El rector felicita les Aules Culturals de la UA pel seu treball anual. Actualitat Universitària\nManuel Palomar ha destacat la importància de la formació cultural que realitzen i que forma part dels valors de la Universitat d'Alacant\nDirectors i integrants de les aules de Teatre, Dansa i la Coral han mantingut avui una trobada amb el rector\nAlacant. Divendres, 7 de juliol de 2017\nEl rector de la Universitat d'Alacant, Manuel Palomar, ha rebut avui els directors i integrants de les Aules Culturals de la UA per a felicitar-los personalment pel treball anual que desenvolupen. Concretament, Palomar ha mantingut una trobada amb l'Aula de Teatre (que integra tres àrees: Teatre Clàssic, dirigida per Iván Jiménez; Teatre Contemporani, sota la direcció de Toni Ferri, i el grup de teatre de la UPUA, dirigit per Pascual Carbonell; l'Aula de Dansa, amb Inmaculada Manresa com a directora, i la Coral Universitària sota la batuta de Shlomo Rodríguez.\nDurant l'acte, els directors de les aules han agraït a la Universitat la seua aposta cultural més enllà de «la realització dels muntatges i dels mitjans, sinó també per la possibilitat que ens ofereix de fer rodar els espectacles al llarg de l'any». Els alumnes també han volgut intervenir per a destacar «el bon ambient que s’hi viu» i per a demanar que «continue aquesta aposta per la cultura que ens beneficia a tots».\nL'Aula de Teatre de la UA es va crear fa ja trenta anys amb l'objectiu de fomentar el coneixement teatral de tots els col·lectius de la comunitat universitària (alumnat, personal docent i investigador, i personal d'administració i serveis), amb la pràctica escènica a través d'activitats formatives i tallers, i la participació en muntatges teatrals. Enguany l'aula ha estrenat tres muntatges teatrals: Besos, sota la direcció de Toni Ferre, interpretat per l'agrupació de teatre contemporani de l'aula; Comedia sin título, la gran creació que Federico García Lorca estava gestant quan va ser afusellat, fa ara vuitanta anys, a càrrec del grup de Teatre Clàssic sota la direcció d'Iván Jiménez, i Pluto, d'Aristòfanes, amb l'Aula de Teatre de la UPUA (Universitat Permanent), una comèdia àcida dirigida per Pascual Carbonell.\nLes obres estrenades enguany comencen ara el seu periple de representacions per les comarques d’Alacant i la seua participació en festivals de teatre. L’any passat, les obres de l'aula van obtenir nombrosos reconeixements. Concretament, Electra, de Sòfocles, dirigida per Ricardo Arqueros va rebre els premis a la millor direcció i millor actriu en el Festival Nacional de Teatre aficionat de Dos Hermanas (Sevilla), i La Marea, amb direcció d'Iván Jiménez, va ser multipremiada en diversos certàmens i festivals provincials i nacionals: tercer premi en el IV Certamen Nacional de Teatre Amateur Vila de Catral 2016; millor obra en el XXII Concurs de Teatre Amateur d'Ibi; en el XIII Certamen Nacional de Teatre Aficionat Paco Rabal d'Águilas (primer grup classificat, millor direcció, millor escenografia, millor il·luminació, millor resolució escenogràfica, i Premi Nazarín a la millor interpretació junior); Premi del Públic d’Alacant a Escena 2016; millor obra, direcció i actriu en el Certamen Nacional de Teatre Amateur Alhama de Murcia 2017; millor direcció, en la Mostra de Teatre Ciutat de Dénia (2017), i millor obra, millor direcció, millor elenc d'actrius i millor actor de repartiment en el II Certamen Nacional de Teatre Aficionat de Cartagena\nPer la seua banda, l'Aula de Dansa Contemporània, dirigida per Inmaculada Manresa, va estrenar el projecte In love, i la Coral Universitària, amb Shlomo Rodríguez com a nou director aquest any, va presentar tot el treball realitzat durant l'any amb una actuació el passat mes de maig, a més de participar en altres funcions solidàries.\nL'Aula de Dansa va fer els primers passos el curs 2015-16 i té com a objectiu essencial aproximar a la comunitat universitària la dansa i les seues variants, mitjançant la formació, la promoció de muntatges i participació en espectacles dirigits a tots els públics.\nLa Coral de la Universitat d'Alacant combina la formació pedagògica i musical dels seus integrants i la projecció d'aquest aprenentatge tant en concerts com en actes acadèmics.


Remuntada 'exprés' (1-2) | We Love Barça\nRemuntada 'exprés' (1-2)\nVÍDEO. Messi la perd i... gol de Thievy\nAlba: "Estem contents però hem de millorar molts aspectes del joc"\nVictòria del Barça abans de l'aturada pels compromisos internacionals. Victòria gairebé obligada que ha perillat durant 70 minuts. Un Barça amb molts...\n8 Novembre, 2014 - 17:57\nVictòria del Barça abans de l'aturada pels compromisos internacionals. Victòria gairebé obligada que ha perillat durant 70 minuts. Un Barça amb molts canvis respecte al partit de Champions no s'ha reconegut durant els primers 45 minuts. Les poques opcions que ha tingut el conjunt de Luis Enrique han estat esvaïdes per Rubén i pels pals, un enemic massa comú en els últims partits.\nA la represa, l'asturià ha introduït dos canvis a la mitja part que han sigut decisius en l'empat a 1. Suárez ha assistit Neymar com també ho ha fet amb Jordi Alba en l'1 a 2. Gran segon temps de l'uruguaià que tot i no estrenar-se com a golejador ha tapat, amb la seva actuació, algunes de les mancances d'aquest Barça que no acaba de convèncer. 15 dies simpàtics per treballar aspectes a millorar, com diria Luis Enrique.\n1 - El Barça s'encalla i Messi topa amb el pal. Primera part amb males sensacions després de veure com l'Almería, a partir del minut 15, ha sortit de la cova i ha començat a apropar-se a l'àrea de Bravo. La pressió alta del rival ha tornat a complicar les coses al conjunt de Luis Enrique, que s'ha encallat en la sortida de pilota i ha patit en el joc aeri -4 córners a favor de l'Almería després de 20 minuts. Com a Amsterdam, un cop de cap de Messi ha sigut l'ocasió més clara del Barça. Aquesta vegada, però, la rematada s'ha estavellat al travesser de la porteria d'un atent Rubén.\n2 - L'Almeria aprofita el desconcert blaugrana. Tot i el pal de Messi el Barça no ha trobat gaires solucions per arribar amb claredat la porteria de Rubén. En una conducció de Messi, l'argentí no ha trobat línia de passada i ha acabat perdent l'esfèric. Recuperació i contraatac immediat de l'Almeria que amb dues passades ha trobat Thievy, que guanyant-li l'esquena a Bartra ha encarat l'àrea de Bravo i ha definit per baix amb molta seguretat per fer l'1 a 0. La intensitat dels andalusos s'ha imposat davant la falta de coordinació del Barça, sense idees i perdent posició amb facilitat.\n3 - El Barça no supera el pal. No hi ha manera, contra el Celta van ser 4 i avui 2 en 60 minuts. Tot i el joc irregular del Barça, en les ocasions que ha generat, el travesser s'ha tornat a imposar en la lluita del primer gol blaugrana. Luis Suárez, que ha entrat amb Neymar a la segona part, de manera acrobàtica ha rematat a la fusta després d'un servei de córner. Sense sort de cara a porteria en el 4t partit oficial de l'uruguaià.\n4 - Els canvis al rescat. Al minut 72, de partit els dos canvis de la mitja part han protagonitzat la jugada de l'empat. Pilota a l'interior de l'àrea que controla Luis Suárez. L'uruguaià retalla el seu defensor i assisteix amb una passada de la mort Neymar que amb la dreta i de primeres fa l'1 a 1. Grans minuts de Suárez que tot i no trobar el gol ha aportat intensitat, lluita i perill a la porteria de l'Almería. La seva entrada ha desplaçat Messi a l'extrem dret com en els seus inicis com a blaugrana.\n5 - Remuntada 'exprés'. En pràcticament 10 minuts el Barça ha capgirat el marcador amb un protagonista destacat. Luis Suárez ha tornat a assistir en l'1 a 2 de Jordi Alba. El davanter del Barça ha rebut al vèrtex dret de l'àrea de l'Almeria i des d'allà ha aixecat el cap i ha trobat la cursa de Jordi Alba, sol, en velocitat que ha rematat davant Rubén per capgirar el marcador. El Barça apareix a temps a l'Estadi de los Juegos Mediterráneos.


Evitar les primeres urgències\nEl Nàstic visita el Ramón de Carranza de Cadis buscant la primera victòria de la temporada per evitar que el matx contra l'Albacete es converteixi en un duel de màxima pressió\nTejera serà baixa però Uche podria tornar a tenir minuts | Joan Alfons López\nEl Cádiz CF i el Gimnàstic de Tarragona encetaran aquest divendres a les 21.00 hores la quarta jornada de la Segona Divisió 2017-2018 en un duel de màxim contrast i que hauria de servir per alleugerir una pressió externa al conjunt grana que va en augment amb el pas dels dies i l'absència de la primera victòria. Sembla massa aviat per parlar d'urgències però una derrota al Ramón de Carranza provocaria que el duel contra l'Albacete de la pròxima setmana fos quelcom semblant a una primera final de la temporada amb un entorn i un club que necessiten els primers tres punts de la campanya com abans millor. Per aquest motiu i molts altres, els grana buscaran a la «Tacita de Plata» una victòria que es preveu difícil pel bon moment que travessa el club gadità.\nCarreras convoca tothom disponible menys Barragán\nBernabé Barragán és l'únic jugador totalment disponible del Nàstic que s'ha quedat fora de la convocatòria i que no ha viatjat a territori andalús. La resta de la plantilla que avui s'ha entrenat amb normalitat s'ha desplaçat cap a Cadis, quedant fora per lesió els defenses Pol Valentín i Djetei i Abraham, el migcampista Sergio Tejera i els atacants Stephane Emaná, Dongou i Jean Luc. Per tant, Lluís Carreras haurà de descartar dos jugadors abans de tancar la llista de divuit on es preveu que tornin Stole Dimitrievski i Otar Kakabadze. Amb aquests condicionants, els grana podrien presentar una alineació semblant a la formada per Dimitrevski sota pals, defensa per Javi Jiménez, Perone, Suzuki i Kakabadze amb Molina, Mesa i Eddy al centre del camp, Delgado i Omar per les bandes i Uche en punta d'atac.\nEl Cádiz, a confirmar el bon inici de temporada\nEl conjunt gadità que entrena Álvaro Cervera acumula dues victòries i un empat en les primeres tres jornades de lliga, xifra que millora tenint en compte la classificació per a la tercera ronda de la Copa després d'imposar-se a l'Almeria per 1 a 0. Els grocs, que es van quedar a dos partits d'ascendir a Primera Divisió el passat mes de juny, han patit canvis en una plantilla que veurà com José Mari, Sankaré, Rubén Cruz i Alberto Perea es quedaran a la graderia per rebre el Nàstic per problemes físics. Només Lucas i Villanueva han quedat fora de l'encontre per decisió tècnica. Amb aquestes circumstàncies, Álvaro Cervera podria apostar per un onze format per Cifuentes a la porteria, defensa de quatre per Brian, Mauro, Servando i Carpio amb Abdullah i Garrido al doble pivot, Aitor i Salvi atacarien per les bandes i Romera i Barral formarien la parella golejadora en la punta d'atac.\nEl Nàstic va rascar un punt al camp del Cádiz CF la temporada passada | El Desmarque Cádiz\nEduardo Prieto Iglesias, el col·legiat escollit\nEl navarrès Prieto Iglesias serà l'encarregat de xiular el partit entre Cádiz i Nàstic. Encarregat de xiular ja dos partits aquesta temporada, l'àrbitre acumula un balanç d'una victòria visitant i un empat, mentre que la lliga passada va acumular onze victòries locals, nou empats i set victòries visitants en 27 encontres. Dos d'aquests van ser al Nàstic: el primer amb la visita de l'Elx (derrota per 1 a 3) i el segon el duel català contra el Girona (victòria per 3 a 1).\nEl matx, com és habitual, es podrà seguir radiofònicament pel Sempre Nàstic de Tarragona Ràdio, programa que compta amb una estreta col·laboració d'EsportsdelCamp.cat. L'encontre començarà divendres a les 21.00 hores però des de les 20.00 hores, 60 minuts abans, connectarem amb el Ramón de Carranza per conèixer tots els detalls de l'encontre de la jornada 4 del campionat de lliga a Segona Divisió.


ELS ARTISTES VAN AMB TRACTOR - L'OEST - Xarxa d'Informació\nUNA EXPOSICIÓ DE SARA BOLDÚ\n#SomCultura | #SomdelesGarrigues | #SomdelPladUrgell | #SomEmprenedoria | #SomFutur | #SomPatrimoni | #SomTerritori\nQuan la Sara Boldú va enlairar el seu dron i va observar el resultat de la imatge que havia captat dels camps de Lleida es va quedar amb la boca oberta: estava veient una obra d'art.\nAquesta borgenca apassionada per la imatge, havia pensat en captar imatges aèries dels trossos de Les Garrigues. Volia ensenyar tota la feinada que hi ha darrere la pagesia. Per això, després de realitzar tots els tràmits per obtenir la llicència de pilot de dron, el va carregar al cotxe i va sortir pels camins de la comarca a buscar un pagès que li deixés fotografiar i gravar la seva feina. En va trobar un que estava llaurant damunt d'un tractor i que no va tenir cap problema en deixar-se fotografiar. En aquell moment, Sara Boldú va enlairar el dron, va fer un pla zenital i va enquadrar la imatge que buscava.\nPerò el que va trobar era totalment diferent del que s'havia imaginat. El tractor estava dibuixant una trena perfecta enmig d'un tros d'oliveres, que només des del cel es podia veure. Aquest va ser el senyal; definitivament hi ha artistes que van amb tractor i això s'ha d'ensenyar. Així va ser com Sara Boldú es va convertir en una videoartista i els protagonistes de les seves imatges, els pagesos i pageses, en uns artistes.\nUn moment de la inauguració de l'exposició "Els artistes van amb tractor" a Cal Sinén, a l'estany d'Ivars i Vila-sana\nCom sorgeix el projecte "Els artistes van amb tractor"?\nSoc de les Borges Blanques i visc a Barcelona però vinc molt sovint. El món de la pagesia sempre ha estat molt lligat a la meva família. Teníem fruiters i de petita havia anat a collir i quan vas al poble estàs envoltada de camps, de tractors i de pagesos. Com que tenia el dron, em van agafar moltes ganes de descobrir què es veia amb un pla zenital i vaig començar a donar voltes per les Garrigues, la meva comarca. La primera foto que vaig fer va ser d'un pagès dels Omellons. Li vaig demanar permís per gravar quan vaig veure que llaurava però jo no era conscient de la imatge que després em trobaria.\nQuan vaig enlairar el dron, vaig quedar al·lucinada. Ell estava llaurant d'una manera que feia forma de trena; ho fan així per arribar més a la soca. El resultat era un quadre; aquell pagès estava fent formes, estava dibuixant a la terra. Va ser la primera foto i em va motivar a continuar.\nLes imatges estan fetes en pla zenital, com si els trossos de terra fossin quadres\nQuè en pensen els pagesos quan veuen els camps que han vist tota la vida des de l'aire?\nEls pagesos no estan acostumats a veure els seus camps des de l'aire. Recordo la cara del Joan Penella del celler Matallonga, per exemple. Vaig fer la foto, després li vaig ensenyar i es va quedar al·lucinat de veure el resultat de la seva feina des de l'aire. No s'ho imaginen.\nSón artistes que van amb tractor però, ells ho saben?\nEls pagesos no són conscients que són artistes. Per a ells és el seu dia a dia, una feina que fins i tot pot ser monòtona. És la visió externa la que els eleva a artistes, per això vaig posar aquest nom a l'exposició. Jo m'he passat hores veient la feina que fan al camp i sempre els ho dic que són uns artistes fent la seva feina. Per a ells és una feina que fan cada dia. Els he elevat al món de l'artista però ells no en són conscients. S'ha de donar valor a la feina que fan. Per això també he fet entrevistes a diversos pagesos i pageses que expliquen la seva feina.\nEva Bonet, del celler Comalats, explica com és el seu dia a dia\nElls són artistes i tu t'has convertit en videoartista.\nA mi m'agrada. Gravar i fer fotos per a mi és una passió, és la meva passió. La meva vida és la imatge. Estic encantada d'haver fet aquest projecte: fer fotos de fragments de la vida de la pagesia, de l'agricultura.\nAquest projecte té un altre objectiu: reivindicar la feina que fan els pagesos i pageses\nA la pagesia no li donem la importància que té. No tan sols a ciutat, també els que viuen al poble. Uns perquè ho han vist tota la vida i els de ciutat perquè els queda molt lluny. Jo crec que sí que és molt important. Què faríem si ells i elles no estiguessin aquí, cultivant el que després anem a comprar i mengem? I no només el que mengem, també la feina que fan d'endreçar el territori, de netejar.-lo. Jo crec que és superimportant aquesta feina.\nCom ho reben els pagesos i pageses quan veuen l'exposició?\nEstan sorpresos; no havien vist mai un camp d'oliveres o de presseguers o la verema des del punt de vista del dron. La meva manera de fer és un pla zenital, no ensenyo el cel en cap moment. És una intenció que jo li poso. Agafar el trosset de terra i, tal com és, agafar-lo i posar-lo en una paret. És una visió que els agrada.\nAlgunes de les instantànies que es poden veure a l'exposició\nTrobes a faltar L'Oest?\nDe fet vinc molt sovint. De vegades quan fa dies que soc a Barcelona penso que ja tinc ganes de tornar cap a L'Oest, cap a Ponent. La felicitat, per a mi, és aquest projecte; venir cap aquí, agafar el dron que porto sempre al cotxe i, quan veig una imatge que pot ser bonica, parar i parlar amb el pagès o pagesa. Estem una estona fent fotos i m'ho passo tan bé... És una pau, una tranquil·litat i una passió de veure el que estic fent, de veure el paisatge i sentir i escoltar el que hi ha al meu voltant. Veure els colors, els arbres. Per a mi és una explosió de felicitat. En aquests petits moments soc la persona més feliç del món.\nQuè és per a tu l'Oest?\nPer a mi L'Oest ho és tot. Per a mi és la terra que m'ha vist néixer, m'hi he desenvolupat com a persona, hi tinc molts amics, on he viscut moltes coses i on tinc la meva família. On he descobert que vivim en un món rural i de pagesia i on també hi ha gent que té altres projectes que no tenen res a veure amb el món rural. On hi ha gent molt creativa. De vegades tenim la sensació que si no vas a Barcelona no triomfes, però per què? No cal. Aquí a Lleida ara es poden estudiar moltes coses, hi ha molt talent i et pots quedar a Lleida i desenvolupar la teva vida i no cal anar a Barcelona. Aquí es pot triomfar i es pot anar molt més enllà, es pot triomfar des d'un petit poble de Lleida i anar cap al món.\nL'exposició Els artistes van amb tractor ja s'ha pogut veure a la Granadella, Barcelona, Les Borges Blanques, Os de Balaguer, Barberà de la Conca i ara, fins el proper 1 de març, es pot veure a Cal Sinén, a l'Estany d'Ivars i Vila-sana.\nSI VOLEU VEURE EL PROJECTE ELS ARTISTES VAN AMB TRACTOR ENTREU AQUÍ


Laia Hernández, alumna del Col·legi La Mercè, fa mascaretes solidàries per a Kenya\nPàgina principal >> Societat >> Laia Hernández, alumna del Col·legi La Mercè, fa mascaretes solidàries per a ...\nLaia Hernández Munné, una martorellenca d’11 anys que estudia sisè de primària al Col·legi La Mercè, ha posat en marxa una iniciativa solidària a favor de l’ONG Mans Mercedàries. Amb una màquina de cosir adaptada a la seva edat fa mascaretes de tela, que posa a la venda al preu de 3 euros. Els diners que recapta els dona al darrer projecte de l’ONG de finalitzar una escola a Kenya.\nLa Laia és aficionada a cosir. Ho fa a casa amb l’Eureka, una petita màquina per a nens i nenes i que funciona amb piles i pedals. Amb l’arribada del confinament al març, va invertir les hores lliures a fer mascaretes. Primer, per a la família i per ella mateixa, i després, per als demés.\n“Quan vaig tornar a l’escola, un nen es va quedar molt sorprès en dir-li que les feia jo, i me’n va demanar una”. La resta de la classe també li va demanar mascaretes i en va començar a fer per a tothom. Primer, a un preu simbòlic de 50 cèntims, que va decidir que “podia ser per a l’ONG, una manera que guanyi diners, ja que ara no poden fer altres activitats per recaptar-ne”. La Laia coneix molt bé l’entitat solidària en ser alumna del seu director, Ton Toset, professor a l’escola.\nAixí doncs, es va posar a confeccionar mascaretes amb l’ajut de la seva germana Aina i de la cosina Gisela. Primer, al seu gust -de colors molt variats- i després pensant en els dels demés: “M’ha sorprès molt que molta gent vol mascaretes negres, quan trobo que és un color avorrit, però si agrada als demés, el faig!”, explica. La matèria primera és ‘quilòmetre zero’: l’obté de botigues de roba, merceries i parades de mercat de casa nostra.\nA la Laia se li ha girat feina: “Tot va començar com a una idea bonica, com un detallet per ajudar, però porta molta estona, no sé quantes en podré fer!”. De moment, ja en van 25 per a la família, set que ja he venut per a l’ONG, i 12 d’encarregades. Ara les ven a 3 euros, i es poden demanar a través del contacte de l’ONG:\nDes de l’ONG Mans Mercedàries, el seu responsable Ton Toset diu que “estem molt contents d’iniciatives com les de la Laia, sobretot perquè va ser una proposta que va fer pel seu compte”. Per Toset, “gràcies a molts petits ajuts aconseguim coses molt importants, i que el nostre missatge arribi a gent tan maca i tan sensible com la Laia”.\nEls diners recaptats es destinen a la segona fase de construcció de l’Escola Lutgarda del barri d’Ongata Rongai a Nairobi, la capital de Kenya. Les obres han pogut avançar gràcies als ajuts de socis, col·laboradors i ajuntaments com el de Martorell i Sant Feliu de Llobregat, malgrat la pandèmia i la suspensió d’actes benèfics i del Camp de Treball d’aquest estiu.\nEl projecte actual es basa en construir dues plantes per allotjar l’educació Primària. Fins ara, aquest centre iniciat l’any 2015 disposava d’una planta baixa amb tres aules, menjador, cuina, bany, oficines, porxo, pati central i tanca de protecció, i acollia únicament l’Educació Infantil des de 2017.


07 de juliol / 2020\nOpinió 29/05/2018 10:57\nCristina Palomar Periodista al servei de les causes perdudes. La meva pàtria és la gent que estimo\nVaig a lorazepam per dia i se m'acaben les existències. Em prenc una pastilleta per oblidar que el meu govern supremacista no té prou dones amb tetes grosses per col·locar de conselleres com voldria el diputat republicà Lluís Salvadó. I l'endemà me'n prenc una altra per no veure com la penya s'estomaca per unes creus grogues clavades en una platja que ni tan sols és nudista. La salut mental de la parròquia és preocupant i estaria bé que algú es querellés contra la classe política pels danys i perjudicis provocats. Jo ja soc carn de manicomi perquè és tancar els ulls i reviure o Crema Mississippí, però amb Ciutadans disfressats de natzarens grocs crucificant patriotes al Port de la Selva, o Las Brujas de Zugarramurdi en versió aquelarre peneubista. Al revés del poeta, jo no hi veig clar ni quan dormo.\nEls efectes de l'ansiolític es dissolen i quan sembla que la traïció dels nacionalistes bascos donant suport al pressupost d'un tal M.Rajoy em provocarà un nou atac d'angoixa, detenen Eduardo Zaplana i corro al calaix dels medicaments perquè no puc gestionar tantes emocions de cop. Vaig conèixer aquest pinxo en una altra vida, quan fer de periodista volia dir haver de patir per aconseguir una notícia. Durant un temps em va tocar informar del club de la gavina i el milhomes Zaplana, tan repentinat, tan moreno tirant a verd i amb somriure de mafiós va ser el segon dirigent del PP que em va posar els pèls de punta. El primer va ser José Maria Ansar, amb el seu bigoti hitlerià i el seu riure de hiena.\nDe la sentència del cas Gürtel no faré declaracions perquè només em surten improperis. A més, cada cop que escolto esmentar "Gürtel" a algú m'imagino passejant per Viena en estat catatònic després d'haver pagat 25 euros per un insípid strudel i un cafè aigualit, i em tornen les ganes de drogar-me per oblidar. Crido ben alt que ja n'hi ha prou de tant festival, però la justícia divina continua repartint estopa i el següent a rebre és la cúpula convergent que des de la Diputació de Barcelona es va dedicar a regalar el diner públic a camarades per finançar els seus xiringuitos. Escric presumptament per evitar una querella, però sabem que és un clàssic. I de la ràbia que sento, m'acabo l'última pastilla d'un paquet caducat el 2015.\nMentre espero que m'arribi la següent remesa de felicitat comprada per Internet i servida a domicili, em dedico a buscar notícies que em reconciliïn amb la humanitat. I descobreixo que Miquel Nogués ha inventat una màquina de fer soroll per estalviar-nos les lesions de canell per culpa de tanta cassolada i sóc feliç per primer cop en molts dies. Nogués, veí de Vinebre, ha dissenyat un bidó ple de metalls que gira sobre un eix impulsat per un motor mentre uns tubs el colpegen. Diu que ho ha fet perquè cada vegada són menys gent a les cassolades per reclamar la llibertat dels presos polítics presos. L'inventor de la graella mecànica més gran del món capaç de cuinar 350 calçots alhora no es planteja portar la màquina a Barcelona perquè diu que el fem sentir com Cocodril Dundee. Me l'imagino saludant tot déu pel carrer amb el ganivet a la cintura i penso que no hauria de ser tan dura amb Lluís Salvadó perquè unes bones mamelles són sempre un regal per a la vista. Una altra pastilleta.\ngürtel PP José María Aznar Eduardo Zaplana Miquel Nogués\nSimón creu que la comarca del Segrià s'hauria d'haver confinat "abans"\nEl Segrià dobla els positius de Covid-19 en una setmana i encén les alarmes\nUn advocat suís declara que el rei emèrit va encarregar-li a la Zarzuela l'ocultació d'una donació\nTV3 nega que vetés una entrevista a Josep Maria Loperena\nQuina persona impresentable forma part del nucli fundador del partit de Puigdemont?\nEcologistes en Acció atorga sis banderes negres a les platges catalanes\nQuina clau amaga la data de fundació del nou partit de Carles Puigdemont?\nJosep Maria Loperena acusa Vicent Sanchis de vetar-lo\nEl Consell de la República, a punt per tornar a la confrontació amb l'Estat


“Han aplicat l’alça d’impostos i taxes més gran mai vista a la història del Vendrell”. Armengol destaca que l’increment ha estat: “el 40% la taxa d’escombraries; 21% l’IBI; 15% l’Escola de Música; 13% un servei bàsic com és l’aigua; 11% el Patronat d’Esports; 10% les plusvàlues; 5% les escoles bressol; i pel damunt de l’IPC tota la resta d’impostos i taxes. Fins i tot han jugat amb la línia de la il·legalitat com és la reclamació dels imports de les taxes de gual amb un efecte retroactiu de 4 anys, fet que ha aixecat una gran polseguera entre els veïns del Vendrell. I tot plegat per oferir menys i pitjors serveis”.\n“Col·lapse en els serveis sanitaris i educatius”. PxC destaca en la seva nota els exemples: “Escola Marta Mata amb barracons per sisè any consecutiu. Projecte de tancament d’una escola singular i modèlica com Els Còdols. Primera pedra del CAP del Botafoc col·locada fa més d’un any i obres encara sense començar en un solar cedit al Departament de Sanitat fa sis anys...”


Pares i fills: herois compartits\nLes llibreries s'omplen de reedicions de clàssics de la literatura infantil. Grans i petits es retroben en el paper\nFa 30 anys la barcelonina Núria Rodó era una nena de 12 anys, devoradora de llibres, que va descobrir la nissaga Torres de Malory a la biblioteca de la seva escola i es va deixar endur per les aventures d'unes adolescents en un internat britànic escrites per Enid Blyton entre el 1946 i el 1951. Rodó, avui professora d'anglès i de castellà i codirectora de l'escola de cangurs CompassBCN, s'ha tornat a retrobar amb les heroïnes de la seva infància gràcies a una reedició dels sis títols de la col·lecció que l'editorial RBA-Molino ha fet el 2012 i que han caigut a mans de la seva filla Emma. Mare i filla tenen ara lectures i heroïnes compartides.\n"És emocionant poder compartir lectures amb la meva filla perquè ens agrada comentar la jugada i analitzar els personatges i l'acció. L'Emma també és una gran lectora i això hi ajuda molt", explica somrient. La mare recorda que el que més li agradava quan llegia Blyton de petita era que "aquelles noies, tot i estar en un internat, tenien molta independència i vivien experiències molt més interessants i emocionants que jo en la meva vida de llavors, que consistia a anar de casa a l'escola".\nLa gràcia d'aquesta parella és que l'Emma, d'11 anys, s'ha llegit gairebé tots els llibres de la col·lecció en anglès. "Vaig a una escola americana des de P-5 i l'anglès no em suposa cap problema. Tot i que l'entorn que hi ha a la història és antic i no hi ha cap tecnologia de les que tenim ara -com mòbils o ordenadors-, els llibres m'han agradat molt perquè la història d'amistat entre les noies és molt maca i si s'han de protegir davant d'una mestra, ho fan", diu admirada. La clau, segons Rodó, és que els valors que atrapen el lector són els mateixos fa 30 anys que ara: "La fidelitat de les noies i l'amistat continuen enganxant", reconeix.\nLa Núria Rodó destaca que entre les amigues de l'Emma s'ha produït el boca-orella i "en molt poc temps també se n'han fet seguidores". "Hem regalat alguns llibres de la sèrie en els aniversaris de les nenes i hem triomfat", assegura satisfeta.\nL'editora de Torres de Malory , Laia Esqué, està totalment d'acord amb la vigència dels valors. "L'amistat i la camaraderia que es viu a l'escola és un valor universal que sempre serà vigent. Tot i que els detalls de formació formin part d'una altra època, amb un model femení molt diferent, la lectura d'aquesta sèrie segueix reforçant temes com el respecte, la lleialtat i la companyonia", argumenta. Esqué afirma: "L'atractiu de la sèrie són les peripècies a l'internat. Situacions atemporals com les competicions esportives, les malifetes, l'emoció de les excursions, els berenars compartits, les exigències escolars i l'arribada de noves companyes o professores... donen vida eterna a aquestes heroïnes que van fer la seva primera aparició a les llibreries l'any 1946".\nL'última edició de l'editorial RBA-Molino ha estat un èxit massiu. Al Sant Jordi passat se'n van vendre 25.000 exemplars i a hores d'ara ja gairebé han arribat als 100.000. A més d'unes il·lustracions actualitzades amb un estil de còmic, "s'ha fet una nova traducció de l'edició revisada pels editors anglesos". I continua l'editora: "En aquesta actualització es conserva el text original mantenint el llenguatge d'una novel·la ambientada en un altre temps, però amb expressions comprensibles per als lectors del segle XXI". Esqué subratlla: "L'obra d'Enid Blyton ha tingut diverses edicions des dels anys seixanta, quan es va publicar per primer cop, i sempre ha estat part del catàleg viu de l'editorial. El projecte de reeditar Torres de Malory per acostar-lo als lectors d'avui d'una manera atractiva va venir després de veure'n una nova edició il·lustrada i revisada que es va fer a Anglaterra". El revival ha agradat tant a mares i filles que l'editorial ja ha engegat un nou projecte i està reeditant una altra de les sèries més conegudes d'Enid Blyton, Aventuras , "amb un format il·lustrat i actualitzat de manera semblant", descriu.\nNo és només nostàlgia\nEls herois literaris compartits entre adults i petits són claus per al creixement personal de tots dos, segons l'editora de RBA-Molino. "Compartir les lectures que ens han fet lectors és una oportunitat fantàstica. Poder fer-ho, a més a més, amb un llibre que resulti atractiu per a les criatures, i no només com a exercici de nostàlgia, és una oportunitat molt gratificant". "Entenc -conclou- que l'oferta existent a les llibreries actuals queda molt allunyada de les lectures habituals dels pares en les edats corresponents, així que els compradors veuen en aquestes sèries una oportunitat de tornar a compartir experiències lectores amb els seus fills". També és el cas de la Marta i la seva filla Berta. La Marta explica: "Havia llegit molts dels llibres d'Enid Blyton quan era petita. Me'ls passava la meva cosina. Eren Las aventuras de los cinco ". Ara a la Berta li cauen a les mans les noves edicions dels clàssics d'aquesta escriptora i ja té previst que, un cop acabi l'escola, començarà a llegir-los.\nEls herois compartits també es troben, per exemple, en la nissaga de Harry Potter, ja que l'han llegit tant adults com adolescents i criatures. "A casa els vaig començar a comprar per als meus fills d'11 i 13 anys i jo me'ls he llegit tots: m'ho he passat molt bé i ho dic orgullosa", explica l'eivissenca Anna Garcia. Una altra mare que també està compartint herois, en aquest cas televisius, és la sabadellenca Jennifer Barrios. Recorda com gaudia de La abeja Maya a TVE fa una trentena d'anys, i reconeix que els seus fills -Iñaki de 5 i Noa de 3- "s'ho passen la mar de bé amb la nova versió. Penso que és una sèrie útil per aprendre a conèixer la vida dels insectes i la natura".


El Parlament no sancionarà els diputats de la CUP que la setmana passada van trencar i van cremar fotos del Rei. Així ho ha decidit la Mesa del Parlament per cinc vots -JxSí, SíQueEsPot- contra dos -PSC, C's-.\nFonts parlamentàries consultades per Europa Press han explicat que els contraris a sancionar els 'cupaires' -JxSí i SíQueEsPot- han al·legat que la crema de fotos del Rei està "emparat per la llibertat d'expressió", pel que no hi ha la possibilitat sancionar-los.\nLa possibilitat partia de sengles peticions de Ciutadans i PP, que consideraven que la Comissió de l'Estatut del Diputat havia d'elaborar un informe sobre si les accions dels 'cupaires' havien violat el codi de conducta, però la Mesa ho ha rebutjat.\nSegons els partidaris de sancionar els 'cupaires', els diputats van vulnerar el codi de conducta pel que fa a mantenir "en tot moment una conducta respectuosa amb els altres diputats i amb els ciutadans".\nD'haver-se iniciat el procés contra els diputats de la CUP, aquest hagués pogut acabar en amonestacions, suspensions o multes, encara que fonts parlamentàries aclareixen que la crema de fotos del Rei amb tota probabilitat no hagués anat més enllà de la amonestació.\nL'actitud dels diputats de la CUP va ser polèmica; en primer lloc, perquè van trencar les fotos del Rei a la sala de premsa del Parlament i, en segon, perquè després van cremar fotos del monarca en una concentració celebrada a la plaça Orfila de la capital catalana.\nFonts dels partidaris que el Parlament estudiés si sancionar els parlamentaris han lamentat que una majoria de la Mesa no ho hagi considerat oportú: "No es considera que fes res dolent. Segons la Taula, es pot fer".\nEl PP i la CUP no tenen representació a la Mesa del Parlament, encara que poden acudir a la reunions que celebra tradicionalment els dimarts, i en aquesta ocasió han estat Anna Gabriel (CUP) i María José García Cuevas (PP).


El passat dia 11 de maig, ens van visitar l’Eva Yus i el José Antonio García, destacats membres de DEPANA, Lliga per a la Defensa del Patrimoni Natural i de SOS DELTA, per a la presentació de la xerrada-col·loqui: «Evolució i futur de la protecció del Delta» amb el subtítol de «Camins paral·lels i sendes ocultes en el recorregut de la protecció de Delta del Llobregat».\nEl motiu de la xerrada va ser la commemoració 30è. aniversari de la publicació del primer decret de protecció per al Delta del Llobregat en el 1987.\nAl començament de la seva intervenció van deixar molt clar que el camí no havia estat planer, durant aquest 30 anys, tot i tractant-se d’un Delta, mes aviat, costerut i enrevessat; atès, sobre tot després de la nostra incorporació a la UE, que el partit es jugava en un terreny ple de legalismes, decrets i lleis de àmbit europeu, i la vigilància constant per el compliment puntual de aquest preceptes per par de les autoritats estatals, autonòmiques i locals ha requerit un enorme esforç.\nVagi per endavant el reconeixement que per la defensa i protecció d’aquests espais ha suposat el pertànyer a la UE, en aquest punt concret, en d’altres, potser no tant.\nEls intervinents van fer un recorregut per la historia del Delta, amb nombroses cites del Mestre Jaume Codina, profund i extens coneixedor de l’historia amb majúscules i minúscules Del nostre poble i el seu entorn.\nEn les seves paraules «[...]la gent del fang era groga per les febres. La seva vida era molt dura[...].\nPerò la vida canvià amb el drenatge del terreny i amb una troballa molt important: el «aqüífer profund» a les acaballes del segle XIX, i degut també a la canalització del riu i la construcció dels canals que habilitaren els cultius.\nL'abundància d’aigua dolça va portar l’industria i, per descontat, la contaminació.\nUn moment especialment delicat, fou quan, arribada la democràcia, es decidí\nendossar totes les infraestructures de Barcelona al pla del Delta. Com a reacció va tenir lloc en 1976 la massiva manifestació contra el desviament pels carrers del Prat.\nEl perjudici per el ecosistema va ser gran, sobre tot per als ocells corriol camanegre i l’arpella vulgar, entre altres.\nPrèviament el conservacionisme va anant arrelant arreu del mon i també per las contrades ibèriques. En el 1971 s’aprovà el Conveni de Ramsar, preservant les zones humides del planeta, en la ciutat iranià del mateix nom, va entrar en funcionament al 1975.\nEn 1974, la directiva d’aus de la UE,\nEn l’any 1968 es creà a Espanya «La Sociedad española de ornitología » i a l’any 1969, el primer parc natural de l’Estat en Doñana.\nL’any 1976 es creà en Catalunya DEPANA.\nEl 1985, a casa nostra, s’aprova la «Llei d’espais naturals» pionera dins l’estat Espanyol, que, amb només 296 ha. sobre un total de 10.000 ha. en situació de perill dins el Delta, inclourà les zones de El Remolar-Filipines i La Ricarda-Ca L’Arana.\nAquesta Llei, va ser precursora i suposà un pas endavant.\nA partir del 1986, coincidint amb l’incorporació de Espanya a la UE, i trobar-se, les diferents administracions del Estat, de cop amb tota la normativa proteccionista d'Europa, als grups de defensa de la natura se’ls va girar feina tot pressionant i cridant l’atenció per tal de que la nova normativa no quedes endarrerida, per desconeixement i per falta de ganes.\nCom a resultat d’aquesta pressió es van donar avanços mol significatius:\n1992, Pla d’espais d'interès natural (PEINS), s’incorpora La Murtra, els reguerons i les reserves.\n1994, declaració de la Zona d’especial protecció d’aus(ZEPA) de 576 Ha.\nQuan es posà en marxa el Pla d’Actuació del Delta, no sense polèmica, les organitzacions mediambientals, van aver de afinar les seves accions posant a Brussel·les pel mig, per que els governs complissin les lleis.\nAltres fites importants que ens han portat fins a l’actualitat han estat:\n2001: totes les zones humides del Delta queden incloses dins l’inventari de «Zones Humides de Catalunya»\n2006: S’amplia la Zona d’Especial protecció d’Aus(ZEPA)\n2013: La Pineda de Can Camins se incorpora a l’inventari de «Llocs d'Importància Comunitària» i a la «Xarxa Natura 2000» en compliment d’una sentencia del «Tribunal Superior de Justícia a Catalunya»\nL’arma principal per portar endavant la tasca de pressió i vigilància dels incompliments ha estat la reclamació per vies jurídiques del compliment de les lleis i normatives, sobre tot europees.\nTot plegat ha permès que durant el any 2016 s’incloguessin al ZEPA, les zones marines del litoral del Prat i part de Gavà, ja no es solament la terra o la sorra, també l’aigua del mar.\nCom a raig d'esperança, assenyalar els avistaments de delfins i balenes rorquals a les nostres costes, senyal molt important de recuperació.\nPer posar fi a aquest resum voldria reproduir una idea, un pensament que sorgeix tot interpretant les paraules dels conferenciants: «La naturalesa, els espais naturals dels que avui gaudim en el nostre Delta, no sempre han estat així, hem necessitat de molts anys i esforços per pogué arribar fins aquest punt, però es responsabilitat de tots que no vagi enredera, que el seu futur sigui millor. Aquesta fora una bona herència per als nostres fils»\nPublicat per Mariano a 20:42


Club Atletisme Gavà: Sopar de Cloenda 2012\nSopar de Cloenda 2012\nFinalment l'amenaça es va complir, vam dir que faríem el Sopar de Cloenda de la temporada 2012 del Club Atletisme Gavà, i el vam fer!!!\nAmb la col·laboració del Patronat d'esports, però sobretot, gràcies al personal del club i de totes les famílies que van participar de la festa, van fer possible un moment entranyable i molt divertit.\n- Concurs de cuina i lliurament de premis\nAquest any, la cosa estava renyida, però el veredicte del jurat (Maria i Montse) va ser clar, els més destacats van ser la Mª Carmen (família Brullas-Moreno) i la seva fantàstica "ensaladilla russa" en la categoria "NO-Postres", i l'Encarna (família Fernández-Fornet) i el seu "flam temàtic" en la categoria "Postres".\nEl premi ho valia, fer-se una fantàstica foto amb el Presi!!!\nProjecció del fantàstic vídeo-resum de la temporada, aquest any preparat per la Família Ortega-Serrano (gràcies Mireia i Arantza).\nNo l'heu vist? Aquí el teniu! (versió Arantza)\n- Parlaments varis (director tècnic, monitors....)\nAquesta part va se curta, som gent d'acció, ja s'ens veu.\n- Lliurament de diplomes a tots els atletes\nUn del moments emotiu de la nit (al costat del discurs del Presi, però això és una altra història). Es va fer un sentit homenatge per part dels entrenadors als atletes del club, qui de debò s'ho ha "currat" durant la temporada, en els quals en esforç, no els guanya ningú.\n- Discurs final del Presi\nSentit discurs d'un home entregat, al que li van haver de tallar el corrent per que no parava. Es va fer de pregar, però al final va parlar. Quina profunditat! Quina solvència! Ara bé, ningú va tenir la delicadesa de fer-li una foto, hombreeeeeee!!!!!!!\n- Festa final amb música\n(el karaoke va fallar, llàstima!!!!!)\nTot va ser a la perfecció, com tot el que muntem anem.\nAgrair al personal del club, Encarna i Conchi per la seva tasca diaria. Als tècnics, Sergi, Ferran, David, Oscar, Patri, Rafa i Victor, per aquesta temporada (encara que estem en plena competició), i a tots els membres del club (atletes, pares, directius, familiars, etc.) per aquesta temporada i per participar en aquest acte. Segur que ens deixem algun, per això, gràcies a tots.\nAgrair al membres del jurat del concurs, Maria i Montse, dolça tasca.\nTambé agrair a Josep, el nostre speaker particular, i a Paco Ortega per la logística i a Aratza i Mireia per la seva dedicació al vídeo (dues versions que podeu veure al nostre canal youtube)\nJosep miércoles, 20 junio, 2012\nBona crònica per una també bona activitat del Club. Ara a per la JORNADA SOCIAL!!!!\nGràcies Presi, intentarem estar al "tanto" per la foto :-)


Concepció (3) - Parròquia de la Puríssima Concepció PALMERA (COMUNITAT VALENCIANA)\nConcepció (3) - Parròquia de la Puríssima Concepció - PALMERA (COMUNITAT VALENCIANA)\nLa campana té una garlanda al terç. Al mig disposa d'una inscripció en valencià: "EM DIC CONCEPCIÓ / SÓC DE PALMERA / EN SUFRAGI DE CONXA TORMO / GREGORI MARE DEL SR. RECTOR / TIBURCI PEIRÓ TORMO". Aquesta indica el nom de la campana, el del poble i afegeix un text de tipus commemoratiu. Les inscripcions no indiquen el nom de l'empresa fonedora, però la sanefa del terç i el tipus de lletra, així com les anses; permeten atribuir-la a la foneria Barberí.\n(06) "EM DIC CONCEPCIÓ / SÓC DE PALMERA / EN SUFRAGI DE CONXA TORMO / GREGORI MARE DEL SR. RECTOR / TIBURCI PEIRÓ TORMO"\nMotor de vol amb cadena (03) i electromall (09)\nTot i que no té l'any de fosa, es va fondre segurament l'any 1996 amb motiu de la construcció del nou campanar amb altres dos campanes.


Gran Hotel Reymar Tossa de Mar Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nPlaya De Mar Menuda S/N, Tossa de Mar, Tossa de Mar, Espanya, 17320 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Gran Hotel Reymar?\nSuite Familiar amb Vista sobre el Jardí (2 Adults + 2 Nens) (Family Suite (2 Adults + 2 Children) with Garden View)\nMés informació sobre Gran Hotel Reymar\nConstruit a l'any 1964, Gran Hotel Reymar és un extra de distinció per a Tossa de Mar i una el·lecció intel·ligent per als viatgers. Tota l'emoció del centre de la ciutat és només a 0,50 KM. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat.\nA Gran Hotel Reymar, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha servei d'habitacions 24 hores, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, seguretat 24 hores, botiga de conveniència, servei de neteja diari.\nEntri en una de les 166 habitacions i escapi de l'estrès del dia amb una ampla gama de comoditats com televisió de pantalla plana, telèfon de bany, sala d'estar separada, accés a internet (sense fils), banyera hidromassatge. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com barques, canoa, senders per fer excursionisme, lloguer d'equipament d'esports aquàtics, immersió lleugera. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Gran Hotel Reymar la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Tossa de Mar.\nTots els tipus de viatgers (20)Parelles (11)Viatgers en solitari (4)Famílies amb infants petits (1)Famílies amb infants grans (3)Grups (1)


Projecte boscos de muntanya - Experiència - Ciència Oberta\nProjecte boscos de muntanya4 min de lectura\nPublicat per Mariona Colomer Rosell | set. 29, 2021 | Experiències\nBoscos de muntanya és un projecte que promou la millora i la conservació dels boscos de mutanya a través d’estades de voluntariat per a joves i adults. És una entitat sense ànim de lucre, nascuda a Suïssa sota el nom de Bergwaldprojekt i ja és present a Suïssa, Alemanya, Àustria i Catalunya.\nA través de l’experiència, podràs formar-te en gestió forestal i manteniment de boscos i col·laborar durant una setmana i col·laborar en la conservació i millora dels boscos de Catalunya.\nQuan es pot realitzar l’experiència?\nEl Projecte boscos de muntanya organitza estades setmanals durant tot l’any. Pots trobar més informació a www.projecteboscos.cat/.\nÉs una activitat dirigida a joves i adults que volen ajudar a conservar els boscos de Catalunya i formar-se en gestió i manteniment forestal. L’activitat és gratuïta.\nValoració de l’Irene Marta\nEstava al segon curs de la universitat quan una companya ens va parlar del projecte Boscos i del que havia fet. Em va semblar molt interessant i em vaig posar a buscar a internet i recabar més informació. Vaig decidir que aquell any sí O sí hi havia d’anar. El més difícil era escollir lloc, ja que tots eren molt interessants. Finalment vaig escollir anar al Massís de l’Orri. Quan va arribar la data assenyalada, em vaig carregar la motxilla de muntanya a l’esquena, la tenda de campanya i tot el necessari, i vaig decidir deixar la vergonya a casa. Per sort una companya, que encara no coneixia, pujava en cotxe des de prop. El viatge va ser molt profitós i encara quedava una setmana per davant.\nGent de totes les edats, d’arreu de Catalunya, amb vides molt diferents… un cel immens ple d’estrelles, el mòbil apagat a la motxilla, jocs de taula que s’allargaven i converses eternes. Vaig aprendre molt de gestió forestal, de convivència, de gestió territorial… Vaig créixer personalment i vaig conèixer gent amb les quals anys més tard encara mantenim el contracte.\nPer això ho recomano, és una setmana amb experiències noves, converses enriquidores, de desconnexió, d’autoconeixença, de cures personals… mentre fas un servei i aportes el teu granet de sorra a la gestió sostenible.\nAnterior Per què la música desperta emocions?\nSegüent L’infinit pot ser més gran!


El sector de la fruita preveu dificultats a l’hora de cobrir la mà d’obra necessària per a la campanya agrària - Món Rural\nMés de quaranta municipis lleidatans productors de fruita dolça, les organitzacions agràries Asaja i JARC, la Plataforma en Defensa de la Fruita, la Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya (FCAC) i Afrucat han exigit aquest dijous a les administracions solucions per tal de garantir la disponibilitat de mà d’obra per a la campanya agrària que està a punt d’iniciar-se, davant l’emergència sanitària provocada pel coronavirus. Entre altres mesures, plantegen que s’autoritzin permisos temporals de treball a persones en situació irregular i també fan una crida a joves, persones aturades o a aquelles que s’han vist afectades per un ERTO. Cada any, el sector requereix prop de 40.000 treballadors temporals per a la campanya de la fruita.\nAquest dijous han adreçat un escrit a la delegació del Govern i a la subdelegació del govern de l’Estat a Lleida per reclamar-los la implementació de les mesures necessàries per tal que els productors, cooperatives i centrals fruiteres puguin cobrir totes les necessitats de mà d’obra per a aquesta campanya de la fruita. Així mateix, recorden que es tracta d’un “sector estratègic del qual depèn en bona part la garantia de proveïment d’aliments frescos i de qualitat dins de l’actual context de confinament de la població”.\nEls ajuntaments i les organitzacions empresarials i sindicals del sector exigeixen al govern de l’Estat que es tingui “en consideració” la possibilitat d’una “legalització provisional” de les persones empadronades sense permís de treball en vigor que volen treballar al sector de la fruita i resideixen als municipis productors. Consideren que aquesta mesura permetria “generar un contingent de treballadors” a partir d’un col·lectiu “ja present al territori” per tal de fer front a una “situació excepcional” tenint en compte que “les fronteres romanen tancades”.\nAltrament, reclamen la col·laboració de les administracions competents per prestigiar les feines del camp entre els col·lectius que, com ara les dones, estudiants i joves en situació d’atur i persones que actualment estan buscant una primera ocupació, “han anat perdent pes dins del global de treballadors temporals empleats pel sector agrari”. Igualment, proposen als serveis públics d’ocupació que “facin una crida” a totes les persones que actualment es troben a l’atur i que, especialment, es promogui la visualització de les ocupacions al sector agrari com a alternativa laboral per a tots aquelles que s’han vist afectades per un expedient de regulació temporal d’ocupació (ERTO) com a conseqüència del coronavirus.\nFinalment, denuncien les dificultats actuals amb què es troben per poder aconseguir equips de protecció individual (EPI) per als treballadors. De moment, asseguren que la majoria d’empreses en tenen però volen tenir garantit el fet de poder-ne disposar durant tota la campanya per tal que “les feines del sector agrari puguin desenvolupar-se amb seguretat per als treballadors i sense perill d’infeccions”.El document el signen els ajuntaments d’Aitona, Albatàrrec, Albesa, Alcarràs, Alcoletge, Alfarràs, Alfés, Alguaire, Almacelles, Almenar, Alpicat, Artesa de Lleida, Barbens, Bell-Lloc d’Urgell, Benavent de Segrià, Castelldans, Corbins, els Alamús, Gimenells i el Pla de la Font, Ivars de Noguera, la Granja d’Escarp, la Portella, les Borges Blanques, Maials, Massalcoreig, Menàrguens, Montoliu de Lleida, Rosselló, Sarroca de Lleida, Seròs, Soses, Sudanell, Sunyer, Térmens, Torrefarrera, Torrelameu, Torres de Segre, Torre-serona, Vilanova de Bellpuig, Vilanova de la Barca i Vilanova de Segrià. També, la patronal Afrucat, la FCAC, els sindicats agraris Asaja i JARC i la Plataforma en Defensa de la Fruita.\nEtiquetes: AgroalimentacióEconomiaempresaGarriguesNogueraPla d'UrgellPonentSegriàTextTreballUrgell


Ramon Molera Pedrals (1922-1983)\nL'inoblidable samideano Ramon Molera Pedrals (1922-1983) va participar activament al moviment esperantista, al qual es va dedicar amb abnegació des de la seva joventut.\nAls seus darrrers anys de vida, Molera va fer realitat el seu estimat somni: crear una biblioteca d'esperanto, com si d'aquesta manera volgués retenir a les seves mans la grandiositat de la creació de Zamenhof que amb tant fervor sentia al seu interior.\nRamon Molera va treballar com a director d'una caixa d'estalvis i durant 30 anys va redactar la revista local La Tosca. Fundador del Esperanto-Grupo Moià, Molera va crear i dirigir l'únic curs oficial d'esperanto per correspondència d'Espanya, va col·laborar en la reorganització de HEJS (Hispana Esperantista Junulara Societo) i va conduir el curs d'esperanto publicat per la revista filatèlica Alhambra. Molera també ajudà en la reestructuració del moviment esperantista català i creà una oficina d'informació. Va ser l'ànima d'un curs d'esperanto en el programa setmanal Antena Esperantista a l'emissora de Vic i de La mondo estas popolo, un altre programa setmanal a la ràdio local de Moià. Ramon Molera, durant anys delegat de UEA, va viatjar per tota Europa i va donar conferències als grups d'esperanto de Zuric, Berna, Hamburg, Copenhaguen, Malmö, Aarhus, Oslo, Hannover, Estocolm, Linkoping, Hallebrottet o Lyon. També va participar en el seminari del 46è Germana Kongreso de Esperanto i va actuar com a peranto i col·laborador de les publicacions Heroldo, Oomoto, La Praktiko, IEKA (Internacia Esperanto-Klubo Automobilista), etc. El 1981 va ser nomenat president de la Universala Ligo.\nD'altra banda, sempre va ser un col·leccionista apasionat i va fundar i redactar el butlletí Kolektado.\nPerò deixem que parli ell del seu esperantisme...\nUn esperantista es confesa\nVaig aprendre esperanto quan era un noi de 15 anys i això va succeir al crític any de 1937. Des de llavors, la veritat és que ha plogut molt.\nDurant la meva vida esperantista, vaig mirar de posar el meu granet de sorra a la tasca comuna de la nostra noble idea, i sincerament manifesto (confeso) que al començament confiava en convertir a l'esperantisme a tot el país en poc temps: després em vaig adonar de que la qüestió era més difícil del que suposava i amb el pas dels anys vaig aprendre que la humanitat no accepta amb facilitat les sol·lucions perfectes.\nPel meu afany de conèixer la creació d'en Zamenhof vaig haver de suar, vaig gastar diners, vaig treballar hores i dies, però mai podré pagar a l'esperanto les alegries que vaig viure gràcies al meu ideal.\nEl meu horitzó es va fer molt més gran, vaig fer amics a tot el món, vaig aprendre a pensar en clau internacional i vaig tenir motius per treballar per una idea digna. Milers i milers de cartes em van donar al llarg dels anys la sensació de bona voluntat i amistat; entre nosaltres no hi ha fronteres ni és important el color de la nostra pell ni les nostres creences polítiques o religioses. També vaig participar de congresos nacionals i internacionals; en el món de l'esperanto sóc feliç.\nDurant la meva sincera activitat per la llengua internacional, fa 16 anys es va considerar que devia ajudar encarregant-me de tasques administratives de la Universala Esperanto-Asocio al meu país. Després va venir la representació de Heroldo, Scienca Revuo, etc.\nNo vaig poder refusar i durant el temps indicat vaig mirar de cumplir de la millor i més eficaç manera posible la meva tasca. La feina no sempre va ser fàcil, però el plaer va superar les dificultats.»\nBasat en l'article d'Ana María Molera «Planlingva kolekto „Ramon Molera Pedrals”» pel llibre Instrui, dokumenti, organizi. Fest-libro por la 80a naskiĝtago de Claude Gacond, Bad Bellingen, Iltis, 2011.\nL. Serrano Pérez: «Adiaŭ instruisto», Boletín HEF (1-2-1983)\nG. Mora i Arana: «La mirinda libro» (recenzo), Boletín HEF (9-10-1984)\n«Omaĝo en Moià al Ramon Molera kaj prezentado de la Mirinda libro», Boletín HEF (1-2-1985)\n«Homenatge a l'esperantista moianès Molera», Regió 7 (1991)


Targeta de crèdit La meva altra 123 | Particulars - Banco Santander\nTargeta Santander de Prepagament Frozen II\nCampanya Plans de Pensions 2019\nTargeta de crèdit La meva altra 1l2l3\nTria com y quan pagant\nLa targeta La Meva Altra 1l2l3 és una targeta de crèdit1 exclusiva per als clients del Compte 1l2l3. Si el que vols és finançar les teves compres especials o les despeses extraordinàries amb total flexibilitat i agilitat, aquesta és la teva targeta.\nSi tens una targeta de crèdit La Meva Altra 1l2l3 podràs aconseguir, si es compleixen les condicions, fins a 10 €/mes de bonificacions2 per les teves compres habituals:\n1% a supermercats\n2% en gasolina\n3% en compres en línia i pagament móvil.\nTu decideixes quant i com pagues: escull l'import que vulguis, entre 50 € i 600 €, i finança'l al 18 % de tipus d'interès nominal anual (Fins al 10 de gener del 2020 TAE 24,57%. Amb posterioritat al 10 de gener de 2020 TAE 19,56%)3. Consulta les condicions del contracte.\nFins al 10 de gener del 2020 gaudeix de totes les teves targetes 1l2l3 per una comissió d'emissió i manteniment única de 3 € al mes.4 Amb posterioritat a aquesta data, sense comissió d'emissió ni manteniment.\nFins el 10 de gener de 2020 podràs retirar efectiu a crèdit sense comissió mitjançant targeta en qualsevol dels 7.500 caixers automàtics Santander. Amb posterioritat a aquesta data, la comissió és de 3,90% amb un mínim de 3,90 €.\nI si tens un imprevist i necessites liquiditat, pots traspassar el saldo del límit de la teva targeta al teu compte sense cap cost (Efectiu a l'Instant).\nEl servei gratuït d'Alertes SMS per a compres i disposicions d'efectiu per import igual o superior a 50€.\nEl Servei de Comerç Electrònic Segur (CES) per a autoritzar les teves compres en línia a través d'un codi que t'enviem al telèfon mòbil que tinguis associat a la targeta.\nUna assegurança d'accidents de fins a 120.000 € inclosa sense cost addicional i concertada amb Santander Seguros y Reaseguros, Compañía Aseguradora, SA. Segons les condicions de la pòlissa, que pots consultar a l'oficina més propera.5\nSi tens algun dubte o vols més informació sobre la Targeta de crèdit La meva altra 1l2l3, truca'ns al telèfon 915 123 123 i t'atendrem amb molt de gust.\nAquesta és una targeta de pagament ajornat. Recorda que has de fer servir la targeta de crèdit de forma responsable. L'ús abusiu de finançament implica un risc de sobreendeutament amb conseqüències a llarg termini que pot afectar la teva planificació financera.\n(1) Concessió de la targeta subjecta a l'aprovació prèvia del Banc.\n(2) Complint les condicions del Compte 1l2l3. El càlcul de la bonificació es realitzarà el dia 20 de cada mes, i la liquidació s'efectuarà al Compte 1l2l3 el dia 10 del mes següent. Només es bonificaran les operacions de compra realitzades al territori nacional. L'import màxim mensual de bonificació serà de 10 euros/mes per contracte de compte. No es tindrà dret a bonificació si la quota fixa mensual de la targeta La Meva Altra 1l2l3 fos igual o superior al 80% del saldo disposat, en el període de liquidació, descomptades les devolucions i quantitats amortitzades anticipadament abans de la data de càrrec. Aquesta bonificació té la consideració fiscal de rendiment del capital mobiliari. El Banc practicarà les retencions a què estigui obligat d'acord amb la normativa vigent.\n(3) Fins al 10 de gener del 2020 TIN de 18%. TAE de 24,57%, calculada sobre el supòsit que s'ha disposat d'un import de 1.500 euros a tornar en dotze quotes mensuals iguals durant el període d'un any de 137,52 euros (a les quals se sumaran els 3 euros mensuals de la comissió de manteniment) Import total degut 1.686,24 euros. En el càlcul s'ha inclòs l'import de la comissió d'emissió i manteniment única pel conjunt de targetes 1l2l3 de 3 euros mensuals. A més, es cobraran les comissions, si escau, associades a les operacions realitzades. Amb posterioritat al 10 de gener de 2020, TIN de 18%. TAE de 19,56%, calculada sobre el supòsit que s'ha disposat d'un import de 1.500 euros a tornar en dotze quotes mensuals iguals durant el període d'un any de 137,52 euros Import total degut 1.650,24 euros. A més, es cobraran les comissions, si escau, associades a les operacions realitzades.\n(4) Fins al 10 de gener del 2020 comissió d'emissió i manteniment única pel conjunt de les targetes 1l2l3: 3 €/mes (36 €/any). En contractar el Compte 1l2l3 obtens la targeta de dèbit Or 1l2l3 i et beneficies del pagament d'una única comissió per emissió i manteniment del conjunt de les targetes 1l2l3 vinculades al teu Compte 1l2l3: Crèdit Món 1l2l3 i La Meva Altra 1l2l3, que podràs contractar en qualsevol moment. Amb posterioritat al 10 de gener del 2020 sense comissió d'emissió ni manteniment per les targetes associades al Compte 1|2|3\n(5) Assegurança d'accidents mitjançada per Santander Intermediación Correduría de Seguros, SA, inscrita al Registre Especial de Societats de Corredoria d'Assegurances amb la clau J-989. Responsabilitat civil i capacitat financera cobertes per la legislació vigent. Companyia asseguradora: Santander Seguros y Reaseguros, Compañía Aseguradora, SA.\nAmb la targeta La Meva Altra 1l2l3 podràs pagar les teves compres com més et convingui1, sense tràmits previs i segons les teves necessitats de finançament.\nDecideix quant vols pagar triant una quota fixa mensual d'entre 50 i 600 €. Tipus d'interès nominaI anual 18%. Fins al 10 de gener del 2020 TAE de 24,57%. Amb posterioritat al 10 de gener de 2020 TAE 19,56%2.\nA més, si tens un imprevist i necessites liquiditat, pots traspassar saldo sense comissions (mínim 300 €) de la targeta al teu compte (Efectiu a l'Instant3) i tornar-lo el mes següent o, si t'ho estimes més, pots ajornar el pagament.\nSi tens algun dubte o vols més informació sobre la Targeta de crèdit La meva altra 1l2l3, truca'ns al telèfon 915 123 123 i t'atendrem amb molt de gust\n1. Concessió de la targeta subjecta a aprovació prèvia del Banc.\n2. Fins al 10 de gener del 2020 TIN de 18%. TAE de 24,57%, calculada sobre el supòsit que s'ha disposat d'un import de 1.500 euros a tornar en dotze quotes mensuals iguals durant el període d'un any de 137,52 euros (a les quals se sumaran els 3 euros mensuals de la comissió de manteniment) Import total degut 1.686,24 euros. En el càlcul s'ha inclòs l'import de la comissió d'emissió i manteniment única pel conjunt de targetes 1|2|3 de 3 euros mensuals. A més, es cobraran les comissions, si escau, associades a les operacions realitzades. Amb posterioritat al 10 de gener de 2020, TIN de 18%. TAE de 19,56%, calculada sobre el supòsit que s'ha disposat d'un import de 1.500 euros a tornar en dotze quotes mensuals iguals durant el període d'un any de 137,52 euros Import total degut 1.650,24 euros. A més, es cobraran les comissions, si escau, associades a les operacions realitzades.\n3. Consulta les condicions, el tipus d'interès i les comissions relatives a Efectiu a l'instant a la teva oficina o a la fitxa del producte.\nLa targeta La Meva Altra 1l2l3 és una targeta de crèdit exclusiva per als clients que contractin el Compte 1l2l31. Les principals condicions3 per a La Meva Altra 1l2l3 són:\nTipus d'interès nominal anual aplicable al Pagament Ajornat: 18%. Fins al 10 de gener del 2020 TAE de 24,57%. Amb posterioritat al 10 de gener de 2020 TAE 19,56%2.\nComissió traspàs entre compte targeta i compte bancari (Efectiu a l'Instant4): Sense comissió.\nComissió per operacions en moneda estrangera diferent de l'euro. 3% (sense import mínim).\n1. Concessió de la targeta subjecta a l'aprovació prèvia del Banc.\n2. Fins al 10 de gener del 2020 TIN de 18%. TAE de 24,57%, calculada sobre el supòsit que s'ha disposat d'un import de 1.500 euros a tornar en dotze quotes mensuals iguals durant el període d'un any de 137,52 euros (a les quals se sumaran els 3 euros mensuals de la comissió de manteniment) Import total degut 1.686,24 euros. En el càlcul s'ha inclòs l'import de la comissió d'emissió i manteniment única pel conjunt de targetes 1l2l3 de 3 euros mensuals. A més, es cobraran les comissions, si escau, associades a les operacions realitzades. Amb posterioritat al 10 de gener de 2020, TIN de 18%. TAE de 19,56%, calculada sobre el supòsit que s'ha disposat d'un import de 1.500 euros a tornar en dotze quotes mensuals iguals durant el període d'un any de 137,52 euros Import total degut 1.650,24 euros. A més, es cobraran les comissions, si escau, associades a les operacions realitzades.\n3. Consulta la resta de condicions en el document d'informació precontractual o a la teva oficina més propera.\n4.Consulta les condicions, el tipus d'interès i les comissions, si escau, a la teva oficina, a la fitxa del producte o a la pàgina d'Efectiu a l'instant.


Port Barcelona - Carpeta del client\nAutoritat Portuària > Tràmits\t> Tràmits > Carpeta del client\nL'Autoritat Portuària de Barcelona ha desenvolupat una aplicació que permet als seus clients consultar la informació relacionada amb la facturació dels serveis que sol·liciten. Aquesta aplicació, anomenada Carpeta del Client, permet realitzar els següents tràmits: actualitzar informació del client com per exemple el compte corrent de domiciliació bancària, consultar les notificacions, les liquidacions i les factures emeses. Finalment, també permet obtenir duplicats de factures. Des de la Web i la Seu Electrònica de l'Autoritat Portuària de Barcelona s'anirà informant en el futur dels nous tràmits que es vagin incorporant dins d'aquesta nova aplicació.\nHorari de funcionament\nA continuació es troben els manuals d'ajuda de l'aplicació. Aquesta aplicació està desenvolupada sobre l'arquitectura SOSTRAT, que és l'arquitectura sobre la qual l'Autoritat Portuària de Barcelona està desenvolupant les seves aplicacions de negoci. El primer manual descriu la manera de treballar amb l'aplicació que és comuna a qualsevol aplicació desenvolupada sobre SOSTRAT. L'altre manual descriu la manera de treballar en la Carpeta del Client.\nManual d'usuari de la Carpeta del Client\nA continuació es llisten enllaços relacionats amb aquest contingut:


Regatta Hebson Vermell comprar i ofertes a Trekkinn\nDescripció Regatta Hebson\nTeixit de polièster Hydrafort impermeable\nFolre de tafetà de polièster\nSèrie 220 anti píndola Simetria folre polar\nCaputxa oculta amb ajustadors\n2 butxaques inferiors amb les butxaques de la mà\nPolseta de tafetà folrada\nVents de respatller amb tancament de perns\nCòmode i pràctic per a usar, perfecte per a l'aire lliure amb un acabat anti-píndola que fa que sigui durador i de llarga durada. Assecat ràpid, fàcil d'atendre i super suau per proporcionar comoditat addicional.\nSi estàs interessat en Regatta Hebson, has de saber que està en estoc i al millor preu online. Tots els productes de Roba home de la marca Regatta tenen la màxima qualitat. Regatta està dissenyant productes de muntanya en exclusiva i pensant en les necessitats de tots els consumidors. Dóna un cop d’ull a les ofertes disponibles i compra online Regatta Hebson avui mateix!\nCaracterístiques Regatta Hebson\nTecnologias Regatta Hebson


Jutgen els assaltadors del bar Trasgos de Girona que van assassinar un home a cops d'ampolla - El Gerió Digital\nEl fiscal demana penes de 23 i 22 anys per als autors del crim\nDiumenge, 11 de maig de 2014 09:33h\nEls fets van passat a primera hora del matí a l'interior del bar Trasgos (arxiu) © ACN\nL'Audiència de Girona jutja a partir d'aquest dilluns dos joves acusats d'assaltar el bar Trasgos del barri de Santa Eugènia de Girona i agredir "brutalment" a cops d'ampolla l'encarregat d'obrir l'establiment als matins. L'home va quedar molt malferit i va morir dos mesos després a l'hospital. El fiscal demana per a Mehdi Touil i Aalae Eddine Toulali 23 i 22 anys de presó per assassinat i robatori amb violència.\nDurant els tres dies que durarà al judici, al banc dels acusats també s'hi asseuran dos acusats més, Cristian Ludin León i Tamara Bile, per a qui el fiscal demana vuit anys de presó perquè van vendre objectes robats durant l'assalt i van amenaçar testimonis per evitar que declaressin. El judici, que no es fa amb jurat popular, començarà dilluns i s'allargarà fins dimecres.\nEl fiscal Enrique Barata, en el seu escrit de conclusions provisionals, conclou que Touil i Toulali es van posar d'acord per assaltar el bar Trasgos, situat al carrer Montseny. Cap a les set del matí del 22 de maig del 2012, van entrar a l'establiment. A dins, hi havia assegut en una cadira la víctima, que solia ajudar els propietaris del bar a obrir als matins.\nSegons relata el fiscal, els dos acusats van colpejar la víctima de forma "ràpida i per sorpresa", mentre ell estava assegut en una cadira i aprofitant-se que l'home tenia una important discapacitat motriu. Llavors, mentre el tenien assegut a la cadira "inconscient, amb el cap caigut enrere, sagnant i moribund", van començar a saquejar el local.\nCap a les vuit del matí -una hora després de l'atac-, els serveis d'emergència i sanitaris van rebre l'avís que havien trobat el cos "inerme i agonitzant" de la víctima dins el bar. El van traslladar urgentment a l'hospital Trueta, on va quedar ingressat per les greus ferides que els dos acusats li havien infringit amb els cops d'ampolla. Com a conseqüència de la "brutal agressió", l'home va patir ferides com fractura de diversos ossos de la cara i del nas i hematomes i contusions al crani i al cervell.\nEvitar que declarin\nL'escrit de conclusions provisionals del ministeri fiscal també relata que, després de passar a disposició judicial i quedar en llibertat, León i Bile van amenaçar dos testimonis que van ser claus per identificar i detenir els autors de l'assalt violent perquè no declaressin o mentissin davant del jutge. Segons el fiscal, va anar a buscar una testimoni a casa seva i li van dir que si se n'assabentava que se n'havien anat de la llengua, "et rebentaré el cap a tu i als teus fills, que ja us ho esteu buscant". Els dos principals acusats estan en presó provisional des que els van detenir el mes de juny del 2012.\nL'acusació pública acusa els altres dos implicats, Tamara Bile i Cristian Ludin León, d'un delicte de receptació per vendre's objectes robats i d'un altre contra l'administració de justícia per intimidar dos testimonis. Per a ells demana vuit anys de presó per a cadascun i que paguin una multa de 3.360 euros.\nLes defenses, amb els lletrats Joan Pere Zapata, Narcís Badosa i Josep Oriol Roig, neguen els acusacions i demanen que absolguin els quatre acusats.


Quin calendari es preveu per al nou cobriment de la Riera Capaspre? | Ràdio Calella Televisió\nEl projecte de cobriment de la Riera Capaspre entre les rotondes de la carretera N-II i del Mercadona s’ha activat amb l’encàrrec del projecte per retirar la pila de formigó que encara hi ha a la llera. Resoldre aquest pas previ tindrà un cost de 230.000 euros, segons ha confirmat el tinent d’Alcaldia de Territori, Marc Buch, qui en una entrevista al programa La Ciutat ha avançat quin és el calendari previst per a l’execució del global de l’obra.\nLa segona fase del cobriment de la Riera Capaspre per dinamitzar el sector, dins l’anomenada zona turística, és un dels compromisos del Govern Municipal del PDeCAT i el PSC per aquest mandat. La idea és executar-la al llarg del 2022, tal com ha confirmat el tinent d’Alcaldia de Territori, Marc Buch.\nEl nostre objectiu és que a finals d’any estigui el projecte entregat i aprovat, fins i tot licitat; i que el 20222 s’iniciï l’obra. Hem de comptar que s’allargarà un any. Per tant, que a finals del 2022 estigui executada.\nL’obra tindrà un cost total de 770.000 euros i l’Ajuntament de Calella ja s’ha assegurat una subvenció que en cobreix més de la meitat. La resta es pagarà amb recursos municipals, tot i que no es tira la tovallola i se seguirà trucant a la porta d’administracions i organismes supramunicipals.\nTenim confirmat que la DIBA ens donarà una subvenció de 487.000 euros per l’execució de les dues obres. Ens falten 280.000 euros que sortiran de recursos propis. Però seguim buscant recursos ja sigui de l’Agència Catalana de l’Aigua o altres organismes.\nLa intervenció té per objectiu cobrir un tram de 100 metres de la Riera Capaspre, entre la carretera N-II i el carrer Ramon i Cajal, que s’integraran al nucli urbà. En un primer moment no es completarà l’actuació amb la mateixa urbanització superficial que hi ha a la part baixa, que es deixa per a una segona fase.\nAmb aquesta primera actuació farem el cobriment amb un tractament superficial pensant en una segona fase, que és quan es farà la urbanització de tot l’entorn seguint el mateix criteri de passeig que a la part de baix.\nEl tinent d’Alcaldia de Territori ha ressaltat la complexitat de l’obra prèvia per retirar la pila de formigó que subjecta la rotonda de la carretera N-II. Buch ha recordat que es tracta d’un requeriment de l’ACA, que obliga a alliberar les rieres de qualsevol obstacle per tal de cobrir-les.\nLa normativa de l’ACA diu que en previsió de possibles grans avingudes és que no hi pot haver cap pilar que puguin dificultar la circulació de l’aigua. S’hi podrien acumular deixalles o algun tronc que podrien provocar una inundació (…) S’està acabant de redactar el projecte i és possible que a la part central hi hagi algun sobreeixidor de seguretat, però a efectes pràctics de circulació i visuals, tindrem la mateixa sensació.\nEl projecte executiu s’ha encarregat a l’estudi d’enginyeria i arquitectura DOPEC per un import de 17.847,50 euros.\nSegüent L’1 de juny arrencarà l’any de prova pilot de la zona verda a Calella\nAnterior S’endarrereix l’entrada en funcionament del nou aparcament de Joan Corominas


Hosting web i de botigues virtuals a Vacarisses | ServeisTIC.cat\nHosting web i de botigues virtuals a Vacarisses\nYou are here: ServeisTIC.cat > Hosting web i de botigues virtuals a Vacarisses\nAllotjament de pàgines web a mida, amb adaptació i assessorament SEO i de seguretat, per millorar el posicionament web a Vacarisses\nEls proveïdors de hosting web, principalment limiten els serveis a dues filosofies de servei molt diferents;\n1. És un servei en el que habitualment l’usuari es pot fer algunes tasques des de la seva àrea de control, però normalment, en el dia a dia les acaba realitzant el departament tècnic. Es tracta d’un servei que té com a objectiu el funcionament dels serveis del servidor, però si a l’usuari li cal fer alguna adaptació especial, habitualment se li denegui.\n2. La segona possibilitat és exactament a l’inrevés. El proveïdor es limita a facilitar unes eines. I amb això el client ja pot desenvolupar el seu projecte. Aquesta opció té avantatges molt interessants; El cost és mínim. Però l’inconvenient principal també és molt evident, perquè el suport tècnic és molt limitat o nul. I si hi ha qualsevol imprevist, el client s’ha d’espavilar per solucionar-lo immediatament, i sense ajuda, ni la seguretat que dóna tenir algú que indiqui el motiu i la solució del que està passant.\nQuin servei de hosting de pàgines i botigues on-line que us pot oferir ServeisTic per al vostre projecte?\nA ServeisTic, l’allotjament de pàgines i botigues online és compatible amb les dues opcions, a més incorpora alguns elements de valor afegit, que el fan molt més atractiu, i faciliten que les pàgines i botigues virtuals resultin més útils:\n1. Tots els serveis d’allotjament de pàgines, botigues virtuals i administració de dominis contractats a ServeisTic es poden actualitzar des de al panell de control. Tot i això, el plantejament del servei que oferim des de ServeisTic als nostres clients vol donar la millor solució possible a totes les tipologies d’usuaris, i per aquest motiu, si l’usuari vol que ens fen càrrec d’alguna modificació, només ha d’indicar què hem de fer, i farem per ell les tasques que requereixi.\n2. Un altre aspecte destacat del servei d’allotjament de ServeisTic, és que volem ajudar els nostres usuaris, a administrar els seus serveis. Si el nostre client es vol gestionar directament els dominis del seu allotjament, i sempre i quan prèviament tingui uns coneixements previs mínims, des del departament tècnic l’ajudarem, explicant-li com fer cadascuna de les tasques. I en cas que calgui, fins i tot li podrem explicar com fer-les des de seva pròpia pantalla, utilitzant l’escriptori remot.\n3. Que hi hagi qui es cuidi de tot el que ens calgui, o que si hi estem interessats, ens ajudin a utilitzar els serveis disponibles al servidor, són dues característiques molt interessants, que faciliten molt la utilització, i fan que el servei esdevingui molt més amigable. Però el principal valor afegit de ServeisTic, és que a més de fer que les pàgines, o botigues virtuals dels clients, i els serveis que les acompanyen estiguin operatius, i funcionin perfectament. El nostre principal compromís és ser un dels elements que facilitin l’èxit dels nostres clients. Per aquest motiu fem servir, i recomanem el panell de control per servidors de pàgines que ens genera més confiança. També personalitzem els allotjaments en funció del que s’hi allotja, per tal que tant en el relatiu a aconseguir un millor posicionament, com en els aspectes de seguretat, el hosting sigui el més adequat possible a les necessitats de cadascuna de les pàgines o botigues on-line que s’hi allotgin. Així, els clients dels nostres serveis obtenen un posicionament més destacat, i més garanties de seguretat en el servei d’allotjament i a la seva pàgina web o botiga virtual.\nA aquestes personalitzacions del servei d’allotjament de dominis per pàgines o botigues, cal afegir-hi les configuracions i serveis bàsics que s’inclouen per defecte en tots els serveis d’allotjament de pàgines web oferts per ServeisTic:\n2. Seguretat del sistema amb Antispam, Antivirus, Antirootkit. Una combinació òptima per disposar d’un alt nivell de seguretat al sistema en temps real, i amb anàlisis periòdics del servidor.\n3. Filtres SPF, DKIM i DMARC configurats per a cadascun dels dominis, per garantir que el remitent de cada correu és el declarat, evitant d’aquesta manera la major part del spam… Utilització de sistemes de filtrat de missatges per garantir la legitimitat dels remitents dels correus (ja siguin enviats com rebuts), amb protocols SPF, DKIM, DMARC per evitar rebre correus de suplantació d’identitat.\n6. Certificat de seguretat SSL, si el client ho vol, li podem instal·lar. Per fer-ho necessitarem accedir a l’administració del projecte. S’hi inclou l’activació del servei, i del filtre HTTP Strict Transport Security (HSTS).\n7. Per defecte l’allotjament s’ofereix en panell de control CWP. Si el client vol utilitzar un altre panell d’administració, caldrà que ho indiqui, i se li facilitarà la informació corresponent a la personalització sol·licitada.\n8. Diàriament es revisen els correus que no s’han pogut entregar, i han quedat retinguts al servidor per diversos motius; (bústies mal escrites, o bé errors de comunicació). Si es detecta missatges retinguts, s’estudien els motius i es notifica al client, incloent el motiu per tal que pugui tornar a enviar el correu, o contactar amb el destinatari per tal que li faciliti una adreça de correu activa, o bé permetre’ns contactar amb el destinatari i així esbrinar i solucionar la incidència.\n10. Servei de CDN (Content Delivery Network) inclosa als serveis de hosting, per facilitar que la pàgina o botiga on-line del projecte respongui més ràpidament des de qualsevol lloc del món.\nComplements al hosting de pàgines web a Vacarisses:\nPer aquells clients que necessiten hosting per diversos dominis, indstintament de si aquests dominis són de la mateixa empresa, o bé de diverses. podent aprofitar la nostra experiència en administració de VPS i servidors dedicats, és un servei personalitzat i complet des del primer moment, que inclou el manteniment i les actualitzacions posteriors, amb la monitorització dels serveis, als que d’acord amb les polítiques aplicades per ServeisTic, tant pot gestionar-lo el client, com demanar-nos que li fem les tasques requerides, entre aquestes accions, s’hi inclouen la incorporació de nous dominis, afegir bústies redireccions de correu, o les incidències.\nA ServeisTic, podem fer-nos càrrec consisteix en fer el manteniment de la programació de pàgines web WordPress, així s’evita que la pàginaweb esdevingui vulnerable, i que es pugui utulitzar la pàgina per activitats il·lícites, que posin en risc la pàgina , la privadesa de les comunicacions, o bé enviïn spam i virus cap a usuaris externs.\nTenim 15 anys d’experiència en posicionament orgànic i SEO. De manera que, si el client hi està interessat, podem el·laborar una anàlisi de la seva pàgina web o botiga virtual. En funció del que es trobi, li proposarem les solucions més apropiades per millorar el posicionament. Amb els resultats de l’anàlisi i la nostra proposta, si ho vol fer, el client podrà decidir si prefereix que li fem aquestes tasques, o bé si considera més oportú que les faci el seu dissenyador de pàgines web de confiança. En cas que sigui el col·laborador qui apliqui les millores, quedarem a la seva disposició per facilitar-li els aclariments que li calguin.\nRegistre de dominis amb whois i panell de control per administrar els contactes, registrar dominis i fer-hi les actualitzacions. En cas que l’usuari tingui qualsevol entrebanc, des del servei tècnic, l’el podem ajudar per tal que el resolgui. Per contra, si el client prefereix que ens fem càrrec del registre dels seus dominis, només cal que ens faci una trucada, i registrarem els dominis que ens indiqui.\nCom a complement als serveis detallats en aquesta pantalla. A ServeisTic també oferim diversos paquets de hosting de de dominis i pàgines web, tots ells inclouen àrea d’administració per gestionar els serveis contractats. tots els hostings inclouen un valor afegit que els fa molt especials, aquest complement Si el client hi està interessat, adaptem el seu espai d’allotjament per incrementar-ne la seguretat, i les que afecten al posicionament. La personalització dels allotjaments, entre altres consisteix en activar de certificats SSL per la navegació segura, filtres SPF, DKIM i DMARC així es garanteix que els missatges de correu són legítims, també compressió de fitxers i imatges per millorar la velocitat de navegació


Ruta en bici pel Prat de Llobregat - Barcelona Colours\nRuta en bici pel Prat de Llobregat\n13 \_13\_Europe/Madrid\_ novembre \_13\_Europe/Madrid\_ 2018 | 0 comments\nAvui t’explicaré la nostra excursió en bici amb nens pel Prat de Llobregat. Una ruta fàcil, amb llocs i vistes molt maques i perfecte per anar en família. També coneguda com la ruta dels carabiners.\nEXCURSIÓ EN BICI PEL PRAT DE LLOBREGAT\nELS MIRADORS DEL PRAT DE LLOBREGAT\nVEURE ELS AVIONS AL PRAT DE LLOBREGAT\nLa ruta l’organitzava Ok Barcelona Tours amb qui ja havíem fet anteriorment l’excursió a Vilassar de Mar. Ens agraden les seves rutes perquè sempre organitzen alguna cosa especial. En aquella ocasió vam acabar prenent un Vermut a l’Espinaler…i aquest cop també ens tenien preparat un diferent i molt especial.\nEl punt de partida va ser l’estació del Prat de Llobregat, còmode per aquells que van voler venir en tren. Però si vas en cotxe i amb nens, et recomano començar-la al Tanatori del Prat on podràs deixar el cotxe i accedir directament als camins i carrils de bicicleta.\nA partir d’aquí tens dues opcions: una és anar directament cap a les platges pel carril bici i una altra es agafar els camins de sorra que et porten a descobrir els preciosos racons del Prat.\nNosaltres vam fer la segona opcio. Ens vam endinsar pels camins de sorra aptes per tot tipus de bicicletes i nivells. Hi ha cartells on indiquen com anar a cada lloc. Pel camí es poden veure camps de cultiu, miradors i molts avions que sobrevolen la zona.\nLa nostra primera parada va ser el Mirador de Bunyola des d’on tens unes vistes espectaculars a la desembocadura del Prat, així com a la Caserna dels Carabiners, la Ricarda i el mar.\nVam continuar el camí bordjant la Caserna dels Carabiners (si vols saber una mica més sobre la història, en aquest blog ho expliquen amb molt detall i és molt interessant), fins arribar a l’edifici del Semàfor.\nLa visita al Semàfor et sorprendrà per les passarel·les que hi ha fins arribar a l’edifici i les vistes. El Semàfor es va construir per regular el tràfic marítim-coster i evitar accidents.\nDe tornada vam desfer el camí i vam seguir gaudint del paisatge fins arribar a la zona propera a l’aeroport i al carril bici on hi ha uns bancs des d’on pots veure els avions. Als nens els va encantar.\nVam agafar el carril bici en direccio a la platja i allà vam menjar de la mà de Caravan Made, una carvana a la que es cuina menjar de carrer però de qualitat. Estava tot boníssim i va ser un perfecte fi de ruta.\nEXCURSIÓ AL BOSC MALHIVERN A LA GARRIGA\nRUTA DELS ARBRES DE VALLCÀRQUERA (FIGARÓ)\n10 EXCURSIONS PER FER AMB NENS\nUn passeig entre els cirerers del Baix Llobregat


Accedir als controls ràpidament. Fes lliscar el dit cap avall des de l’angle superior dret per obrir el centre de control. Prem (o mantén premut) un control per mostrar més opcions. Per afegir o eliminar ítems, ves a Configuració > Centre de control > Personalitzar els controls. Consulta Utilitzar i personalitzar el centre de control a l’iPhone.\nObrir el selector d’app. Fes lliscar el dit cap amunt des de la part inferior de la pantalla, atura’t al centre de la pantalla i després aixeca el dit. Per veure les apps que tens obertes, fes lliscar el dit cap a la dreta i prem l’app que vulguis utilitzar. Consulta Canviar d’app a l’iPhone.\nFer una captura de pantalla. Prem alhora el botó lateral i el botó d’apujar el volum i deixa’ls anar ràpidament. Consulta Fer una captura de la pantalla de l’iPhone.\nAnteriorAprèn gestos bàsicsSegüentUtilitzar el 3D Touch per a les previsualitzacions i dreceres


El cunitenc Rafa González Veiga marxa a Japó com a icona del Manga - Ajuntament de Cunit Tornar adalt"; jQuery("#scroll-top").html("Tornar adalt");\nEl cunitenc Rafa González Veiga marxa a Japó com a icona del Manga\nInici » El cunitenc Rafa González Veiga marxa a Japó com a icona del Manga\nPublicat el 28 de desembre de 2021 a les 8:00\nEl veí de Cunit Rafa González Veiga està molt a prop de canviar la seva vida de forma radical. L’ajuntament de Cunit ha rebut en els darrers dies un escrit de la Japan Animation Creators Association on formalment demana al Consistori autoritzar el desplaçament a Japó del cunitenc. A Japó, en Rafa ja és una icona del manga després del seu pas pel 27 Saló de Barcelona de finals d’octubre passat.\nVa ser a la Fira de Barcelona, on en Rafa va acaparar tota l’atenció de la JACA i on es van iniciar les primeres converses amb l’Ajuntament de Cunit absolutament de forma discreta: “Va ser un autèntic furor, quan el vàrem veure al 27 Manga no vam dubtar en voler que formés part de la nostra associació. Volem agrair a l’Ajuntament de Cunit la bona comunicació i la bona entesa per fer possible que en Rafa vingui a Japó, un país sencer l’està esperant“.\nA més, el Ministeri de Cultura de Japó ha anunciat que destinarà una partida econòmica pel Carnaval de Cunit mentre en Rafa estigui al Japó.\nEn Rafa González és un cunitenc compromès amb el municipi, treballador municipal a més, i compta amb una trajectòria artística des de ben petit. Té un caràcter obert i és un gran amant del Carnaval i de les tradicions populars del nostre municipi com sempre demostra. Ara, el Manga canviarà la seva vida, des de l’Ajuntament li desitgem tot el millor en aquesta nova etapa que tot just comença avui.\nEn Rafa ha declarat que “estic a punt de complir el somni de la meva vida. Estic convençut que trobaré a faltar Cunit, els meus familiars i amics, però us porto a tots en el meu cor“.\nPrevAnteriorCunit anul·la el Casal de Nadal i la Festa Major d’Hivern\nSegüentProgramació gener-març dels Centres CívicsNext


Cooperativa de 5è | Institut Escola Ramona Calvet\nBatcau. Constitució de la Cooperativa\nEl dilluns 28 de gener vam anar a l’Ajuntament de Castellterçol per aconseguir el NIF i poder funcionar bé com a cooperativa. Ens va dir que havíem de parlar amb l’alcalde Isaac Burgos. Davant l’alcalde ens van representar el president, la secretaria, i els tresorers.… Llegeix més»\nBatcau. Treball per departaments\nEl divendres 25 de gener vam començar a escollir els departaments. En primer lloc, vam apuntar cada nom dels departaments i aleshores vam anar preguntar a cadascun quin departament volíem ser: artístic i disseny, publicitat i marxandatge, social i comunicatiu, econòmic i productiu. Cada departament té… Llegeix més»\nBatcau. Taller de finançament\nEl dimarts 5 de febrer va venir la Montserrat, tècnica del Consorci del Moianès a fer-nos una xerrada-taller sobre com portar el finançament de la cooperativa. En primer lloc, en Jan Armadans, el president, va presentar la cooperativa Batcau, tot explicant el procés de presa… Llegeix més»\nBatcau. Creació i elecció del logotip.\nCom cada curs els i les alumnes de 5è estem realitzant el projecte de la cooperativa. Després de pensar en molts productes com: fer un viver, manualitats, coca, productes amb llana, construir cases de ratpenats, etc. Finalment, després d’unes eleccions vam decidir vendre casetes per… Llegeix més»


El precedent alemany que obligaria Netflix a complir la quota de català a l'audiovisual | NacióDigital\nel català a les plataformes\nEl precedent alemany que obligaria Netflix a complir la quota de català a l'audiovisual\nLes plataformes mostren recel i malestar amb el govern espanyol per la quota del 6% pactada amb ERC, encara que l'executiu de Sánchez promet beneficis fiscals als gegants del sector\nper Victor Rodrigo, Barcelona, Catalunya | 28 de novembre de 2021 a les 17:30 |\nReed Hastings, fundador i CEO de Netflix, en una imatge d'arxiu. | Europa Press\nLa quota del 6% per a la presència del català (també el basc i el gallec) a les plataformes de contingut en streaming, sorgida del pacte entre ERC i la Moncloa per la llei de l'audiovisual, no està del tot consolidada. En les pròximes setmanes es preveu un fort embat per part de les plataformes, que ja han insinuat que veuen amb recel el resultat de la negociació pressupostària. Existeix, però, un precedent al Tribunal General de la Unió Europea (TGUE) que pot blindar la nova normativa que preveu aprovar l'executiu de Pedro Sánchez. Es tracta d'una sentència del TGUE del 2018 que va obligar Netflix a pagar l'impost per finançar, distribuir i exhibir pel·lícules alemanyes, tal com va establir una nova llei del país germànic.\nConcretament, el tribunal va desestimar el recurs presentat per Netflix -una de les amenaces publicades aquests dies, que obria la porta als gegants de les plataformes a intentar recórrer la futura legislació espanyola- i obligava la companyia a pagar la taxa en funció de la recaptació generada pels seus clients a Alemanya. La sentència del 2018 sorgeix de l'anterior directiva europea sobre l'audiovisual, de l'any 2010. Tot i això, aquest punt sobre el finançament de contingut europeu (en aquest cas alemany) també forma part de la nova doctrina de la UE sobre el mercat audiovisual, aprovada el mateix 2018. Què suposa això? Un precedent judicial que pot tombar qualsevol recurs d'anul·lació que presentin les plataformes a la normativa estatal.\nLes companyies que presten servei a l'estat espanyol han mostrat recel i malestar pel resultat del pacte entre ERC i el govern espanyol. Portaveus de Netflix, en concret, declaraven a El Confidencial que la companyia "se sentia enganyada" per part de la Moncloa, amb qui negocia des de l'aprovació de la doctrina audiovisual de la UE. Consideren "un peatge" la incorporació de les quotes per a les altres llengües oficials, encara que a Espanya obtindran els millors beneficis fiscals per instaurar les seves seus europees. Altres fonts del sector de les plataformes asseguraven a El Mundo que "han estafat ERC" perquè és una normativa, la del 6%, que no és "assumible". La doctrina de la UE, però, és molt clara.\nEl considerant 36 de la directiva 2018/1808 estableix el següent: "Per tal de garantir uns nivells suficients d'inversió en obres europees, els estats membres han de poder imposar obligacions financeres als prestadors de serveis de comunicació establerts al seu territori. Aquestes obligacions poden adoptar la forma de contribucions directes a la producció i adquisició de drets d'obres europees". Això significa, en concret, que les imposicions legals per tal que hi hagi presència de títols europeus a les plataformes no només arriben en base de la producció pròpia sinó també per la compra i adquisició de títols europeus ja creats.\nLlei de l'audiovisual\nQuè implica el 6% de català a les plataformes en la llei de l'audiovisual?\nLes xifres actuals de continguts en matèria de doblatge, subtítols i producció pròpia es troben molt lluny de la quota marcada en el pacte pels pressupostos entre ERC i el PSOE\nI, per com redacta la directiva de la UE aquest mateix punt, "es permet a un estat membre imposar igualment aquestes obligacions als prestadors de serveis de comunicació establerts en un altre estat membre que es dirigeix a aquest territori". És un punt clau, ja que pot esquivar els arguments de les plataformes sobre el fet que les seves seus continentals a Europa no es troben a Espanya -en el cas de Netflix, per exemple, és als Països Baixos. És a dir, la legislació espanyola s'aplicaria igualment a Netflix, HBO, Amazon Prime o Disney, a més de Movistar, Filmin o Atresmedia.\nEn aquest sentit, la normativa de la UE permet de manera explícita als estats membres que legislin a partir de la seva directriu, però amb aquests punts com a base. A més a més, segons l'acord de pressupostos signat entre ERC i la Moncloa, es crearà un fons de promoció de la llengua per incloure a les plataformes el doblatge i subtitulació existent de 10,5 milions d'euros. El pacte inclou garantir i promoure nous doblatges i subtitulacions que les plataformes hauran d’incorporar als seus catàlegs.\nQuè implica el 6% de quota?\nL'acord que van signar la Moncloa i els republicans estableix que, dins del 30% de la quota de producció europea obligatòria que ja va establir la doctrina de la UE, la meitat (un 15% del total) ha de ser en llengües de l'Estat. D'aquesta meitat, afirma l'acord, un 40% (és a dir, el 6% en referència al total) haurà de ser en català, euskera o gallec. Per tant, de tota la producció europea que ha d'haver-hi a les plataformes, el 20% serà en les tres llengües esmentades, inclòs el català.\nUn altre dels punts rellevants és el finançament anticipat d'obra independent. Segons el pacte, la llei preveuria per primera vegada destinar un 10% dels fons que recapti l'ICAA (Institut de la Cinematografia i de les Arts Audiovisuals) a la producció en altres llengües oficials, també en català, a través de l'impost del 5% que la llei fixa per a les plataformes privades i el 6% de les públiques. Un tribut que, de manera original, només se'n beneficiava la producció espanyola i RTVE. Aquest impost es pot veure blindat, també, pel precedent alemany.\nNetflix estrenarà una nova sèrie sobre «La casa de papel»\nEl protagonista serà el personatge de Berlín i se situarà anys abans de la trama original\nLes millors estrenes de sèries de desembre a Netflix, HBO i Disney\nLes plataformes presenten una bateria de novetats i noves temporades per l'últim mes del 2021\nTota l'oferta en català a Netflix, HBO, Amazon Prime i Disney Plus\nLes plataformes ofereixen un ínfim ventall de pel·lícules i sèries en llengua catalana en comparació amb les que existeixen ja doblades\nHBO Max: les sèries i pel·lícules imprescindibles de la nova plataforma\nEl servei d'HBO evoluciona a Catalunya i ofereix una versió renovada que ja estava disponible als EUA: aquestes són les millors recomanacions del catàleg\nDel 1898 al Tribunal Suprem: el combat heroic per l'escola catalana\nEl català als hospitals, desplaçat per la prioritat sanitària\nUn 6% de català a l'audiovisual i traspàs de Rodalies: l'acord ERC-PSOE pels pressupostos de l'Estat\nImperdibles, Cultura i Mitjans, Alemanya, pel·lícules, doctrina europea, sèries, cinema, català, llengua catalana, Apple TV+, plataformes, Filmin, HBO, Netflix, Unió Europea\nPer Tabarnia mon amour el 6 de desembre de 2021 a les 16:43\nA Portugal o Paisos Baixos, per exemple, no fan doblatges i la gent té un nivell d'anglés molt bó. A més, la versió original es molt millor sempre... Voler fer política de tot arriba a nivells on es tendeix a fer la gent més tancada i inculta en comptes de fomentar la cultura en un món cada vegada més global. El català és una riquesa cultural, però ja s'ensenya a les escoles i hi ha televisions i altres mitjans com aquest a on es fomenta. Tothom a Catalunya té l'opció d'aprendre'l i si no es polititza tant el tema, l'emprarà amb gust perquè sempre es maco parlar altres idiomes. Però tanta pressió per obligar a que tot sigui en català acabarà sent contraproduent i arribarem, si no estem arribant ja, a un punt a on la gent deixarà de parlar-lo només per identificació cultural i rebuig al nacionalisme. S'estan passant de frenada i això acabarà perjudicant l'idioma que volen protegir.\nObligació, tens raó; però...\nPer JoanTA el 3 de desembre de 2021 a les 12:50\nObligació: tens raó. El castellà estem obligats a conèixe'l, es obligat en els aliments, medicaments, productes, justícia, parlament, ara a l'escola, escrits a l'estat, escrits entre CCAA de llengua diferent de la castellana. Obligació de castellà ad nauseam: hi ha centenars de disposicions que obliguen l'ús del castellà en tots els camps. El castellà deu tenir molts problemes, doncs. Tanmateix el problema és l'obligació en 4 o 5 coses en català. Curiós.\nTot pel partit\nPer Vergonya el 2 de desembre de 2021 a les 17:52\nLes plataformes faran el que digui el estado genocida. I erc seguirà la farsa. Tot pel partit.\nPer JB2008 el 29 de novembre de 2021 a les 08:00\nObligacio de l'ensenyament, obligacio de retolar, obligacio a les plataformes... Molt malament per a una llengua si el seu funcionament ha de ser sempre per obligacio.\nQuota de català en Netflix\nPer Silvestre el 28 de novembre de 2021 a les 18:40\nI si Netflix fa el mateix que Educació amb la quota de castellà? Nomél cal respectar les lleis que ens agraden, oi?