pedra Gentil de Vallgorguina 01/05/20...