CESB: Informe situació laboral joventut 2013\nMapa de las fases by alejayjay 85 views\nLA CONTAMINACION by Grace Muñoz 191 views\nNevera Smeg FA45X2PNE by Alsako Electrodom... 392 views\nJoel Schlessinger MD - FAQ Natural ... by Joel Schlessinger 587 views\nInforme del Consell Econòmic i Social de Barcelona sobre la situació laboral dels i les joves el 2013.\n1. Informe SOBRE LA SITUACIÓ LABORAL DEL JOVENT A LA CIUTAT DE BARCELONA\n2. Índex Antecedents.................................................................................................................................6 Introducció ..................................................................................................................................7 L’atur juvenil, un problema d’abast mundial................................................................................7 Conseqüències de l’atur juvenil....................................................................................................9 L’atur juvenil a Barcelona. Anàlisi de les dades..........................................................................16 Enquesta de Població Activa. 2001-2013...................................................................................16 ...............................................................................................................................................24 Contractació a Barcelona ...........................................................................................................36 Salaris.........................................................................................................................................39 Salut laboral i joves.....................................................................................................................42 La resposta municipal.................................................................................................................44 Programes i serveis de la ciutat .............................................................................................44 A) Programes i serveis de la ciutat adreçats a la població en general................................44 B) Programes i serveis de la ciutat adreçats als joves.........................................................46 El Pla de Xoc ..........................................................................................................................48 Respostes a l’atur juvenil............................................................................................................51 Conclusions i propostes..............................................................................................................56 Annexos......................................................................................................................................63 Bibliografia.................................................................................................................................73 2\n3. El grup de treball del CESB ha estat integrat per: Aina Vidal, Acció Jove-Joves de CCOO de Catalunya; Mireia Dones, Avalot-Joves de la UGT de Catalunya; Yésika Aguilar, Foment del Treball; Lorenzo Di Pietro, Barcelona ActivaAjuntament de Barcelona; Albert Claret, Consell de la Joventut de Barcelona, i Elena Alarcón, CESB. 3\n4. Resum executiu ENQUESTA DE POBLACIÓ ACTIVA • El primer trimestre de 2013 a Barcelona hi ha 52.300 actius menors de 25 anys, un 4,6% menys que fa un any. La població activa de menys de 30 anys es redueix un 18,3% fins a 122.700 persones. Per la seva banda, la població activa total ha baixat un 3% i arriba a 767.200 persones. • La població ocupada de menors de 25 anys (30.400) s’ha reduït un 1,9% el darrer any i ha perdut un 19,8% respecte al primer trimestre de 2008. El nombre de persones ocupades menors de 30 anys (81.700) s’ha reduït un 25% en un any i la població ocupada total (627.500) un 3,6%. Veiem que la població jove està molt més afectada que la població total pel que fa a pèrdua d’ocupació. EVOLUCIÓ DE L'EPA 2008 - 2013 • La població activa menor de 30 anys des de gener de 2008 cau un 20,5%. • L’ocupació entre els menors de 30 anys sembla la més lligada al cicle econòmic. El seu màxim es produeix el quart trimestre de 2006, amb 176.300 persones, i el mínim el primer trimestre de 2013, amb 81.700 persones. • Des de l’inici de la crisi (primer trimestre de 2008), Barcelona ha perdut un 15,6% de població ocupada total, mentre que entre els menors de 25 anys la caiguda arriba al 19,8% i al 38,6% entre els menors de 30 anys. • De les 51.300 persones menors de 30 anys que han deixat d’estar ocupades des del primer trimestre de 2008, 31.700 persones han abandonat el mercat de treball. • El darrer any, a Barcelona, la taxa d’atur dels joves menors de 30 anys ha pujat 6 punts, fins a situar-se en el 33,4%. S’observa, però, una disminució d’1,5 punts respecte al trimestre anterior. D’altra banda, la dels menors de 25 anys ha disminuït 1,5 punts en un any fins a situar-se en el 41,9%, 2,5 punts menys que el trimestre anterior. ATUR REGISTRAT. Abril de 2013 • A Barcelona, els joves en situació d’atur representen el 14,4% del total de l’atur registrat. Barcelona té 16.400 persones aturades menors de 30 anys, 6.039 de les quals tenen menys de 25 anys. L’atur entre els menors de 30 anys s’ha reduït un 12,6% en un any, un 15,9% entre els menors de 25 anys. En el mateix període l’atur de la ciutat ha crescut un 0,4%. • Els homes aturats superen en 5 punts les dones. El 77,2% de les persones aturades són de nacionalitat espanyola i el 59,3% tenen estudis secundaris d’educació general. El 77,5% pertanyen al sector serveis i el 31,6% treballaven com a treballadors de la restauració, personals i venedors. El 69,6% fa menys de 6 mesos que està en atur. 4\n5. • El 12,5% dels menors de 30 anys són aturats de llarga durada, mentre que la mitjana de la ciutat és del 39%. EVOLUCIÓ DE L'ATUR REGISTRAT Gener 1998 - abril 2005 • De gener de 1998 a abril de 2005 l’atur registrat experimenta una reducció d’un 24,6%. Aquesta minva és molt més notable entre els més joves: l’atur entre els menors de 25 anys es va reduir gairebé a la meitat (48,4%) i un 40,9% entre els menors de 30 anys. Gener 2005 - abril 2013 • Aquest període inclou dues etapes clarament diferenciades, amb una evolució de l’atur marcada per l’inici de la crisi econòmica, que situarem al gener de l’any 2008. Així, s’observa que l’atur global a la ciutat cau un 11,4% de gener de 2005 a gener de 2008, mentre que des d’aquesta data fins a abril de 2013 ha crescut un 107,8%. • D’altra banda, en el període gener 2005-gener 2008 l’atur entre els menors de 30 anys es va reduir un 21,1% (un 27,8% per als menors de 25 anys); des de gener de 2008 fins a abril de 2013 l’increment de l’atur va ser del 48,9% entre els menors de 30 anys i del 45,2% entre els menors de 25 anys . CONTRACTACIÓ • A Barcelona, l’any 2012 es van formalitzar 317.104 contractes per al grup d’edat de 16 a 30 anys, un 6% menys que l’any anterior. D’aquests, 161.031 contractes són de menors de 25 anys (un 10,2% inferior que el 2011). • El 2012, el 89,5% de les contractacions entre el joves menors de 30 anys són de caràcter temporal. • Entre els joves, els contractes eventuals per circumstàncies de producció i els d’interinitat són les modalitats de contractació que tenen un pes superior en la mitjana de la població. 5\n6. Antecedents A) El Plenari del Consell Municipal de l’Ajuntament de Barcelona, en la sessió extraordinària del 18 de gener de 2013, va aprovar la posada en marxa d’un Pla de Xoc contra l’atur juvenil amb mesures concretes d’actuació en múltiples àmbits: formatiu, ocupacional, contractual i de suport al jovent. L’objectiu del pla és millorar les oportunitats i la situació laboral dels joves i les joves de Barcelona que, com veurem a través de les dades i pel que fa als menors de 30 anys, el primer trimestre de 2013 s’estima que tenen una taxa d’atur del 33,4% amb limitacions greus i importantíssimes per al seu desenvolupament professional, personal i per a la seva emancipació. Una de les mesures de seguiment d’aquest pla era encarregar al Consell Econòmic i Social de Barcelona que en el termini de sis mesos fes una anàlisi i propostes concretes que poguessin ampliar les del Pla de Xoc i les presentés a la Taula Permanent d’Avaluació i Seguiment d’aquest. Aquest informe inclouria l’impuls de propostes que ajudessin a definir una estructura de mercat de treball que millorés la relació entre els estudis de formació professional i els estudis universitaris. Aquest acord va coincidir amb els projectes inclosos al pla de treball del CESB, ja que la Comissió Executiva del Consell Econòmic i Social de Barcelona, després de la presentació de l’informe de l’atur de llarga durada a la ciutat, havia aprovat la redacció d’un informe sobre la situació laboral dels joves. Va crear un grup de treball per analitzar la situació i presentar propostes en el sentit que expressava l’acord de plenari de l’Ajuntament de Barcelona. En la part de l’anàlisi de dades de l’informe s’ha considerat com a joves les persones compreses en el tram d’edat entre setze i vint-i-nou anys, com defineix l’article 2 de la Llei 33/2010, de polítiques de joventut de Catalunya. A més, quan ha estat necessari s’ha desagregat el grup de menors de 25 anys per poder fer comparacions amb altres àmbits territorials. B) El CESB va constituir un grup de treball en el qual van participar Acció Jove, Avalot, Foment del Treball i el Consell de la Joventut de Barcelona, com a organitzacions que han treballat i elaborat propostes sobre aquesta matèria. Aquest grup de treball va elaborar un informe per a la Comissió Executiva del CESB. La Comissió executiva del CESB, reunida el 30 de juliol de 2013, va aprovar per unanimitat l’Informe sobre la situació laboral dels joves a la ciutat de Barcelona. 6\n7. Introducció L’atur juvenil, un problema d’abast mundial L’Organització Internacional del Treball 1 (OIT) estima que, aquest any 2013, l’atur juvenil arribarà a prop de 73,8 milions de persones d’edats compreses entre 15 i 24 anys a tot el món. Aquest fet suposa un increment de 3,5 milions des de 2007. L'OIT estima una taxa d’atur juvenil del 12,9% per a l’any 2017, 0,3 punts superior a la d’enguany. A les economies avançades, el 2012 la taxa d’atur juvenil es va situar en el 18,1%, la més alta de les dues darreres dècades, i l’OIT creu que no baixarà per sota del 17% abans de 2016. També estima que el 35% de les persones joves de les economies avançades que busquen ocupació han estat a l’atur durant sis mesos o més, la qual cosa representa un increment de 6,5 punts respecte a 2007, any d’inici de la crisi. Amb relació als països europeus, segons EUROSTAT, la mitjana de la taxa d'atur de menors de 25 anys dels països de la UE-27 va ser del 22,8% l’any 2012 i del 23,1% la de la zona euro. Com veiem a la taula,2 els països amb una taxa d’atur juvenil més baixa l’any 2012 són Alemanya (8,1%), Noruega (8,6%) i Àustria (8,7%). Els que tenen la taxa més elevada són Grècia (55,5%), Espanya (53,2%) i Croàcia (43%). Des de l’any 2008, les taxes d’atur juvenil de Xipre (208,9%), Grècia (150,2%), Bulgària (136,1%), Irlanda (128,6%), Lituània (116,4%) i Espanya (116,4%) han tingut increments força elevats. L’únic país que va reduir la taxa d’atur juvenil va ser Alemanya (-23,6%) i els que van experimentar un creixement més reduït van ser Luxemburg (4,6%) i Àustria (8,7%). A Espanya, la crisi econòmica agreuja el que al nostre país també és un problema estructural greu, com ho demostra el fet que la taxa d’atur dels menors de 25 anys dobla la mitjana de la UE-27. Un altre aspecte que cal considerar són els joves que ni estudien ni treballen, que als països europeus l'OIT estima que assoleixen el 12,7%. 3 EUROFOUND, en la seva publicació NEETs – Young people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe, 4 recull dades d’EUROSTAT que xifraven en 7,5 milions els joves europeus de 15 a 24 anys que l’any 2011 van ser exclosos del món del treball i de l’educació a Europa, 866.000 dels quals pertanyen a Espanya. 1 OIT, Global employement trends for youth 2013. A generation at risk. Ginebra, 2013. Vegeu la taula 1 als annexos. Taxa d'atur de menors de 25 anys dels països de la UE-27. 3 OIT, Sumario Ejecutivo de Tendencias Mundiales del Empleo 2013. Para recuperarse de una segunda caída del empleo. Ginebra, 2013. 4 Eurofound, NEETs – Young people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe, Publications Office of the European Union, Luxembourg, 2012. 2 7\n8. Segons EUROSTAT, l’any 2012 la taxa ni-ni5 per a la mitjana de la UE-27 va ser del 13,2%. Un altre cop, els països presenten realitats molt diferents: Turquia –la més alta– amb el 28,7%, Itàlia el 21,1% o Espanya amb el 18,8%, i a l'altre extrem el 4,3% dels Països Baixos, el 5,2% de Noruega i el 5,9% d’Islàndia. La crisi econòmica i financera que ha produït una llarga crisi en el mercat de treball ha agreujat encara més la situació laboral dels joves ja que els dificulta la transició al món del treball. Segons l'OIT, molts joves des del moment d’incorporar-se al mercat de treball tenen la perspectiva de no trobar ocupació i acabar experimentant atur de llarga durada per la qual cosa cauen en la desmotivació, molts d’altres treballen en feines temporals o a temps parcial i també són nombrosos els casos d’una feina per a la qual estan sobrequalificats. Aquest organisme afirma que la situació d’atur juvenil i la manca d’un treball digne per als joves són un repte per a governs, ocupadors i treballadors a escala mundial. Proposa afavorir la promoció, la generació i el manteniment de treball digne i productiu i afirma que només a través de l’establiment d’aliances entre els agents implicats (governs, organitzacions empresarials, sindicals i d’altres classes) s’aconseguiran els objectius establerts amb relació a la promoció de l’ocupació i el treball digne per als joves. Per a l'OIT, 6 l'única solució possible a aquest problema és un “enfocament global en el qual les polítiques macro i microeconòmiques funcionin conjuntament per impulsar l’ocupabilitat dels joves, assegurant, al mateix temps, que existeixin oportunitats de treball productiu per acollir les seves competències laborals i al seu talent”. 5 Taxa NEET: not in employment and not in any education and training. Vegeu taula 2 als annexos. OIT, La crisis del empleo juvenil; un llamado a la acción. Resolución y conclusiones de la 101ª reunión de la Conferencia Internacional del Trabajo, Ginebra, 2012. 6 8\n9. Conseqüències de l’atur juvenil L’atur juvenil té conseqüències negatives per a la societat, ja que representa una amenaça per a la cohesió social i comporta un cost socioeconòmic elevat. L’atur juvenil dibuixa una situació complicada, conseqüència entre altres factors de la difícil transició formació-treball, el fet que el mercat de treball no està oferint suficients oportunitats als joves i que la seva inserció laboral pot acabar esdevenint un episodi d’atur de llarga durada. Cal assenyalar que es tracta d’un fenomen altament complex perquè un alt percentatge d’atur juvenil també és de caràcter estructural, conseqüència d’un model econòmic que, en alguns casos, ha contribuït que molts joves abandonin els estudis per incorporar-se al mercat laboral en llocs de treball de baixa qualificació i amb baixes probabilitats de desenvolupament professional futur. Actualment aquest fet és un factor determinant per explicar la situació d’atur i d’abandonament escolar de molts d’aquests joves. A més hi ha un alt cost personal davant la manca de perspectives laborals que genera problemes a llarg termini en el mercat laboral i la societat. Les altes taxes de desocupació juvenil i l’atur de llarga durada converteixen molts joves formalment en inactius. D’una banda molts tornen al sistema educatiu i, de l'altra, poden esdevenir elements dissuasius a l’hora de buscar una feina, és a dir, el que col·loquialment es coneix com a ni-nis. Més enllà de l'ús mediàtic, el concepte ni-ni ha estat estudiat com un fenomen sociològic per les seves repercussions socials i individuals. Generació ni-ni, estigmatització i exclusió social, de Pau Sarracant, fa un recorregut per l’evolució que ha patit el concepte ni-ni des que va aparèixer al Regne Unit l’any 1988 fins a l’acord d’una definició per part de l’Eurostat, la Direcció General d’Ocupació i Afers Socials i els estats membres. El concepte ni-ni s’usa per a la “població desocupada i inactiva que no cursa cap classe d’estudi i s’aplica a persones de 15 a 34 anys (tot i que el grup de referència és el de 15 a 24 anys, l’habitual en les estadístiques de joventut). L'Observatori de la Joventut a Espanya de l’Institut de la Joventut va fer un estudi l’any 2011, coordinat per Lorenzo Navarrete, 7 que reflexionava sobre el fenomen ni-ni i el definia com “aquellas personas jóvenes entre 16 i 29 años que deciden no asumir un rol funcional de trabajo, estudio, o de responsabilidad familiar en el hogar en el que viven. Los indicadores estarían relacionados con el estado de desocupación, de no estar en formación o asumiendo las labores de casa o cuidado de la población dependiente, y lo más importante, no mostrar intención de hacerlo”. 7 INJUVE, Desmontando a “NI-NI”. Un estereotipo juvenil en tiempos de crisis. Observatori de la Joventut a Espanya. 2011 9\n10. L’equip de Lorenzo Navarrete va quantificar aquest fenomen mitjançant les dades del tercer trimestre de l’EPA de 2009 per al conjunt de l’Estat. A la taula següent veiem com van fer aquesta aproximació al fenomen. Situació Percentatge Cerca d’ocupació Total 19,25% 1.523.348 No busca ocupació però la desitja 5,83% No busca ocupació ni la desitja 461.124 26,45% 2.093.169 No busca ocupació i no hi ha informació sobre si desitja o no treballar Ocupats 1,68% 133.009 46,80% 3.703.686 Total 100% 7.914.336 En aquest treball es van identificar com a susceptibles de ser ni-ni els grups “no busca ocupació ni la desitja”, que aglutinava el 26,45% dels joves, i “no busca ocupació i no hi ha informació sobre si desitja o no treballar” que era d’un 1,68% de la població jove. A partir d’aquí, van extreure els que cursaven estudis, els que estaven incapacitats per malaltia, els que havien assumit responsabilitats familiars i les persones que eren treballadores discontínues. Un cop excloses aquestes variables de les inicials van identificar un grup de 16 a 29 anys “autèntics ni-ni” integrat per 136.696 persones, el que representava l'1,73% de la població entre 16 i 29 anys. Partint de l’anterior estudi de l'INJUVE, Serracant 8 fa una proposta d’un nou indicador que anomena NEET-restringit que defineix “per la situació objectiva del jove i la seva actitud respecte al món dels estudis i el treball (...) hi ha joves sense feina però que busquen feina activament o amb certa freqüència, o bé que estan interessats a continuar estudiant (...)". D’altra banda, hi ha “joves desocupats que no estudien ni cerquen feina i que rebutgen implícitament o explícitament el que l’autor anomena el $rol funcional$ de treball o estudi: aquest subgrup constituiria el $nucli dur$ de les persones en situació NEET”. Serracant va quantificar la població en situació NEET a Catalunya el 2011 per edat. En primer terme, va xifrar aquest indicador en 1.317.500 persones en situació NEET de 16 a 64 anys, un 18,3% dels quals eren menors de 30 anys, és a dir, 241.400 persones. 8 Generalitat de Catalunya, Generació “ni-ni”, estigmatització i exclusió social. Gènesi i evolució d’un concepte problemàtic i proposta d’un nou indicador. Pau Serracant i Melendres. Departament de Benestar i Família. Col·lecció aportacions, núm. 43.2012. 10\n11. Pel que fa als NEET que no tenen una actitud positiva vers el “rol funcional” del treball o estudi les xifres es reduïen dràsticament i se situaven en 111.100 persones, un 18,4% de les quals eren joves menors de 30 anys, és a dir, 20.400 persones. Indicador 16 a 64 anys Indicador NEET OCDE/Eurostat 16 a 29 anys 1.317.500 241.400 111.100 20.400 Diferència entre els dos indicadors (n) -1.206.400 -221.000 Diferència entre els dos indicadors (%) -91,6 -91,5 Indicador NEET-restringit D’aquestes xifres se n’extreu que els “NEET- restringits” són només un 1,8% del total de joves menors de 30 anys a Catalunya, el 2,5% de la població de 30 a 65 anys i el 2,3% de la població total en edat de treballar. Més recent és l’aportació de l’Institut Català d’Avaluació de Polítiques Públiques 9 (IVÀLUA), que quantifica en un 21% els joves que a Catalunya el 2012 eren aturats o inactius no estudiants, mentre que a Espanya eren un 18,8% i la mitjana UE-27 un 13,2%. L’equip d’IVÀLUA estableix que a Espanya, l’any 2012, el 24,7% dels joves de 18 a 24 anys eren ni-ni, mentre que a Catalunya aquesta percentatge assolia el 25,4% (132.917 joves). A més, identifiquen dos vectors de vulnerabilitat: l’educatiu i el laboral. D’una banda identifiquen com a ni-ni vulnerables els joves que ni estudien ni treballen i que han abandonat prematurament els estudis (ESO o menys) que situen en el 16,6% a Espanya i el 17,2% a Catalunya (90.911 persones). D’altra banda, exposen que hi ha ni-ni amb vulnerabilitat severa, joves que ni estudien ni treballen, que han abandonat prematurament els estudis (ESO o menys) i que es troben en situació d’atur/inactivitat de mitjana o llarga durada, que a Espanya suposaven el 8,3% dels joves de 18 a 24 anys i a Catalunya el 9,1% (47.721 persones). Totes aquestes taxes han experimentat un gran increment des de 2007: la taxa ni-ni ha crescut a Catalunya 10,9 punts, la taxa ni-ni vulnerable 7,9 punts i la taxa ni-ni de vulnerabilitat severa 7,9 punts. 9 IVALUA, Joves vulnerables, joves Ni-Ni: Quin és l’abast del problema i com s’està afrontant ? David Casado, Miquel Àngel Alegre, Federico Todeschini, Jordi Sanz. 2013. 11\n12. Segons EUROFOUND10, a Europa, el nombre de joves inactius va augmentar amb la crisi i va passar del 55,7% el 2008 al 57,3% el 2011. Cal destacar que el 88% d’aquests van citar l'educació com la raó de la seva inactivitat. Un total de 700.000 joves europeus van abandonar l’activitat desanimats per la manca de llocs de treball i, per tant, són susceptibles de risc d'exclusió del mercat de treball a llarg termini. Així, la proporció de joves treballadors que, portats pel desànim, van abandonar l’activitat va créixer de l’1,3% al 2%. Cal recordar que aquests joves no estan inclosos en la taxa d’atur perquè han passat a formar part dels inactius. Per tant, si considerem que l’atur real engloba totes les persones joves que no treballen –actives i inactives– la xifra final seria la suma dels dos col·lectius. L'OCDE també ofereix dades sobre els joves treballadors “desanimats”. 11 Mentre que la mitjana de l'OCDE és del 0,48% de la força laboral de 15 a 24 anys, la mitjana espanyola és de les més elevades i assoleix un 1,2%. Sobre aquests joves hem d’advertir una cosa que sembla òbvia: que engloben realitats molts diferents que poden emmascarar l’autèntica dimensió del problema, sobretot en àrees amb forta concentració d’activitats productives. Les ciutats i àrees metropolitanes industrials són les que concentren la major part de població i, per tant, són les que pateixen amb més intensitat els problemes de l‘atur i les seves repercussions. La importància del treball per al benestar personal i per a la integració de les persones en la societat és òbvia i, per tant, l’atur posa en qüestió aquest pilar de la cohesió social. Les repercussions van més enllà i acaben afectant la salut pública, la de les persones implicades i també la de les persones del seu entorn. Nombrosos estudis clínics posen en evidencia la relació entre salut individual/salut pública i desocupació. En la presentació de l’Informe sobre salud laboral en España 2001-2010, el seu coordinador, Fernando Rodrigo, va afirmar que l’atur massiu és el principal problema de salut pública que té el nostre país. Amb relació a l’atur juvenil i la salut, el 2004, anys abans que esclatés la crisi, es va fer l’estudi Desempleo juvenil y exclusión social: dimensiones objetivas, experiencias subjetivas y respuestas institucionales innovadoras en seis países europeos,12 d’ara en endavant YUSEDER. En aquest projecte d’investigació qualitatiu van participar tres països del nord d'Europa (Suècia, Bèlgica i Alemanya) i tres del sud (Espanya, Itàlia i Grècia). 10 Eurofound, NEETs – Young people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe, Office of the European Union, Luxembourg, 2012. 11 Vegeu la taula 3 als annexos. 12 Desempleo juvenil de larga duración y riesgo de exclusion social en Europa. Informe cualitativo del proyecto de investigación YUSEDER. Thomas Kieselbach. Estudios de Juventud 65/04. INJUVE. 12\n13. Dels resultats dels sis països se n’extreu que, en termes globals, el treball és un dels principals mecanismes per a la integració social i que la impossibilitat d’accedir-hi és un factor decisiu que impedeix un desenvolupament satisfactori individual i que genera múltiples problemes. L’estudi esmentat, que compara la situació dels joves que no tenen feina amb els que en tenen, conclou que els primers presenten més riscos de patir problemes de salut, en especial en casos de trastorns de salut mental i d’aspectes psicosocials que comporten problemes com depressió o una qualitat de vida pitjor. També reflecteix que la conducta dels joves respecte al consum d’alcohol i tabac pot dependre de la seva situació laboral i que, en casos extrems, s’observa un risc més elevat de comportament suïcida entre els joves que es troben sense feina. La manca de feina també comporta sentiments de vulnerabilitat general, sentiments d’inutilitat i fins i tot depressió, cosa que a la llarga portava a una disminució de l’autoestima i una major insatisfacció amb la pròpia vida. L'informe Relaciones entre la salud, el desempleo de larga duración y la exclusión social de los jóvenes en España,13 que també analitza el projecte YUSEDER, identifica una sèrie de dimensions característiques dels processos d’exclusió social: exclusió del mercat laboral (les barreres externes que es troben per entrar al mercat laboral més els retrets dels quals són víctimes), exclusió econòmica (pobresa i dependència econòmica de l’Estat, incapacitat d’aconseguir aquesta classe de recursos), exclusió institucional (relacions amb institucions públiques i privades, sentiments de dependència), aïllament social (semblant a l’anterior però amb les pròpies xarxes socials, reducció dels contactes), exclusió cultural (viure d’acord amb les normes i valors acceptats socialment) i exclusió espacial (concentració en l’espai de persones amb possibilitats econòmiques limitades). Un altre cost de l’atur juvenil que s'ha de tenir en compte és el de l’emigració, la pèrdua de talent. Com ja recollíem en l’informe del mercat de treball a Barcelona 2011, malgrat que les estadístiques oficials no ofereixen dades sobre el nivell de qualificació de les persones que opten per fixar la seva residència en altres països, si prenem com a referència les ofertes14 es pot afirmar que l’emigració afecta fonamentalment les persones amb un nivell de qualificació més alt. El nombre de persones catalanes residents a l'estranger va augmentar un 41,1% entre gener de 2009 i gener de 2013. El nombre de ciutadans i ciutadanes de Barcelona 13 UAB. Relaciones entre la salud, el desempleo de larga duración y la exclusión social de los jóvenes en España. 2004. 14 CESB, Mercat laboral a Barcelona, any 2011. 2012 13\n14. ciutat que durant el darrer quinquenni van fixar la seva residència en altres països va ser de 30.740, el 51,8% de les persones de Catalunya que van decidir fixar la seva residencia a l’estranger. De les 203.250 persones que resideixen en altres països, 106.129 eren de Barcelona, és a dir, el 52,2%. Aquest elevat percentatge és conseqüència del que havíem enunciat en un apartat precedent: les repercussions de l’atur i de la manca d’oportunitats professionals es concentren amb més intensitat a les ciutats i les seves àrees metropolitanes. Emigració de Barcelona i comarques del seu entorn 2009 2010 2011 2012 2013 Barcelonès 81.488 88.975 97.358 105.652 114.406 Vallès Occidental 8.957 9.537 10.235 11.005 12.250 Baix Llobregat 5.532 6.027 6.587 7.320 8.309 Maresme 4.877 5.318 5.904 6.441 7.213 Vallès Oriental 2.415 2.645 2.908 3.236 3.871 103.269 112.502 122.922 133.654 146.049 Barcelona ciutat 75.425 82.547 90.543 98.236 106.129 Catalunya 144.002 156.400 170.848 185.848 203.250 TOTAL Font: IDESCAT. Població resident a l’estranger. Dades l'1 de gener. AVALOT, Generació JESP (joves emigrants sobradament preparats) 2013. Es preveu que aquesta tendència es mantingui, en tot cas a curt termini, atès que s’està produint un augment sostingut del nombre de sol·licitants d’ocupació que cerquen treball en altres països. El seu perfil mitjà és el d'una persona jove de 20 a 35 anys molt qualificada,15 encara que tampoc podem oblidar l’emigració jove sense qualificació superior. Si bé majoritàriament aquesta emigració està vinculada a través de la formació dual, projectes que demanen joves menors de 30 anys per formar-los i inserir-los en altres països de la Unió Europea, cal prestar especial atenció a joves que sense qualificació ni oferta laboral al país receptor emigren i així emergeixen com un col·lectiu d’alta vulnerabilitat. 15 Fundació CECOT Persona i treball, El talent jove busca feina a l’estranger. 2011 14\n15. Població de 15 a 29 anys i de 20 a 29 anys inscrita a Barcelona i total. Població resident a l'estranger per grups d'edat i sexe. Inscripció a Barcelona 2009 2010 2011 2012 2013 Variació Variació 200920122013 2013 De 15 a 29 anys 13.546 15.062 16.738 18.496 20.285 49,7% 9,67% De 20 a 29 anys 9.068 10.072 11.024 12.104 13.219 45,8% 9,21% 75.425 82.547 90.543 98.236 106.129 40,7% 8,03% Total % població (15 a 29 anys) sobre la població resident a l'estranger 18% 18,2% 18,5% 18,8% 19,1% Font: IDESCAT. Població resident a l’estranger. Dades l'1 de gener. AVALOT, Generació JESP (joves emigrants sobradament preparats) 2013. Podem observar que el nombre de persones de 15 a 29 anys residents a l’estranger ha crescut un 49,7% des de l’1 de gener de 2009, nou punts per sobre de la mitjana de la ciutat. 15\n16. L’atur juvenil a Barcelona. Anàlisi de les dades Enquesta de Població Activa. 2001-201316 NOTA IMPORTANT: Les dades de l’EPA referents a la ciutat només estan disponibles des de l’any 2001. Malgrat que són xifres oficials, hem de recordar que l'EPA està dissenyada a nivell estatal i a mesura que reduïm l’àmbit territorial les dades són menys fiables, més encara si focalitzem en grups d’edat. Població a Barcelona. I trimestre 2013 Segons l’EPA, el primer trimestre de 2013 Barcelona tenia una població (activa i inactiva) de 1.255.100 persones, un 3,2% menys que l’any anterior (42.000 persones menys). Aquest descens global de la població no té un repartiment lineal, sinó que afecta amb diferents intensitats cadascun dels grups d’edat. El descens de la població menor de 30 anys supera amb escreix el percentatge del 3,2% i encara més si es refereix a la població menor de 25 anys. Així, el grup d’edat de 16 a 24 anys es va reduir en 5.700 persones, un 4,8%, i va quedar establert en 113.800 persones. En un any, aquest grup de població va perdre 0,1 punts sobre el total de la població i va esdevenir el 9,1% d’aquesta. Si ampliem el llindar de població jove als menors de 30 anys, el descens és encara més pronunciat, amb una reducció de 33.300 persones, i se situa en 193.100, xifra un 14,7% inferior a la de l’any anterior. La repercussió més evident d’aquest descens de la població més jove és l'increment de l’edat mitjana de la població de Barcelona, és a dir, l'envelliment. El grup d’edat de 16 a 29 anys significava el 14,4% del total de la població, 2,1 punts menys que l’any anterior. Com veiem, el 79,3% de la pèrdua de població es produeix entre els menors de 30 anys. Segons les xifres oficials del padró, la població de Barcelona l'1 de gener de 2012 és de 1.620.943 persones, de les quals 132.147 tenen entre 16 i 25 anys i 197.297 entre 16 i 30 anys. Mentre que des de l’any 2008 la població barcelonina s’ha incrementat un 0,3% (5.035 persones), la població en edat laboral més jove s’ha vist fortament minvada ja que el grup d’edat de 16 a 29 anys ha perdut 79.031 persones, és a dir, un 28,6%, mentre que el de 16 a 24 anys s’ha reduït un 6,6% (9.340 persones). Per contra, l’EPA d'aquest període ha estimat un increment de l'1% de la població d’entre 16 i 24 anys, mentre que si ampliem l’edat fins als menors de 30 anys el total disminueix un 4,1%. 16 Vegeu dades per trimestres als annexos. 16\n17. Població activa a Barcelona. Primer trimestre de 2013 Aquesta pèrdua de població també es feia evident en analitzar la població activa. El març de 2013 arribava a 122.700 persones, 52.300 de les que eren menors de 25 anys i 122.700 menors de 30 anys. El grup de joves actius menors de 25 anys es va reduir en 2.500 persones en un any i el de menors de 30 anys en 27.400 persones. Així, el pes dels joves de 16 a 24 anys sobre el total de població activa baixava 0,1 punts, fins al 6,8%, mentre que la mitjana de la població activa decreixia un 3%. En canvi, el pes dels joves de 16 a 29 anys baixava tres punts en un any i el primer trimestre de 2013 se situava en el 16% de la població activa. El pes dels joves menors de 25 anys sobre el total de persones ocupades era força inferior al que li correspondria tenint en compte la seva magnitud en la població total i la població activa: mentre que els joves representaven el 9,1% de la població i el 6,8% dels actius, el seu pes baixava al 4,8% entre els ocupats. En conseqüència, el pes de la població jove aturada representava el 15,7% sobre el total d’aturats, més del doble del seu pes sobre el total d’actius. Pel que fa a la franja d’edat de 16 a 24 anys, hi havia 7.500 persones ocupades menys, amb una reducció del 36,5% respecte al primer trimestre de 2008 malgrat que al llarg del darrer any va tenir una lleugera recuperació i va créixer un 3,8%. Si tenim en compte la franja de 16 a 29 anys hi havia 51.300 persones ocupades menys, amb una minva de 38,6% i una reducció del 25% el darrer any. Pes dels joves segons dades de l’EPA 16-24 anys 16-30 anys 29,3% 30% 25% 20% 15,4% 16,0% 15% 13,0% 10% 5% 0% Població Evolució de la població activa 17 Actius Ocupats Aturats\n18. Durant aquest període 2001- 2013,17 el nombre de persones actives menors de 30 anys va tenir el màxim històric el primer trimestre de l’any 2006 amb 201.700 persones; per contra, va arribar al mínim al primer trimestre de 2013 amb 122.700 persones. La crisi ha afectat especialment la població activa menor de 30 anys. Mentre que la població activa cau a la ciutat un 4,7% des del primer trimestre de 2008, entre els menors de 30 anys la reducció és quasi del 20,5%. És a dir, la població activa menor de 30 anys es redueix en aquest període gairebé cinc vegades més que la total i se situa en 122.700 persones. La població de 16 a 24 anys en el mateix període disminueix un 9,8%. Com veiem al quadre, els anys de creixement econòmic hi ha més gent disposada a treballar en tots els grups d’edat analitzats, però amb la crisi econòmica aquesta població disminueix i de manera accelerada les darrers anys. Població activa de Barcelona 2001-2012. Mitjanes anuals. En milers. Població activa total Per edats 16-19 anys 20-24 anys 25-29 anys 16-24 anys 16-30 anys 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 678,5 672,1 721,0 761,7 795,5 815,6 808,2 818,2 809,8 792,8 802,5 786,7 13,9 12,6 14,0 17,1 17,2 16,0 13,4 10,9 11,1 10,1 8,8 10,1 62,2 58,6 57,4 66,0 62,4 68,5 54,9 47,4 55,2 54,9 46,1 45,5 104,3 96,2 112,1 110,4 108,8 108,3 109,5 108,3 113,5 98,0 99,6 87,0 76,1 71,2 71,3 83,1 79,7 84,5 68,4 58,2 66,3 65,0 55,0 55,6 180,4 167,4 183,4 193,5 188,5 192,8 177,8 166,5 179,8 162,9 154,5 142,6 I trim. 2013 767,2 6,3 46 70,4 52,3 122,7 17 2013, primer trimestre. 18\n19. Població activa a Barcelona 2001-2013. En milers. Dades trimestrals Població inactiva Segons l'EPA, el primer trimestre de 2013 a Barcelona hi havia 487.900 persones inactives, un 3,6% menys que l’any anterior i un 9,6% menys que el primer trimestre de 2008. Cal destacar que tenim 70.400 joves d’entre 16 i 29 anys inactius, dels quals 61.500 eren menors de 25 anys. Respecte a l’any anterior, la població inactiva menor de 30 anys va decréixer un 7,7% (5.900 persones menys) mentre que la de menors de 25 anys va perdre 3.200 persones, és a dir, un 4,9%. Respecte al primer trimestre de 2008 la població inactiva de 16 a 29 anys ha disminuït en 11.400 persones, un 13,9%. D’aquestes, 8.800 pertanyen al grup d’edat de menors de 25 anys, que s’ha reduït un 12,5%. Població ocupada a Barcelona. Primer trimestre de 2013 La crisi econòmica i les seves repercussions en l’ocupació es fan evidents quan comparem les dades del període 2008-2013. En el còmput global l’ocupació total s’ha reduït un 15,6%. Hi ha, per tant, 116.200 persones menys treballant a la ciutat. Entre els menors de 30 anys el descens va ser del 38,6%, un percentatge que multiplica per 2,5 el descens de la població total ocupada, la qual cosa posa en evidència les dificultats de la població jove per accedir a un lloc de treball. La desocupació també té comportaments desiguals en el col·lectiu de persones joves, ja que si comparem les mitjanes anuals dels anys 2008 i 2012 podem veure com 19\n20. l’ocupació dels joves de 16 a 29 anys cau un 30% (43.000 persones menys treballant), la dels joves de 16 a 24 anys ho fa un 33,7% (15.300 joves menys ocupats) i la de persones de 25 a 29 anys un 29,6% (28.100 persones ocupades). La durada i persistència de la crisi per a la població menor de 30 anys de Barcelona es pot resumir en tres dades exposades del període que va del primer trimestre de 2008 al primer trimestre de 2013: va perdre 51.300 llocs de treball, l’atur ha tingut un increment de 19.600 persones i la població activa ha minvat en 31.700 efectius. La pèrdua d’ocupació s’ha traslladat, per tant, més a un decrement de la població activa que a un increment de l’atur. En una primera lectura es pot afirmar que les 31.700 persones de menys de 30 anys han abandonat el mercat de treball. Això no obstant, convé matisar aquesta afirmació ja que una part de jovent ha decidit reprendre la formació que havia abandonat durant els anys d’expansió econòmica, d'altres estan prolongant els estudis postobligatoris, alguns han marxat a treballar a altres països i la resta, sense poder quantificar-los, ha abandonat el mercat de treball –els desanimats–. Evolució de la població ocupada total i jove a Barcelona, en milers Evolució de la població ocupada a Barcelona 20\n21. A la memòria de la ciutat de Barcelona de l’any 2008 comentàvem que aquell any els indicadors de la ciutat encara no reflectien l’efecte de la crisi en l’ocupació, com ho demostra el fet que la població ocupada total de la ciutat va assolir el màxim, per la inèrcia dels anys de creixement, el segon trimestre de 2008 amb 776.800 persones ocupades. No obstant això, l’ocupació dels menors de 30 anys sembla la més lligada al cicle econòmic. El seu màxim històric es produïa en plena etapa de creixement econòmic, el quart trimestre de 2006, amb 176.300 persones, i el mínim en els moments més durs de la crisi econòmica, el primer trimestre de 2013, amb 81.700 persones. L’impacte de la crisi sobre l’ocupació entre els menors de 30 anys ja es va visualitzar amb molta intensitat el darrer trimestre de 2007, amb una caiguda del 13% en només tres mesos. Mentre que del primer trimestre de 2001 al primer trimestre de 2008 la població ocupada total va augmentar un 20,7%, entre els menors de 25 anys es va reduir un 42% i entre els menors de 30 anys un 18,7%. D’altra banda, des de l’inici de la crisi (primer trimestre de 2008), Barcelona va perdre un 15,6% de la població ocupada total, mentre que entre els menors de 25 anys la caiguda va arribar al 19,8% i es va situar en 30.400 persones, amb el 38,6% entre els menors de 30 anys fins a arribar a 81.700 persones. Si agafem el col·lectiu de 16 a 24 anys, en el quinquenni d’expansió (2003-2007) la població ocupada va augmentar en 4.200 persones, un 7,6%. Per contra, el quinquenni següent va disminuir en 14.400, un 33,8%. Si ampliem el grup i analitzem els joves menors de 30 anys, s’observa que aquest col·lectiu incrementa la seva ocupació en el quinquenni d’expansió en 14.400 persones, un 9,7%. Per contra en el quinquenni següent es van destruir 43.500 ocupacions, un 31% menys. És a dir, en el quinquenni 2008-2012 es produeix una pèrdua d’ocupació superior a la creada en l’etapa precedent. Com veiem a la sèrie, l’ocupació dels joves arriba a mínims no observats en tota la sèrie històrica. 21\n22. Població ocupada a Barcelona 2001-2012. Mitjanes anuals. En milers. 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 I trim. 2013 Població Per edats ocupada total 16-19 anys 20-24 anys 25-29 anys 16-24 anys 16-29 anys 607,6 8,6 52,9 90,5 61,4 151,9 593,2 7,5 46,4 83,5 53,9 137,4 639,4 8,5 46,4 93,4 54,9 148,3 676,0 9,8 53,3 98,6 63,0 161,6 736,2 12,3 54,1 100,0 66,4 166,4 761,7 11,2 60,2 99,0 71,3 170,4 755,6 9,2 49,9 103,6 59,1 162,7 756,0 6,7 38,7 95,0 45,4 140,4 698,2 5,3 39,2 94,4 44,5 138,9 664,2 3,6 37,5 75,4 41,0 116,5 674,8 5,9 29,6 83,1 35,5 118,5 644,0 3,4 26,7 66,9 30,1 96,9 627,5 1,5 28,9 51,3 30,4 Evolució de la població ocupada a Barcelona 2001-2012. Dades trimestrals. En milers L’absència de dades específiques de població ocupada i l’aturada per edats i nivell formatiu impedeix conèixer el perfil dels joves que troben feina i el dels que en cerquen. Les dades proporcionades per l’EPA no encreuen els indicadors que ofereixen per edats. 22 81,7\n23. Població aturada a Barcelona. Primer trimestre de 2013 Segons l’EPA, Barcelona tenia 41.000 persones aturades menors de 30 anys, un 0,5% menys que fa un any. Des del primer trimestre de 2008, any d’inici de la crisi, el nombre de persones aturades menors de 30 anys va créixer un 91,6% (19.600 persones més). D’aquestes, 21.900 eren menors de 25 anys, la qual cosa suposava una reducció del 8% el darrer any i un creixement del 116,8% respecte al mateix període de 2008. El darrer any la població aturada de la ciutat es va reduir un 0,1%, però es va incrementar un 140% respecte al primer trimestre de 2008. Si observem el comportament de l’atur en els tres trams d’edats diferenciats de la població jove, veiem que l’evolució és molt desigual el darrer any: l’atur dels menors de 20 anys es va reduir un 14,3%, fins a 4.800 persones; el del grup d’edat de 20 a 24 anys es va reduir un 6% i es va situar en 17.100 persones, i el del grup de 25-29 anys es va incrementar un 9,8%, fins a 19.100 persones. Si observem la variació acumulada des de primer trimestre de 2008, el grup de 16 a 20 anys té el creixement de l’atur més elevat, ja que es va incrementar un 152,6%, mentre que el grup de 21 a 24 anys ho va fer un 108,5% i el de 25 a 29 anys un 69%. La taxa d’atur dels joves desagregada per grups d’edat va oferir les dades següents: entre 16 i 19 anys es va situar en el 76,1%, 20,5 punts més que fa un any; de 25 a 29 anys va créixer 8,9 punts el darrer any i es va situar en el 27,1%; entre 20 a 24 anys va baixar 3,6 punts i es va situar en un 37,1%. La taxa d’atur dels menors de 25 anys es va situar en el 41,9% i la dels menors de 30 anys va baixar al 33,4%, 15,2 punts per sobre de la taxa d’atur global de la ciutat, que és del 18,2%. Mentre que la taxa d’atur a la ciutat es va incrementar 0,5 punts al darrer any, la dels joves menors de 25 anys s’ha reduït en 1,5 punts. En canvi, la dels menors de 30 anys ha pujat 6 punts, dotze vegades la mitjana. La taxa d’atur juvenil dels menors de 25 anys de Barcelona és força inferior a les de Catalunya i Espanya. El primer trimestre de 2013 la taxa d’atur dels joves a la ciutat és de 41,9%, a Catalunya puja fins al 52,7% i a Espanya al 53,6%. 18 L’evolució de les taxes i la seva comparació amb altres àmbits territorials ens facilita, sobretot, una anàlisi de context que permet inscriure el que succeeix en el mercat laboral de Barcelona amb els entorns més propers. Malgrat que són xifres oficials, hem de recordar que l'EPA està dissenyada amb caràcter estatal i a mesura que reduïm l’àmbit territorial les dades són menys fiables. 18 23\n24. No obstant això, cal assenyalar que malgrat que la crisi econòmica i d’ocupació té un abast global, s'hauria de poder comparar l’evolució dels diferents indicadors desagregats per àrees metropolitanes, ja que aquestes han esdevingut les autèntiques unitats productives i econòmiques. Evolució de la taxa d'atur a Barcelona segons l'EPA. Per edats Evolució de la població aturada a Barcelona. 2001-2013 El mínim històric d’atur estimat segons l’EPA es va assolir el tercer trimestre de 2006, amb només 45.000 persones aturades. Per contra, el màxim d’atur s’observa el mateix trimestre de l’any 2012, amb 147.500 persones aturades. En només sis anys s’ha produït un increment de 227,8%. Al llarg de la crisi, l’atur estimat es va incrementar més en el conjunt de la població que en els joves. Des del primer trimestre de 2008 fins al primer trimestre de 2013 l’increment dels menors de 30 anys va ser del 91,6% i per al conjunt de persones aturades del 140%. En el darrer any, l’atur juvenil s’ha reduït un 0,5% entre el primer trimestre de 2012 i el primer de 2013, mentre que l’atur global s’ha reduït un 0,1% en aquest període. L'atur estimat també evoluciona millor en els joves entre el primer trimestre de 2001 i el primer trimestre de 2008, ja que l’atur es redueix un 29,6% en els menors de 30 anys i un 12,6% en el conjunt de la població. 24\n25. L’impacte de la crisi en l’atur entre els menors de 30 anys, ja es fa present, amb molta intensitat, el darrer trimestre de 2007, amb un creixement del 53,6% en només tres mesos. Pel que fa al conjunt de la població, aquest fort impacte també es manifesta el primer trimestre de l’any 2009, amb una pujada del 60,9%. Població aturada a Barcelona 2001-2012. Mitjanes anuals. En milers Per edats 16-19 anys 20-24 anys 25-29 anys 16-24 anys 16-29 anys 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 5,4 5,1 5,5 7,4 5,0 4,8 4,3 4,1 5,9 6,5 3,0 6,7 9,4 12,3 11,0 12,6 8,3 8,3 5,0 8,7 15,9 17,4 16,6 18,8 13,9 12,8 18,7 11,9 8,9 9,3 5,9 13,3 19,1 22,5 16,5 20,2 14,8 17,3 16,4 20,0 13,2 13,1 9,3 12,8 21,8 23,9 19,6 25,5 28,6 30,1 35,1 31,8 22,1 22,4 15,1 26,1 40,9 46,4 36,1 45,6 Població aturada total 70,9 78,9 81,7 85,6 59,3 53,9 52,6 62,2 110,9 128,6 127,7 142,8 I trim. 2013 4,8 17,1 19,1 21,9 41 139,7 Si mirem les mitjanes anuals durant el quinquenni 2003-2007, en el grup d’edat de 16 a 24 anys l’atur es va reduir en 7.100 persones, un 43,4%. Per contra, en el quinquenni següent, 2008-2012, l’atur va augmentar en 12.700 persones: pràcticament es va duplicar (99,4%). L’atur en els joves menors de 30 anys també es va reduir en 20.000 persones, un 56,9%. Pràcticament la totalitat d’aquests llocs de treball creats es van destruir en el quinquenni següent, ja que l’atur va augmentar en 19.500 persones, un 74,8%. Població aturada a Barcelona 2001-2013. Dades trimestrals. En milers 25\n26. Malgrat que les dades d’atur de Barcelona segons l'EPA no es poden encreuar amb variables, volem fer esment del nivell educatiu (encara que d’un altre àmbit territorial). L’informe de l’Observatori Català de la Joventut Situació laboral de les persones joves a Catalunya. 1r trimestre 2013 situa que la taxa d’atur juvenil a Catalunya dels que tenen estudis postobligatoris (54,9%) és pràcticament la meitat que la dels que només tenen educació obligatòria (29,1%). També cal assenyalar la cobertura dels subsidis i les prestacions als desocupats que el mateix informe situa en el 16,8% de les persones aturades en el tram d’edat de 16 a 29 anys, mentre que en el de trenta i més arriba al 42,8%. Atur registrat Població aturada registrada a Barcelona. Abril de 2013 Les diferències que s’estableixen entre aquestes dades i les d’atur juvenil estimat de l’EPA del primer trimestre sobre el petit increment de l’atur juvenil registrat i, fins i tot, la reducció en algun grup d’edat serien fruit del nombre de joves que han retornat a la formació reglada, als que han hagut d’emigrar per poder trobar una feina i als joves que no cobren cap prestació, que no han renovat la demanda d’ocupació i que, per tant, haurien deixat de figurar a l’atur registrat. Segons el SOC, el mes d’abril de 2013 Barcelona té 16.400 persones aturades registrades de menys de 30 anys, de les quals 6.039 són menors de 25 anys. Respecte al mateix mes de l’any anterior, l’atur entre els menors de 30 anys es redueix un 12,6% i si només tenim en compte els menors de 25 anys un 15,9%, fets que sobten atès que la mitjana de la població aturada a la ciutat creix un 0,4%. Si observem el comportament de l’atur registrat en els tres trams d’edat diferenciats de la població jove, veiem que l’evolució és molt desigual el darrer any. L’atur entre els menors de 20 anys s’ha reduït un 19,9%, fins a 1.153 persones; en el grup de 20 a 24 anys ho ha fet un 14,9%, fins a situar-se en 4.886 persones; i, finalment, en el grup de 25 a 29 anys minva un 10,5% , fins a assolir 10.361 aturats. Si calculem la variació acumulada des de gener de 2008, el comportament de l’atur juvenil és sorprenent. Així, mentre que l’atur a la ciutat s’ha incrementat un 108,8% en aquest període, la xifra de persones registrades en atur menors de 30 anys s’ha incrementat un 47% i un 52,9% en els menors de 25 anys. El mes de març, la taxa d’atur registrat estimada dels joves de 16 a 19 anys se situa en el 18,1%, 1,2 punts menys que fa un any, i la dels joves de 20 a 24 anys un 14,4%, 2,1 punts menys que l’abril de 2012. Si considerem la taxa d’atur registrat estimada dels menors de 25 anys, aquesta se situa en un 8,8%, 4,2 punts inferior la de l’any anterior i 6,2 punts inferior a la taxa d’atur global de la ciutat, que és del 15%. 26\n27. Evolució de l'atur registrat a Barcelona 1998-2013 Observarem l’evolució de l’atur registrat en dos períodes diferenciats: gener 1998-abril 2005 i gener 2005-desembre 2012 atès l’important canvi metodològic que va suposar l’entrada en vigor, el mes de maig de 2005, del Sistema d'informació dels serveis públics d'ocupació (SISPE), amb el qual determinats col·lectius van ser exclosos de les demandes pendents en el còmput de l'atur registrat, d'acord amb l'Ordre Ministerial de març de 1985. Gener de 1998 a abril de 2005 De gener de 1998 a abril de 2005 l’atur registrat experimenta una reducció del 24,6%. Aquesta minva és molt més notable entre els més joves: l’atur entre els menors de 25 anys es va reduir gairebé a la meitat (48,4%) i un 40,9% entre els menors de 30 anys. Evolució de l'atur registrat Barcelona. Gener 1998-abril 2005 Gener de 2005 a abril de 2013 En el període gener 2005-abril 2013 l’evolució és molt diferent: l’atur registrat total a la ciutat s’incrementa un 84,2%, el dels menors de 30 anys augmenta només un 17,5% i el dels menors de 25 anys un 4,8%. 27\n28. Aquest període inclou dues etapes clarament diferenciades, amb una evolució de l’atur marcada per l’inici de la crisi econòmica, que situarem al gener de l’any 2008. Si analitzem l’evolució de l’atur registrat fins al començament de la crisi, s’observa que l’atur global a la ciutat cau un 11,4% de gener de 2005 a gener de 2008; en canvi, des d’aquesta data fins a l’abril de 2013 ha crescut un 107,8%, conseqüència de la destrucció de l’ocupació lligada a la crisi econòmica. L’evolució de l’atur en els grups d’edat més joves presenta diferències respecte a les xifres totals. Així, si en el període gener 2005-gener 2008 l’atur entre els menors de 30 anys es va reduir un 21,1% (un 27,8% el dels menors de 25 anys ), des de gener de 2008 fins a abril de 2013 l’increment de l’atur va ser del 48,9% entre els menors de 30 anys i del 45,2% entre els menors de 25 anys. Evolució de l'atur registrat de 16 a 29 anys. Barcelona. Gener 2008-abril 2013 r n e G l i r b A o i l u J O e r b u t c r n e G l i r b A o i l u J e r b u t c O r n e G l i r b A o i l u J e r b u t c O r n e G l i r b A o i l u J e r b u t c O r n e G l i r b A o i l u J e r b u t c O r n e G l i r b A 8 0 2 8 0 2 8 0 2 8 0 2 9 0 2 9 0 2 9 0 2 9 0 2 1 0 2 1 0 2 1 0 2 1 0 2 1 0 2 1 0 2 1 0 2 1 0 2 1 0 2 1 0 2 1 0 2 1 0 2 3 1 0 2 3 1 0 2 140000 120000 100000 80000 60000 40000 20000 0 16-29 total Evolució de la taxa de variació interanual de l'atur registrat 28\n29. Distribució de l’atur juvenil per districtes. Abril de 2013 Nou Barris, Sant Martí i Sant Andreu són els districtes amb el nombre més gran de joves menors de 25 anys registrats com a aturats, amb un pes conjunt proper a la meitat (47,7%) de l’atur juvenil, mentre que representen la tercera part (33,8%) de la població jove de Barcelona. Atur registrat juvenil (menors de 25 anys) per districtes a Barcelona. Abril de 2013 Atur registrat juvenil (menors de25 anys) per districtes a Barcelona. Abril 2013 Districte Nou Barris Sant Martí Sant Andreu Sants-Montjuïc Horta-Guinardó Eixample Ciutat Vella Gràcia Les Corts Sarrià-S. Gervasi Barcelona Atur registrat Juvenil 1.120 1.005 750 685 695 635 495 290 190 173 6.038 % s/total atur juvenil 18,5 16,6 12,4 11,3 11,5 10,5 8,2 4,8 3,1 2,9 100 Variació interanual (%) -11,4 -14,2 -12,9 -20,3 -12,2 -22,2 -21,2 -16,7 -20,8 -14,4 -16 Població juvenil (1 Gener 2012) 15.240 20.201 13.133 16.763 14.373 22.444 9.904 9.721 7.756 14.740 144275,0 % s/total població juvenil 10,6 14,0 9,1 11,6 10,0 15,6 6,9 6,7 5,4 10,2 100,0 Font: Elaboració del Departament d'Estudis de l’Àrea d'Economia, Empresa i Ocupació en base a dades del Departament d’Estadística de l’Ajuntament de Barcelona El descens interanual de l’atur juvenil l’abril de 2013 és comú a tots els districtes, amb una evolució més favorable de l’Eixample, Ciutat Vella, les Corts i Sants Montjuïc que mostren disminucions superiors al 20%. Perfil de la població aturada registrada a Barcelona. Abril de 2013 Per edat i gènere Segons l’atur registrat, Barcelona té 83.612 homes menors de 30 anys, una xifra que suposa el 52,5% dels aturats d’aquest grup d’edat. Hi ha 7.788 dones aturades, el 47,5% dels aturats menors de 30 anys. El pes de les dones va augmentant a mesura que s’incrementa l’edat i passa del 41,1% entre els menors de 20 anys al 48,7% en el grup de 25 a 29 anys. 29\n30. Per edat i nivell d’estudis Pel que fa al nivell d’estudis assolit, el 17% de la joventut aturada registrada menor de 30 anys té estudis superiors. El 4,3% dels menors de 30 anys tenen com a màxim estudis primaris i el 59,3% estudis secundaris generals. El 10,4% han acabat els estudis secundaris de formació professional i el 9% els de tècnic professional superior. Com es pot observar, la majoria dels joves inscrits al SOC, el 63,6%, tenen com a màxim estudis secundaris generals, la qual cosa posa en relleu que els joves amb nivells més elevats de formació opten per altres vies per a la inserció laboral. Percentatge d'aturats per grups d'edat i nivell d'estudis Per edat i sectors El 77,5% de les persones aturades menors de 30 anys havien treballat al sector serveis, el 5,6% a la construcció i el 5,3% a la indústria. Cal destacar que una de cada 10 no han tingut cap ocupació anterior. Mentre que el pes dels aturats del sector serveis en aquest col·lectiu és força similar a la mitjana de la ciutat (75,7%), de la indústria i de la construcció, el pes dels aturats joves sobre el total és inferior a aquesta mitjana. El sector serveis també és majoritari (67,3%) entre els aturats registrats de Barcelona menors de 25 anys, seguits del sector industrial (3,9%), la construcció (3,6%) i l’agricultura (0,4%). Cal destacar que el 24,8% no han tingut cap ocupació prèvia. Lògicament, els menors de 20 anys són el col·lectiu que més pateix la manca d’una primera experiència laboral, ja que el 65% no n’han tingut una ocupació anterior. En el tram d’edat següent (20-24 anys), el percentatge dels que no han tingut cap ocupació anterior baixa fins al 15,3% i entre els de 25 a 29 anys el percentatge es redueix al 3,2%. 30\n31. Cal fer esment dels elevats percentatges de persones sense cap classe d’experiència laboral ja que aquest és un factor que incideix en l’ocupabilitat de les persones que cerquen feina. Percentatge d'aturats per grups d'edat i sector productiu Per grup d'ocupació A mesura que augmenta l’edat de les persones aturades, el pes dels treballadors manuals va disminuint. Així, en els menors de 20 anys aquest percentatge arriba al 83,1%; si ampliem el grup d’edat fins als 25 anys, baixa al 74,6% i si hi incloem fins als menors de 30 anys baixa al 63,2%, mentre que la mitjana de la ciutat és del 55,6%. D’altra banda, els menors de 20 anys són els que presenten un percentatge més baix de treballadors i treballadores provinents del grup d’ocupació tècnic. Aquest pes s’incrementa clarament a mesura que va augmentant el grup d’edat. Per exemple, només l’1% dels menors de 20 anys treballaven com a professionals científics i intel·lectuals, percentatge que puja fins el 6% en el grup de menors de 25 anys i fins al 12,3% en el grup de menors de 30 anys, superant fins i tot la mitjana de la ciutat, que és del 12,2%. 31\n32. Percentatge d'aturats per grups d'edat i grup d'ocupació Durada de l’atur a Barcelona. Per edat. Abril de 2013 El 76,2% de les persones aturades menors de 25 anys fa menys de 6 mesos que estan a l’atur, el 15,4% de 6 mesos a 1 any, el 6,3% entre 1 i 2 anys i el 2,2% més de dos anys. Quan ampliem la franja d’edat a persones menors de 30 anys la durada a l’atur augmenta: el 69,6% d’aquestes fa menys de 6 mesos que es troben en atur, el 17,9% de 6 mesos a 1 any, el 9,5% entre 1 i 2 anys i el 3% més de dos anys. El percentatge d’aturats menors de 30 anys de llarga durada arriba al 12,5%. Per nacionalitat. Abril de 2013 El 18,1% de les persones aturades menors de 25 anys són de nacionalitat estrangera, percentatge que puja fins al 22,8% si ampliem el grup fins als menors de 30 anys quan la mitjana de la ciutat és del 20,1%. 32\n33. El percentatge d’estrangers no comunitaris sobre el total d’aturats és més alt entre els menors de 30 anys (17,1%) que la mitjana de la ciutat (15,5%). El mateix s’observa entre els estrangers provinents de la Unió Europea, que suposen el 4,6% del total d’aturats i el 5,7% entre els menors de 30 anys que es troben a l’atur. Atur a Barcelona, edat i gran àmbit de nacionalitat Perfil de les persones aturades menors de 30 anys. Abril de 2013 A Barcelona, els joves en situació d’atur representen el 14,4% del total de l’atur registrat. El 63,2% d’aquests joves aturats tenen entre 25 i 29 anys. L’aturat jove és predominantment masculí (els homes superen en 5 punts les dones). El 77,2% tenen nacionalitat espanyola i el 59,3% han cursat estudis secundaris d’educació general. El 77,5% pertanyen al sector serveis i el 31,6% treballaven com a treballadors de la restauració, serveis personals i venedors. El 69,6% fa menys de 6 mesos que és a l’atur. Com dèiem, prop del 60% dels joves aturats barcelonins registrats tenen estudis secundaris d’educació general, 5,2 punts per sota la mitjana catalana. Per contra, el percentatge de joves aturats amb estudis superiors a Barcelona duplica pràcticament la mitjana catalana. Pel que fa als grans grups d’ocupació, les diferències més significatives entre els joves aturats registrats catalans i barcelonins se centren en un pes superior de treballadors d’ocupacions elementals a Catalunya (10,6 punts de diferencia) i dels professionals científics i intel·lectuals (6,2 punts) a Barcelona. Anàlisi comparativa Catalunya-Barcelona 33\n34. Dels 16.400 joves de Barcelona inscrits en el servei públic d’ocupació, 6.039 són menors de 25 anys i 10.361 tenen entre 25 i 29 anys. Amb relació a Catalunya els menors de 25 anys tenen un pes inferior, atès que a Barcelona aquest grup representa el 36,8% dels aturats joves mentre que a Catalunya arriba al 43,2%. A Barcelona, el 4,3% de les persones que busquen ocupació tenen com a màxim estudis primaris, el 69,7% han cursat estudis secundaris i el 26% tenen estudis superiors. Hi ha una evident relació entre el nivell de formació i el grup d’ocupació en el qual s’inscriuen. Així, veiem que 3.896 persones de les 4.268 que tenien estudis superiors estan enquadrades en grups de directors i gerents, professionals científics i intel·lectuals i tècnics i professionals de suport, en els quals s'exigeixen graus de qualificació més baixos. També s’ha de fer menció dels 1.830 sol·licitants d'ocupació sense una feina anterior. D’altra banda, en correspondència amb l’estructura econòmica de la ciutat, 12.708 joves que buscaven feina ho feien en el sector serveis i no arribaven a 2.000 els que ho feien en la indústria i la construcció. Sexe Home Dona Total joves 55.321 49.226 104.547 Edat Menors de 20 anys % 52,9% 47,1% Catalunya % %joves/total total 16,4% 337.399 51,4% 15,4% 319.596 48,6% 15,9% 656.995 Catalunya % 52,5% 47,5% Barcelona %joves/total total % 14,9% 57.959 50,9% 13,9% 55.911 49,1% 14,4% 113.870 Barcelona 9,2% 1.153 7,0% De 20 a 24 anys 35.540 34,0% 4.886 29,8% De 25 a 29 anys 59.400 56,8% 10.361 104.54 7 100% 16.400 63,2% Total 9.607 joves 8.612 7.788 16.400 Nacionalitat Comunitari espanyol Comunitari no espanyol No comunitari i sense nacionalitat Total 100% Catalunya joves % total % 80926 77,4% 521.929 79,4% 4184 4,0% 23.954 3,6% 19.437 18,6% 111.112 16,9% 104.547 100,0% 656.995 100,0% joves 12.658 933 2.809 16.400 Catalunya Nivell de formació Fins a estudis primaris incomplets Estudis primaris complets Estudis secundaris -FP Estudis secundaris - Educació general Tècnics - Professionals superiors Estudis superiors Total joves 4.023 4.913 12.030 67.443 % 3,8% 4,7% 11,5% 64,5% 7,0% 7.294 8,5% 8.844 104.547 100,0% 34 total % 6,5% 42.566 8,4% 55.408 8,9% 58.318 407.09 62,0% 7 6,2% 40.629 8,1% 52.977 656.99 100,0% 5 Barcelona % total 77,2% 91039 5,7% 5206 17,1% 17.625 113.87 0 % 79,9% 4,6% 15,5% 100,0% Barcelona joves 261 441 1.709 9.721 % 1,6% 2,7% 10,4% 59,3% total 2.513 5.181 10.019 68.501 % 2,2% 4,5% 8,8% 60,2% 1.480 2.788 16.400 9,0% 17,0% 100,0 % 8.864 18.792 113.87 0 7,8% 16,5% 100,0%\n35. Gran grup d'ocupació Ocupacions militars Directors i gerents Professionals científics i intel·lectuals Tècnics i professionals de suport Empleats oficina, comptables i administratius Treballadors de la restauració, serveis personals i venedors Treballadors act. agrícoles, ramaderes i pesqueres Artesans, treballadors indústries i construcció Operadors instal·lacions i màquines, i muntadors Ocupacions elementals Total joves 72 270 6.391 7.801 9.807 29.630 Catalunya % total 0,1% 105 0,3% 10.347 6,1% 38.801 7,5% 57.133 9,4% 78.310 28,3% 122.516 1.265 1,2% % joves 0,02% 13 1,6% 141 5,9% 2.021 8,7% 1.734 11,9% 2.124 18,6% 5.180 6.588 1,0% 98 0,6% 529 0,5% 14.438 13,8% 104.815 16,0% 3.025 2,9% 51.259 7,8% 1.509 312 9,2% 1,9% 12.601 4.847 11,1% 4,3% 31.848 30,5% 187.121 28,5% 3.268 19,9% 21.428 104.547 100% 656.995 100% 16.400 100% 113.870 18,8% 100% Catalunya Sector d'activitat econòmica joves % total Barcelona % joves Agricultura 2.114 2,0% 13.408 2,0% 76 Indústria 8.374 8,0% 96.845 14,7% 866 Construcció 9.210 8,8% 97.323 14,8% 920 Serveis 70.114 67,1% 417.859 63,6% 12.708 Sense ocupació anterior 14.735 14,1% 31.560 4,8% 1.830 104.547 100% 656.995 100% 16.400 Total Barcelona % total % 0,1% 19 0,02% 0,9% 3.772 3,3% 12,3% 13.909 12,2% 10,6% 13.890 12,2% 13,0% 18.922 16,6% 31,6% 23.953 21,0% Catalunya % total % 0,5% 560 0,5% 5,3% 11.230 9,9% 5,6% 12.039 10,6% 77,5% 11,2% 86.196 75,7% 3.845 3,4% 100% 113.870 100% Barcelona Temps d’inscripció com a sol·licitant d'ocupació joves Fins a 6 mesos 68.481 65,5% 268.140 40,8% 11.420 69,6% 48.560 42,6% De 6 a 12 mesos 19.679 18,8% 125.291 19,1% 2.931 17,9% 20.919 18,4% Més de 12 mesos 16.387 15,7% 263.564 40,1% 2.049 12,5% 44.391 39,0% 16.400 100,0% 113.870 100% Total 104.547 % 100% 35 total 656.995 % 100% joves % total %\n36. Contractació a Barcelona A Barcelona, l’any 2012 es van formalitzar 317.104 contractes a joves compresos entre 16 i 30 anys, un 6% menys que l’any anterior. D’aquests, 161.031 contractes són per a menors de 25 anys (un 10,2% inferior a 2011). A Catalunya es van formalitzar per al mateix grup d’edat 827.475 contractes, un 7,9% menys que l’any anterior. Els contractes a menors de 25 anys també van disminuir un 11,9% respecte a 2011 fins a situar-se en 440.151 . Si agafem l’any 2008 com a inici de la crisi, observem que a Barcelona el conjunt de la contractació ha caigut un 12,4% des de llavors i a Catalunya un 15,6%. Més elevat és aquest percentatge en el col·lectiu entre 16 i 30 anys, amb una caiguda del 28,8% a Barcelona i del 31,1% a Catalunya, i encara més gran la reducció entre els menors de 25 anys, amb baixades del 35,3% a la ciutat i del 36,9% a Catalunya. A la nostra ciutat el 89,5% de les contractacions realitzades l’any passat als joves menors de 30 anys van ser de caràcter temporal mentre que a Catalunya van arribar al 89,9%. Entre les persones menors de 25 anys el percentatge se situava prop del 92% tant a Barcelona com a Catalunya. Les modalitats de contractes majoritàries a Barcelona i Catalunya l’any 2012 entre els menors de 30 anys van ser la d’eventuals per circumstàncies de producció (un 37,1% i un 41,7%, respectivament, del total de contractes) i el d’obra i servei (30,8% i 30,4%). D’altra banda, els contractes de formació i de pràctiques estan infrautilitzats, com ho demostra el fet que durant el 2012 a Barcelona entre els menors de 30 anys s’han fet 1.411 contractes de formació (16 -25 anys) i 2.768 contractes en pràctiques, que només signifiquen un 1,3% del total de la contractació juvenil. Els contractes de pràctiques han sofert una davallada del 6,9% el darrer any mentre que els de formació han augmentat un 3,4%. A Catalunya, els contractes de pràctiques a joves menors de 30 anys van arribar a 6.135, un 8,8% menys que el 2011, mentre que els de formació van arribar 4.187, un 35,6% menys que l’any anterior. A Catalunya, ambdós contractes suposen l'1,2% del total de contractes. Els contractes eventuals per circumstàncies de producció i els d’interinitat són les modalitats de contractació que tenen un pes superior a la mitjana de la població entre els joves. Si ens centrem en el nou contracte indefinit de suport a emprenedors, fruit de la darrera reforma laboral i adreçat, entre altres, al grup d’edat de menors de 30 anys, cal 36\n37. esmentar que el 43% del total de contractes d’aquesta modalitat formalitzats a Barcelona ciutat l’any 2012 van ser per a aquest col·lectiu (2.329 contractes, el 7% del total d’indefinits fets a menors de 30 anys). En els cinc primers mesos de 2013 s’han formalitzant 1.029 contractes indefinits de suport a emprenedors menors de 30 anys a la nostra ciutat, el 36,6% del total d’aquests contractes. A Catalunya durant l’any 2012 es van formalitzar 5.696 d’aquests contractes per a menors de 30 anys, un 41,1%, i enguany se n’han formalitzat 2.286, el 32% del total. Contractes a Barcelona 2011-2012 2011 Tipus de contracte Indefinit Modalitat Total 2012 De 16 a 24 De 16 a 29 Total De 16 a 24 De 16 a 29 Indefinit Ordinari temps indefinit Foment de la contractació indefinida Indefinit Indefinit minusvàlids Indefinit Convertits en indefinits Temporal Obra o servei Eventuals circumstàncies producció 235.906 56.147 102.637 246.123 49.977 97.694 300.239 71.707 134.686 274.672 61.067 117.565 142.991 38.212 68.691 134.978 32.956 62.302 Temporal Interinitat Temporals bonificats minusvàlids 816 119 214 782 78 153 Temporal Inserció 94 6 17 102 9 22 Temporal Relleu 1.180 162 428 1.232 161 421 Temporal Jubilació parcial 1.509 0 0 1.822 0 0 Temporal Substitució jubilació 64 anys 71 3 6 90 5 15 Temporal Pràctiques 3.382 1.559 2.973 3.201 1.467 2.768 Temporal Formació 1.391 1.337 1.365 1.437 1.229 1.411 Temporal Altres 2.124 394 801 2.642 800 1.401 Total total 772.822 183.066 343.721 779.115 161.031 317.104 Temporal Temporal 46.723 6.889 16.464 80.075 7.560 19.313 5.522 1.113 2.345 3.006 709 1.954 346 38 64 325 35 67 30.528 5.380 13.030 28.628 4.978 12.018 Contractes Catalunya 2011-2012 2011 Tipus de Modalitat Total 37 De 16 a 2012 De 16 a Total De 16 a De 16 a\n38. contracte 24 Indefinit Ordinari temps indefinit Indefinit 30 24 30 122.577 19.062 41.433 191.179 19.542 45.901 15.413 3.017 6.078 8.184 2.000 5.080 Indefinit Foment de la contractació indefinida Indefinit minusvàlids 1.137 102 181 1.052 100 172 Indefinit Convertits en indefinits 93.741 16.625 36.685 85.740 14.084 32.014 Temporal Obra o servei 685.747 151.674 272.406 686.781 132.620 251.422 Temporal Eventuals circumstàncies producció Interinitat 853.963 218.004 381.958 808.136 192.071 345.285 333.884 79.215 142.783 316.491 70.985 133.066 2.697 336 611 2.877 305 577 Temporal Temporals bonificats minusvàlids Inserció 180 20 39 198 32 56 Temporal Relleu 3.593 482 1.134 3.954 466 1.187 Temporal Jubilació parcial 4.854 0 0 6.205 0 0 Temporal Substitució jubilació 64 anys 246 27 57 257 22 61 Temporal Pràctiques 7.836 3.645 6.730 7.215 3.294 6.135 Temporal Formació 6.846 6.329 6.503 4.625 3.426 4.187 Temporal Altres 4.735 994 1.980 5.031 1.204 2.332 Total Total 2.137.449 499.532 898.578 2.127.925 440.151 827.475 Temporal Temporal Nombre de contractes indefinits de suport als emprenedors amb lloc de treball a la ciutat de Barcelona i a Catalunya. Període febrer 2012-maig 2013 Període Febrer 2012 Març 2012 Abril 2012 Maig 2012 Juny 2012 Juliol 2012 Agost 2012 Setembre 2012 Octubre 2012 Novembre 2012 Desembre 2012 Gener 2013 Febrer 2013 Març 2013 Abril 2013 Maig 2013 Total Total contractes 20 471 275 694 689 577 358 668 700 588 373 522 517 501 646 634 8.233 Barcelona Menors de 30 anys 13 305 155 277 292 233 144 256 284 219 151 176 186 184 246 237 3.358 30 anys i més 7 166 120 417 397 344 214 412 416 369 222 346 331 317 400 397 4.875 38 Total contractes 70 1.273 839 1.882 1.835 1.548 901 1.611 1.596 1.362 927 1.352 1.243 1.310 1.605 1.639 20.993 Catalunya Menors de 30 anys 43 791 519 754 707 659 327 536 573 461 326 399 389 423 537 538 7.982 30 anys i més 27 482 320 1.128 1.128 889 574 1.075 1.023 901 601 953 854 887 1.068 1.101 13.011\n39. Tipologia de contractes per a joves de 16 a 29 anys. Percentatge. Any 2012 Salaris La darrera Enquesta d’Estructura Salarial de l’Institut Nacional d’Estadística analitzada és de l’any 2011. Segons aquesta, a Catalunya el salari brut mitjà anual dels menors de 25 anys era de 12.278,77 euros, la meitat (50,1%) de la mitjana de totes les edats que se situava en 24.499,32 euros. El salari brut mitjà anual dels menors de 25 anys del conjunt de l’Estat era inferior a la mitjana catalana i se situava en 11.954,86 euros, mentre que la mitjana de totes les edats era de 22.899,35 euros. Cal mencionar que a Catalunya l’evolució des de l’any 2008 a 2011 de la mitjana de totes les edats ha experimentat un increment salarial del 4,8% i del 4,6% a la resta de l’Estat i que, pel que fa als menors de 25 anys, s’ha produït una reducció del salari del 8,2% a Catalunya i del 7,7% a Espanya. Un apunt interessant per considerar el nivell adquisitiu dels treballadors és observar l’evolució de la mitjana anual de l’índex de preu al consum tant de Catalunya com d’Espanya. El cert és que els preus han augmentat a Catalunya en el mateix període un 5,5% i a Espanya un 4,8%, per la qual cosa tots els treballadors –els més perjudicats els joves– han vist reduït el seu poder adquisitiu. D’altra banda, l’any 2011, els treballadors i treballadores de la franja d’edat entre 25 i 34 anys van tenir un salari brut mensual de 20.975,62 euros a Catalunya i de 19.269,23 euros a Espanya i des de 2008 han experimentat un increment de l’1% a Catalunya i del 0,3% a Espanya. 39\n40. Variacions a Catalunya del salari brut mitjà anual i de l'IPC 2008-2011 15,0% 10,0% 5,0% 0,0% variacio 2008-2009 variacio 2009-2010 variacio 2010-2011 -5,0% -10,0% -15,0% totes les edats Menors de 25 anys De 25 a 34 anys ipc Variacions a Espanya dels salaris brut mitjà anual i de l'IPC 2008-2011 6,0% 4,0% 2,0% 0,0% -2,0% variacio 2008-2009 variacio 2009-2010 variacio 2010-2011 -4,0% -6,0% -8,0% -10,0% totes les edats Menors de 25 anys De 25 a 34 anys Salaris bruts mitjans anuals a Catalunya i a Espanya 2008-0011 40 IPC\n41. 30.000 24.499,32 24.449,19 23.851,31 22.899,35 22.790,20 22.511,47 21.883,42 21.346,22 21.321,57 20.975,62 20.770,00 19.772,21 19.476,35 19.269,23 19.206,37 20.000 25.000 15.000 23.375,54 14.118,39 12.953,62 13.371,85 12.565,99 12.754,90 13.154,92 11.954,86 12.278,77 10.000 5.000 0 Espanya Catalunya Espanya Catalunya Espanya Catalunya Espanya Catalunya 2008 2009 totes les edats 2010 Menors de 25 anys 2011 De 25 a 34 anys Font: INE. Enquesta d'Estructura Salarial 2011. Índex de preus al consum. Mitjanes anuals. Catalunya i Espanya, 2008-2012 2012 2011 2010 2009 2008 Variació 2008-2011 variació 2008-2012 Espanya 102,4 100 96,9 95,2 95,5 4,8% 7,3% Catalunya 102,9 100 96,8 94,9 94,8 5,5% 8,6% Font: INE. 41\n42. Salut laboral i joves Volem constatar la dificultat de trobar dades de sinistralitat laboral relacionades amb l’edat: la base de dades de l'INE permet filtrar les dades relatives a accidents de treball segons l'edat del treballador, però mostra dades totals d'Espanya i no es poden desagregar per comunitats autònomes. D’altra banda, la consulta interactiva de l’Observatori d’Empresa i Ocupació de la Generalitat de Catalunya no permet filtrar per edat. Aquesta variable tampoc apareix en els butlletins mensuals d’estadística d’accidents de treball de l’Observatori. Davant l’absència de dades estadístiques oficials hem fet una aproximació a partir dels diferents estudis i informes. Són nombrosos els informes que mostren com els treballadors joves estan per sobre de la mitjana de risc en el treball. A Salut i joves. Percepcions, pràctiques i polítiques sobre els processos de pèrdua de salut de la joventut a Catalunya 19 es mostra com els joves de 16 a 29 anys, en el període estudiat (2003-2008), registren un índex d’incidència bastant més elevat que en els grups de més de 30 anys, tant en jornada laboral com in itinere. Entre els factors que poden contribuir a aquesta situació els autors assenyalen l'especial incidència de les condicions de treball i d’ocupació. Cal assenyalar, com veiem a la taula, que hi ha una clara tendència a disminuir els índexs d’incidència en el període. Índex d’incidència d’accidents de treball amb baixa, en jornada i in itinere, entre la població ocupada assalariada segons el grup d’edat (accidents per 1.000 treballadors). Catalunya, 2003-2008 2003 2004 2005 2006 2007 2008 16-29 anys 100 88 81 82 75 70 30 i més 72 66 63 64 65 57 Total 61 58 56 58 61 53 Font: Salut i joves. Percepcions, pràctiques i polítiques sobre els processos de pèrdua de salut de la joventut a Catalunya. Accidents en jornada de treball amb baixa per gravetat i edat dels treballadors a Espanya. 2009-2011 19 Generalitat de Catalunya, Salut i joves. Percepcions, pràctiques i polítiques sobre els processos de pèrdua de salut de la joventut a Catalunya, Josep Lluís Espluga, Alex Boso, Liliana Gallego i Joel Martí. Departament d’Acció Social i Ciutadania. Secretaria de Joventut. 2010. 42\n43. 2009 569.523 129.570 439.953 512.584 105.392 407.192 564.019 128.835 435.184 507.637 104.796 402.841 5.182 814 4.368 4.935 677 4.258 4.396 544 3.852 632 57 575 43 2011 611.626 153.668 457.958 Font: INE. 2010 617.440 154.539 462.901 TOTAL Total De 16 a 29 anys De 30 i més anys LLEUS Total De 16 a 29 anys De 30 i més anys GREUS Total De 16 a 29 anys De 30 i més anys MORTALS Total De 16 a 29 anys De 30 i més anys 569 58 511 551 52 499\n44. La resposta municipal Programes i serveis de la ciutat Barcelona Activa és l’organització executora de les polítiques de promoció econòmica de l’Ajuntament de Barcelona. Des del punt de vista organitzatiu, l’activitat de Barcelona Activa ofereix serveis i programes adreçats a la població en general i també uns d’específics per a joves. Les principals línies de treball són: serveis per al foment de l’ocupació, programes per al foment de l’ocupació, serveis de suport a l’emprenedoria, programes de suport a l’emprenedoria, serveis de suport a l’empresa i programes de suport a l’empresa. A) Programes i serveis de la ciutat adreçats a la població en general 1. Serveis per al foment de l’ocupació Aquesta línia de treball inclou accions d’assessorament personalitzat, orientació i recerca de feina i desenvolupament professional. D’altra banda, integra la Plataforma Empresa – Ocupació (base de dades per facilitar l’accés a ofertes de feina de qualitat i ajustades al perfil de persones en recerca activa de feina); la Web Barcelona Treball, que esdevé un referent per trobar feina i estar informat de l’actualitat del mercat de treball, i, finalment, accions d’alfabetització i capacitació digital, les anomenades Antenes Cibernàrium. 2. Programes per al foment de l’ocupació Destaquen els programes següents: 1) Treball als barris: programa cofinançat pel SOC que té com a objectiu promoure l’ocupació i la dinamització socioeconòmica de 12 barris en situació de vulnerabilitat de la ciutat. 2) Accions de formació d’oferta en sectors d’interès prioritari per a l’accés al mercat laboral vinculades a certificats de professionalitat del Catàleg de Qualificacions Professionals de Catalunya i adreçades prioritàriament a treballadors/ores desocupats/ades. 3) Programa de l’Atur a l’Acció, que integra orientació, formació i adquisició d’experiència professional i preveu ajuts a la contractació per a empreses. 4) Projecte d’Impuls Ocupacional al Sector Mobile per identificar les necessitats de capital humà relacionades amb aquest sector i definir un Pla d’accions ocupacionals vinculades a la divulgació, orientació, formació i inserció. 5) Programa Actualitza’t: reorientació de perfils professionals amb l'objectiu de millorar l’ocupabilitat i poder-se incorporar a nous sectors d’activitat amb demanda laboral. 6) Programa d’Inserció Sociolaboral amb l’objectiu de millorar l’ocupabilitat de persones en situació d’atur amb risc d’exclusió social i amb un baix grau d’autonomia per a la recerca de feina. 44\n45. 7) Programa PROPER personalitzat per a la recerca de feina de persones en situació d’atur amb baix nivell de qualificació, majors de 40 anys i que procedeixen d’aquells sectors d’activitat on hi ha hagut més destrucció de llocs de treball. 8) Programa Dona Impuls, que té com a objectiu la inclusió sociolaboral per a dones d’origen subsaharià, promogut per l’Agència per a l’Abordatge Integral del Treball Sexual. 9) Programa SEFED(Simulació d’Empreses amb Finalitats Educatives a la ciutat de Barcelona), que promou la formació en el camp de la gestió administrativa mitjançant la metodologia de la simulació . 3. Serveis de suport a l’emprenedoria S’ofereixen eserveis de: 1) Informació i orientació en emprenedoria (sessions diàries). 2) Assessorament i acompanyament a la creació d’empreses. 3) Incubació d’empreses (dues incubadores específiques destinades a empreses innovadores de nova creació i a entitats que aglutinen innovació i les seves spin-off. 4) On line: al web www.bcn.cat/emprenedoria es troben tots els recursos en línia per avaluar, analitzar i concretar les idees de negoci. 4. Programes de suport a l’emprenedoria Integren programes de creació d’empreses en sectors estratègics i en sectors tradicionals, específics per a col·lectius. El programa nou Posa’t en marxa és una extensió dels programes de suport a les empreses que comencen a la ciutat de Barcelona. També s’ofereixen programes que incorporen activitats de formació en coneixements i habilitats per emprendre i activitats de dinamització i networking de la comunitat emprenedora. 5. Serveis de suport a l’empresa L’Oficina d’Atenció a l’Empresa oferirà sis serveis diferenciats prestats de forma presencial, on line i/o telefònica i integrarà els diferents tràmits de llicència, entre d’altres, els de competència municipal: servei de tramitació de societats, servei de finançament empresarial, servei empresa-ocupació, servei d’accés a nous mercats; servei de localització empresarial, servei de landing empresarial (adreçat als que volen instal·lar, traslladar o ampliar la seva empresa a Barcelona amb una àmplia cartera de serveis). Integra així mateix formació tecnològica per a professionals a través de Cibernàrium. 6. Programes de suport a l’empresa 45\n46. Inclouen una gran cartera de programes: 1) aXelera, adreçat a identificar les empreses amb més potencial de creixement de l'àmbit metropolità de Barcelona per ajudar-les a créixer mitjançant un paquet d'accions individualitzat. 2) Learning to Grow, per acompanyar i assessorar empresaris/àries i directius/ives en el procés de desenvolupament i creixement de les seves empreses en el context actual. 3) Reempresa, té com a objectiu la transmissió d’empreses com a via de creació i creixement d’activitat econòmica a la ciutat. 4) Mentoring, que assessora i acompanya les PIMES en el seu creixement prestat voluntàriament per persones empresàries i directives en actiu i de reconeguda trajectòria. 5) Reinverteix en futur per reorientar professionals de perfil directiu, executiu o empresarial amb experiència, coneixements i capital propi per tal que puguin reinvertir els seus actius en projectes innovadors. 6) Activitats de networking. Conjunt d’accions per fomentar l’intercanvi de coneixements i experiències i l’aparició d’oportunitats de negoci i cooperació entre empreses, promovent la relació entre empreses tractores i petites empreses. 7) Activitats de formació en gestió empresarial. 8) “Obert al Futur” amb l'objectiu de contribuir a la millora professional i l'ús de les TIC en el comerç i els serveis de proximitat a través d'una àmplia oferta formativa en gestió empresarial i capacitació tecnològica. Les empreses també poden disposar del Parc Tecnològic Barcelona Nord, dotat d'infraestructures avançades i destinat a empreses de base tecnològica orientades a la innovació, en especial del camp de les enginyeries. B) Programes i serveis de la ciutat adreçats als joves 1. Serveis per al foment de l’ocupació 1) Servei d’Orientació i Recerca de Feina per a joves. Sorgit en el marc del Pla de Xoc contra l’Atur Juvenil de la ciutat, està impulsat per l’Ajuntament de Barcelona i la Fundació BCN Formació Professional. Té com a objectiu augmentar l’ocupabilitat del jovent mitjançant càpsules formatives de curta durada que l'orientin i capacitin en el procés de recerca de feina. S’articula a través dels següents serveis i programes: a) Centres d’informació i orientació que ofereixen atenció inicial individualitzada. b) Assessorament personalitzat. c) Plataforma Empresa-Ocupació “Junior” per facilitar el contacte del jovent amb l’empresa a través de pràctiques laborals o primera feina i per proporcionar el suport necessari a l’activitat emprenedora. d) Programa d’Activitats d’Orientació i Recerca de Feina desenvolupades a les instal·lacions de Barcelona Activa, als punts d’informació juvenil i als espais joves de la ciutat, planificades trimestralment. 2) Projecte Vida Professional (ProVP), amb un conjunt d’actuacions presencials i virtuals focalitzades en la divulgació de la cultura emprenedora i els valors del treball 46\n47. entre els futurs i futures professionals, adreçat a l’alumnat de secundària obligatòria i postobligatòria de Barcelona, el seu professorat i les seves famílies. Dels programes i serveis adreçats al públic en general cal destacar que les cases d’oficis del programa Treball als Barris (àmbits Medi Ambient i Espectacle) estan adreçades a joves menors de 25 anys. Així mateix, el Projecte d’Impuls Ocupacional al Sector Mobile preveu accions d’orientació per al col·lectiu de joves, en concret 100 accions per a 1.500 persones. 2. Programes per al foment de l’ocupació El programa Joves per a l’ocupació, que integra formació i inserció i està cofinançat pel SOC, s’adreça a 120 joves en situació d’atur i baixa qualificació d’entre 16 i 25 anys. Preveu ajuts a la contractació per a empreses en contractes d’un mínim de sis mesos de durada. Inclou accions de tutorització individualitzada, activitats per a l’adquisició de competències transversals i formació professionalitzadora en les famílies professionals d’administració i gestió d’empreses, comerç i màrqueting, hoteleria i turisme, i indústries alimentàries. També ofereix suport en formació per a l’obtenció del graduat en ESO i la contractació en empreses. El Programa Barcelona Crea Ocupació, adreçat a joves de 16 a 29 anys i persones en situació d’atur de llarga durada, fomenta la contractació estable de persones en aquesta situació en empreses de la ciutat de Barcelona mitjançant ajuts directes a les empreses de la ciutat per a la contractació indefinida d’aquests col·lectius. Es preveu aportar 3.000 euros de subvenció per a cada nou contracte que es formalitzi incorporant persones procedents dels col·lectius esmentats anteriorment abans del 31 d’octubre de 2013. Es preveu la concessió de 600 ajuts l'any 2013. 3. Programes de suport a l’emprenedoria Entre els programes de creació d’empreses per a col·lectius esmentats amb anterioritat n’hi ha un d’específic per a joves. 47\n48. El Pla de Xoc El Plenari del Consell Municipal, en la sessió extraordinària del 18 de gener de 2013, va aprovar la posada en marxa del Pla de Xoc contra l’atur juvenil amb mesures concretes d’actuació en els àmbits formatius, ocupacionals, de contractació i suport al jovent, amb l’objectiu de millorar les oportunitats i la situació laboral d'aquest col·lectiu (amb un atur juvenil de prop del 50%) a Barcelona, que actualment té limitacions greus i molt importants per al desenvolupament professional i personal i per emancipar-se. Aquest Pla de Xoc inclourà: 1. Mesures d’estímul al foment de l’ocupació i l’emprenedoria 1.1. Prioritzar les polítiques de promoció econòmica i creació d’ocupació adreçades especialment als i gestionades des de Barcelona Activa. 1.2. Paral·lelament, s’impulsarà un pla per promocionar la creació i consolidació d’empreses en sectors emergents d’alt valor afegit. Amb aquesta finalitat es buscaran mecanismes per facilitar la tramitació administrativa i l’accés al crèdit, així com per impulsar millores de la competitivitat dels sectors econòmics i la generació de més oportunitats d’ocupació i aprenentatge. 1.3. Atorgar ajuts econòmics, a més d’incentius fiscals, a aquelles empreses que contractin persones joves que provinguin de cursos de formació de Barcelona Activa, entre d’altres, prioritzant aquelles que donin estabilitat laboral més enllà del contracte primigeni. 1.4. Que l’orientació, formació i recerca d’ocupació per a joves en situació d’atur es faci principalment a través dels serveis públics d’orientació i ocupació de Barcelona (això inclou Barcelona Activa i els punts d’informació juvenil), en coordinació amb el Servei Català d’Ocupació (SOC). 1.5. Incloure, com a criteri de valoració als plecs de clàusules dels concursos de l’Ajuntament de Barcelona, la contractació de joves per als serveis i/o obres que s’hagin de portar a terme i/o un percentatge de joves contractats a les empreses licitadores, d’acord amb allò que estableixi la comissió de contractació responsable. 1.6. Incloure en les convocatòries ordinàries de subvencions de l’Ajuntament de Barcelona, tant d’àrees centrals com de districtes, com un dels criteris prioritaris de subvenció el fet que les entitats generin ocupació juvenil estable. 48\n49. 2. Mesures d’estímul i suport a la formació. 2.1. Signar acords amb les universitats i escoles de formació professional per tal que els joves puguin fer pràctiques becades a l’Ajuntament de Barcelona o en empreses vinculades a aquest com una bona pràctica de la transició escola-treball. Obrir una bossa mínima de 500 places. 2.2. Creació de les Beques-Barcelona, amb col·laboració publicoprivada, adreçades al conjunt del teixit productiu de la ciutat i amb subvencions directes de beques en empreses innovadores, start-up i PIMES amb seu a Barcelona, a les quals es puguin acollir estudiants en pràctiques, tant de nivell universitari com de formació professional. Obrir una bossa mínima de 1.000 beques, que hauran de cotitzar al règim general de la Seguretat Social. 2.3. Crear un sistema de crèdits per a la formació i l’emprenedoria que posi a disposició de cada jove de la ciutat que completi l’ESO un programa de qualificació professional inicial (PQPI) amb un màxim de 1.500 crèdits (equivalents a euros) i un màxim de 1.500 crèdits més quan acabi el batxillerat o la formació professional inicial, crèdits que es podran utilitzar en projectes de formació en centres públics (grau, màster, cicles formatius de grau superior, idiomes, etc.) o emprenedoria (projectes d’empresa, adequació de locals, compra d’equips informàtics, etc.), establint criteris d’universalitat i progressivitat. 2.4. Incrementar el nombre d’aules i millorar l'oferta formativa dels PQPI d’acord amb el Pla 16:19 de recuperació acadèmica, prioritzant que els perfils professionals que s’hi ofereixin estiguin vinculats a sectors estratègics com la rehabilitació, les noves tecnologies o l’economia verda i prioritaris per a la ciutat. 2.5. Enfortir el seguiment i la tutorització personalitzada del procés escola-treball dels joves i les joves, especialment d’aquells que no superin l’ESO. 2.6. Dissenyar un dispositiu d’orientació, formació i inserció professional a mida per a les persones afectades per la reconversió de sectors en dificultat com la construcció o determinades activitats empresarials que els permeti mantenir-se actius en el mercat de treball aprofitant les oportunitats que generen sectors emergents i prioritaris. 2.7. Atorgar, amb criteris d’universalitat i progressivitat, un paquet específic de beques per a matrícula en estudis de formació professional i incrementar el nombre de places en centres formatius de Barcelona que ofereixen FP dual. 2.8. Que en la Mesura de Govern que ha de presentar el Govern Municipal arran de la proposició aprovada en el Plenari el mes d’abril de 2012, a proposta del Grup Municipal Socialista, sobre l’aposta per les activitats d'R+D+I, es tingui en compte el foment de la contractació de persones joves. 49\n50. 3. Mesures de seguiment de compliment del Pla 3.1. Constituir una Taula Permanent d’Avaluació i Seguiment d’aquest Pla de Xoc, en el marc de la Taula Empresa Treball (Mesura 11 de Barcelona Creixement), amb la presència del Consell de la Joventut de Barcelona, l’AMB i els partits polítics amb representació a l’Ajuntament. 3.2. Encarregar amb caràcter d’urgència al Consell Econòmic i Social de Barcelona, on es troben patronal, sindicats, partits polítics i universitats, convidant el Consell de la Joventut de Barcelona com a entitat observadora, que en el termini de sis mesos faci una anàlisi i propostes concretes que puguin ampliar les que aquí s’expressen i les presenti a la Taula Permanent d’Avaluació i Seguiment, incloent-hi l’impuls de propostes que ajudin a definir una estructura de mercat de treball que millori la relació entre els estudis de formació professional i els universitaris. 3.3. Que l’Ajuntament de Barcelona impulsi una taula interadministrativa amb la resta d’administracions competents que aprofundeixi en programes per a l’ocupació juvenil. 3.4. El Pla de Xoc i totes les mesures incloses es posaran en marxa en un termini màxim de tres mesos. Totes aquestes mesures, atès el seu caràcter d’excepcionalitat, s’avaluaran i es revisaran cada any en el si de la Taula Permanent d’Avaluació i Seguiment d’aquest Pla de Xoc. Serà en aquesta Taula on es decidirà quines d’aquestes polítiques cal mantenir, suspendre o canviar. 50\n51. Respostes a l’atur juvenil A) El document Tendencias mundiales del empleo juvenil 2012 20 de l'Organització Internacional del treball adverteix del risc de tenir una generació perduda atès que milions de joves estan en situació d’atur i d'altres subocupats. Adverteix que l’acció s’ha de portar a terme des d'un punt de vista multidimensional amb "mesures per impulsar un creixement favorable a l’ocupació i la creació de treball digne mitjançant polítiques macroeconòmiques, d’ocupabilitat, polítiques del mercat de treball, d’iniciativa empresarial juvenil i drets dels joves, amb la finalitat d’afrontar les conseqüències socials de la crisi assegurant al mateix temps la sostenibilitat financera i fiscal". L'OIT creu necessari fomentar els següents paquets d’intervencions: a) Polítiques macroeconòmiques i de creixement que impulsin la creació d'ocupació. Cal que l'ocupació juvenil esdevingui una prioritat en les agendes polítiques nacionals i, consegüentment, ha d’anar acompanyada de finançament, recursos i programes suficients. b) Polítiques i programes actius del mercat laboral: l'OIT advoca per desenvolupar els serveis públics d'ocupació, els subsidis salarials i de capacitació o les reduccions d'impostos que poden motivar els empresaris a contractar joves. c) Incrementar l’ocupabilitat dels joves a través de mesures com reforçar els vincles entre educació, formació i el món del treball (contrarestar el desajust d'habilitats tècniques entre els joves, com ara els programes de formació vocacional, les recapacitacions de joves aturats i desmotivats, plans de formació al lloc de treball, creació o millora dels sistemes d'aprenentatge, programes de capacitació sobre coneixements pràctics i habilitats per a la vida diària per a joves desfavorits). d) Estimular la capacitat empresarial dels joves: promoció de la iniciativa empresarial amb o sense ànim de lucre, com el desenvolupament de les empreses privades, l’ocupació per compte propi i les empreses d’economia social i solidària. e) Millors estratègies per millorar la protecció social per als joves i adaptar les reformes del mercat laboral a necessitats específiques. Es tracta no només de crear ocupació sinó també de millorar la qualitat del treball. B) La situació de l’atur a Europa és preocupant. El passat mes de març, 5,7 milions de joves menors de 25 anys estaven aturats a la UE-27, 3,6 milions dels quals a la zona 20 OIT, Tendencias mundiales del empleo juvenil 2012, Ginebra, 2012. 51\n52. euro, segons el memoràndum 13/464 EU measures to tackle youth unemployment, presentat el passat 28 de maig, que assenyala que més del 30 % d’aquests aturats fa més de 12 mesos que es troben a l'atur. La Comissió Europea va proposar, el desembre de 2012, un paquet d’iniciatives d'ocupació per ajudar els Estats membres abordar específicament l'atur i l'exclusió social dels joves. Aquest paquet mirava de donar resposta a tres qüestions: l’abandonament de l’educació i la feina per part dels joves, que passen a formar part de la població inactiva i incrementen la taxa d’atur i els períodes d’estada en aquesta situació, la difícil transició món educatiu-món laboral i el fet que hi hagi prop de dos milions de vacants a Europa La primera, establir un Marc de qualitat per als períodes de pràctiques per permetre als joves adquirir una experiència laboral de qualitat. Aquesta iniciativa d’ocupació juvenil va voler posar en marxa una consulta amb els interlocutors socials europeus per establir un marc qualitat per als períodes de pràctiques amb l’objectiu de permetre als joves adquirir experiència de treball de bona qualitat en condicions de seguretat i garantir que no es fes servir aquesta fórmula per substituir llocs de treball. Cal fer constar que els interlocutors econòmics i socials van decidir no obrir negociacions sobre aquest tema i la Comissió Europea es veu obligada a fer la seva pròpia proposta a la finals de 2013.21 La segona, l'Aliança Europea per a l’aprenentatge: per facilitar la transició del món educatiu al laboral i per millorar la qualitat i l’oferta d’aquests programes a tota la UE. Aquesta aliança reunirà les parts interessades de les autoritats, els agents econòmics i socials, els interlocutors socials, els investigadors de formació professional i laboral i representants dels joves. La comissió coordinarà les accions existents i promourà les experiències que tinguin èxit per fer-les créixer. Es preveu que es posi en marxa el mes de juliol de 2013. La Garantia juvenil, que va ser aprovada de manera definitiva pel Consell de Ministres de la UE del 22 d’abril de 2013. La Garantia Juvenil és un projecte basat en l'experiència d'Àustria i Finlàndia que té per objecte garantir que tots els joves menors de 25 anys rebin una oferta de treball de qualitat, educació contínua, formació com a aprenent o un període de pràctiques en els quatre mesos posteriors a acabar l'educació formal o quedar-se sense feina. Segons la UE, la Garantia juvenil és una de les reformes més importants i urgents per abordar la desocupació juvenil i millorar les transicions laborals de l'escola. El juliol de 2012, l'OIT va estimar que el cost de l’establiment d’aquest sistema a la zona euro seria del 0,45% del seu PIB, és a dir, 21 mil milions d’euros. D’altra banda, 21 MEMO 13/464 EU. Measures to tackle youth unemployment. 52\nMapa de las fases