Apple iPhone XR revisió: Ara £ 120 més barat després del llançament d'iPhone 11 - Telèfons Mòbils | Abril 2021\nEl nostre preu de qualificació en revisar 749 inc. IVA sense SIM (64 GB)\nL'iPhone XR no és el millor iPhone, però és gairebé tan bo com les versions X i és molt més barat.\nBeneficis més barats que l'iPhone Xs Càmera de fotos excepcional Rendiment mòbil de la indústria Sense zoom òptic Millor durada de la bateria\nAlerta de notícies: L'iPhone XR ha reduït el preu de 120 £ des de llavors iPhone 11, iPhone 11 Pro i iPhone 11 Pro Max es van anunciar a l'esdeveniment de llançament de setembre d'Apple. No deixa de ser un telèfon fantàstic i, si no us molesta l’addició d’una càmera d’angle ultra gran, probablement sigui una opció millor que l’iPhone 11 per a aquells amb un pressupost.\nEl xip A12 Bionic dins de l'iPhone XR és encara el més ràpid de qualsevol telèfon intel·ligent i gairebé sempre serà així fins que Qualcomm llanci el seu Snapdragon 865 al desembre i tingui la mateixa pantalla 'Retina líquida' de 6.1in que el nou iPhone 11 que bé. Per 629 £, ara és un telèfon que té un valor sorprenent. Des de quan hem pogut dir això sobre un telèfon mòbil d’Apple?\nHa estat una espera frustrant per l’iPhone XR, però podeu veure per què Apple va trontollar el llançament de la línia d’iPhone d’enguany. Volia que la gent s’emocionés amb els models més cars i salpicessin abans de fer que la majoria de fans de l’iPhone, probablement, haguessin d’optar per les botigues disponibles.\nNo és que l’iPhone XR sigui el que vau anomenar barat. Encara té 749 GBP, cosa que el puja a un preu superior al de la majoria dels dispositius Android més emblemàtics. Però a 250 lliures menys que l’equivalent a iPhone X, no és, almenys, un preu excessivament car.\nRevisió Apple iPhone XR: el que cal saber\nLa bona notícia és que l’iPhone XR no és gaire diferent dels germans més grans i més cars, almenys no és on compta. Té una pantalla similar amb pantalla pantalla similar a la X i Xs Max; està revestit de vidre tant a la part frontal com a la posterior; els interns són idèntics; i funciona amb iOS 12, igual que els iPhones superiors.\nLes diferències són bastant subtils. A la 6.1 pulgada de la diagonal, l’iPhone XR té una pantalla lleugerament més gran que l’iPhone X, i que la pantalla utilitza tecnologia IPS en lloc d’OLED. També està disponible en diferents colors (negre, blanc, corall, blau i vermell) i hi ha una sola càmera a la part posterior en lloc de dues. És a dir, per diferències importants.\nApple iPhone XR revisió: preu i competència\nAixò fa que l’iPhone XR (amb 250 GB de menys que les X) - sigui clarament l’iPhone dels millors telèfons 2018 de Apple.\nPermetin-ho tenir clar, però: encara obtindreu més diners en efectiu si canvieu a Android. El Samsung Galaxy Note 9, per exemple, és de 7.99 £ i inclou una càmera doble amb un zoom de 2x i un estil. Alternativament, el preu del Samsung Galaxy S9 ha caigut fins a uns 500 £i és tan estupendament bo com quan es va llançar per primera vegada.\nEn qualsevol altre lloc, el Huawei P20 Pro és de 600 € i t’obté tres càmeres posteriors; hi ha el recent llançat Google Pixel 3 a 739 £; el LG G7, que ha baixat fins a un joc ridícul de 420 £; i el recent llançat OnePlus 6T a 499 £. Aquí tens molta opció.\nMillor contracte per iPhone XR i ofertes sense SIM:\nRevisió Apple iPhone XR: disseny i funcions clau\nVeure relacionat Millor telèfon intel·ligent 2019: els millors telèfons Android i Apple que podeu comprar al Regne Unit Apple iPhone Xs revisió: un centre de butxaca\nEs necessita un ull d’àguila per detectar les diferències físiques entre l’iPhone XR i l’iPhone X. La pantalla d'ompliment frontal és on comença: l'iPhone XR té una vora una mica més gruixuda que a l'iPhone X i el marc és d'alumini acabat mat en lloc d'acer inoxidable brillant.\nMireu-vos una mica més a prop i veureu que l’allotjament de la càmera a la part posterior té una forma circular en lloc de forma oval. L’iPhone XR també té dues bandes d’antenes menys al voltant de les vores, deixant a banda el fet que aquest telèfon només té una matriu d’antenes MIMO 2x2 i no pot assolir les mateixes velocitats de descàrrega del gigabit que les X i Xs Max.\nTambé hi ha algunes diferències que no veus. L’iPhone XR és lleugerament menys resistent a l’aigua que l’iPhone X, a IP67 en lloc d’IP68, tot i que encara deixarà una dutxa lleugera i un ruixat de te o cafè. També està disponible en diferents configuracions d’emmagatzematge per a les X (64 GB, 128 GB i 256 GB en lloc de 64 GB, 256 GB i 512 GB) i una sèrie de colors vius: blau, vermell, groc, taronja (corall), blanc i negre.\nAltres petites diferències inclouen un tipus de vidre lleugerament diferent a la part posterior i una bateria que es troba entre l’iPhone X i Xs Max en termes de capacitat. En cas contrari, la XR se sent tan bé com per mantenir i fer servir com a iPhones de gamma alta d'Apple i té la majoria de les mateixes funcions, inclosa la càmera de càlcul Face Face ID. No hi ha cap lector d’empremtes digitals ni una presa de auriculars de 3,5 mm i, com mai, no hi ha cap expansió d’emmagatzematge.\nApple iPhone XR revisió: rendiment i durada de la bateria\nPer obtenir un rendiment bàsic, l’iPhone XR utilitza l’últim xip mòbil de tecnologia hexa-core d’Apple: l’A12 Bionic. Aquest xip de 7nm és el més ràpid de la indústria de telefonia mòbil ara mateix i, avalat per 3 GB de RAM, pot potenciar l’iPhone XR a un conjunt impressionant de resultats de referència.\nSe sent tan sensible com esperaves d’un iPhone nou i és prou ràpid per executar qualsevol joc a un ritme de fotograma constant i suau, tot i que, ja que la pantalla es limita a 60 Hz, no veureu que la taxa de fotograma supera els 60fps.\nLa vida de la bateria, per sort, és molt millor que l’iPhone X de l’any passat, cosa que és en gran mesura gràcies al processador de 7nm A12 Bionic més eficient. I se situa exactament al centre del centre entre les X i les Xs Max, amb una durada de 13 hores 29 minuts. No és exactament increïble, però us hauria d’aconseguir còmodament a través d’un dia d’ús moderat i exigent.\nApple iPhone XR revisió: pantalla\nLa gran diferència entre l’iPhone XR i els seus germans més cars és la tecnologia de pantalla, que Apple anomena “Retina líquida”. Tot i això, el màrqueting no us abrumarà. Es tracta només d’una pantalla IPS amb cantonades arrodonides. L’única diferència clau entre la pantalla de la XR i la X és que el límit que l’envolta és més gruixut.\nLlegiu el següent:Apple iPhone Xs Max revisió: els millors diners que podeu comprar per iPhone\nTot i tenir una densitat de píxels nominalment inferior (326ppi vs 458ppi), no té cap aspecte difús ni pixelat i la precisió del color és com podríeu esperar d’un Apple iPhone, és a dir, força incomparable. La lluminositat assoleix un assolellat dia 684cd / m2 i la relació de contrast és increïble, a 1.736: 1. Tot i que no està a l’altura del nivell de les pantalles OLED a les versions X i Max, però no està molt lluny.\nQuan es va provar a la finestra del navegador amb un objectiu sRGB, la precisió del color era força bona també: vaig mesurar un 93% de cobertura del gamma sRGB i una precisió de color excel·lent. La pantalla també admet el contingut HDR10 i Dolby Vision, de manera que els vostres originals de Netflix tindran un aspecte absolutament intens. Potser no és tan rica en colors com en els X i Xs Max, però segueix molt bé.\nRevisió Apple iPhone XR: Càmera\nIgual que amb la resta del maquinari de la XR, hi ha una quantitat prou de préstecs. La càmera és la mateixa que apareix a l’X i Xs Max: un snapper de 12 megapíxels amb una obertura de f / 1.8, estabilització d’imatges òptiques i 1,4um píxels, proporcionant més capacitats de captació de llum a l’iPhone X de l’any passat.\nPer descomptat, no obtindreu la segona càmera de fotos de la X, però Apple continua oferint-vos un millor ventall dinàmic en vídeo, a més de 4K estructures de 4 KHz estabilitzades de 60Hz. Es tracta de la millor càmera de vídeo del món dels telèfons intel·ligents quan es tracta d’usabilitat, fiabilitat i qualitat.\nVeure els darrers codis de descompte d’Apple\nI malgrat que no hi hagi una segona càmera per afegir mapeig de profunditat, el mode de retrat d'Apple segueix sent una prova i té el mateix bokeh regulable que a l'iPhone X. La diferència clau aquí és que l'iPhone XR filma imatges del retrat en un angle més ampli i menys planer que les X i Xs Max i no obtindreu tants efectes d'il·luminació d'estudi. Els resultats són encara molt, molt impressionants.\nEn qualsevol altre lloc, la càmera de l'iPhone XR és excel·lent. És capaç de capturar imatges impressionants tant en una bona qualitat com en una llum pobra, ajudat pel nou algorisme Smart HDR d'Apple, que captura i combina vuit fotogrames en una fracció de segon per oferir una fotografia de gamma completa i sense retard. I tot i que no és un partit per a això Huawei Mate 20 Pro o P20 Pro pel que fa a la seva fotografia fixa, les diferències són prou reduïdes que no us farà vergonya en un instant.\n^ Feu clic per ampliar a mida completa\nRevisió Apple iPhone XR: Verdict\nEstà clar que l'iPhone XR no és el millor iPhone. Ni tan sols és el millor telèfon que podeu comprar per 749 GBP i, certament, no representa el millor valor de la indústria dels telèfons intel·ligents.\nPerò si voleu un iPhone nou i no voleu gastar 999 € o més, és absolutament el telèfon que heu de comprar. És molt més barat que Xs i Xs màx i, tot i que la pantalla no és tan bona, la càmera no té zoom i és cada cop menys resistent a l’aigua, us recomano que estalvieu els vostres diners. L’iPhone XR és més que bo.\nEspecificacions Apple iPhone XR\nProcessador Hexa-core, Apple A12 Bionic (2x2.5GHz, 4x1.6GHz)\nMida de la pantalla 6.1in\nResolució de la pantalla 828 x 1792\nCàmera posterior 12MP, f / 1.8, OIS\nEmmagatzematge (gratuït) 64 GB / 128 GB / 256 GB\nMides (WDH) 76 x 8,3 x 151 mm\nPes 194 g\nSistema operatiu iOS 12\nMida de la bateria 2.942mAh\n1 Apple iPhone 8 Plus La nostra Avaluació\nInusualment per a Apple quan es van llançar els nous iPhones el 2018 va continuar venent diversos dels seus models anteriors. L’iPhone 8 Plus és un d’aquests i, malgrat que ara és un iPhone ‘d’estil antic’, amb amplis bisels tant per sobre com per sota de la pantalla, no deixa de ser un telèfon fantàstic.\nEl rendiment, en particular, és tan ràpid com no més ràpid que molts telèfons moderns Android, fins i tot més d’un any després, la seva visualització IPS és excel·lent i, bé, encara té un escàner d’empremtes dactilars: un bonus per a qualsevol que no pugui obtenir activat amb Face ID. En cas contrari, és un gran telèfon complet. La seva càmera és meravellosa tant per a fotografies fixes com per a vídeo, la durada de la bateria és decent i té un aspecte fantàstic si no teniu un telèfon amb una pantalla de punta a punta.\nPreu en revisar 800 Feu clic aquí per llegir la ressenya completa d'Apple iPhone 8 Plus\nmillor tot aspiradora ronda


El Govern potenciarà les reunions sectorials en la negociació amb la Unió Europea\nToni Martí planteja aquesta solució de diàleg de cara a resoldre el malestar de certs agents econòmics per la manca de participació en el procés\nEl ministre d'Ordenament Territorial, Jordi Torres, i el cap de Govern, Toni Martí, durant la visita a les obres de Llorts.\nActualitzada 03/08/2017 a les 17:20\nReunions sectorials. Aquesta és una de les solucions presentades per part del cap de Govern, Toni Martí, de cara a resoldre el malestar de certs agents econòmics, pel que fa a la negociació de l'acord d'associació amb la Unió Europea. Precisament, una part d'aquests organismes (CEA, EFA i la Cambra de Comerç) van trametre una carta a l'executiu mostrant el seu descontentament per la manca de participació en aquest procés.\nMartí ha manifestat avui al matí, durant la visita a les obres de l'hotel Rosaleda, que després de rebre la carta va mantenir una reunió "molt positiva" amb els diferents agents econòmics, així com el ministre d'Economia, Gilbert Saboya, i la ministra d'Afers Exteriors, Maria Ubach, per tal de reconduir la situació. Les reunions sectorials permetrien tractar aquestes particularitats de forma molt més concreta, tal com ha explicat Martí.\nL'acord d'associació disposa de moltes especificitats i, per tant, "és important que els agents se sentin acompanyats i això es fa amb un altre ambient, potser amb menys gent". I és que el mandatari també ha exposat que "totes les cartes i opinions de tots els sectors són benvingudes" ja que, segons ha recalcat, "no trencarem el format de gran diàleg". Precisament, el cap de l'executiu ha posat en relleu que aquest tipus de fórmules també poden ser aplicables a més d'un sector, no només als agents econòmics.\n2. “L'edat dels primers consums està entre els 13 ...\n3. Les cotorres invasores\n4. El dolç de no fer res\n5. El MoraBanc Andorra supera el Mònaco i acaba ...\n6. La CASS augmenta un 7% els ingressos per...\n7. Vint entitats s'adhereixen a la xarxa...\n8. La gent gran de la capital recapta 300 euros...\n9. Un centenar de padrins celebren el dinar de...\n10. Presentació del nou volum sobre dret de ...


Maria Pina tornarà a cel·lebrar un 3x3 benèfic al Genovés.\nIniciMaria Pina tornarà a cel·lebrar un 3x3 benèfic al Genovés.\nCBG 09 de desembre\nCom les edicions anteriors la recaptació serà destinada a ASPROMIVISE.\nSi la setmana passada el C.B Genovés i Aspromvise veien públic el conveni entre totes dies entitats, aquesta setmana, i ja apropant-se a les dates nadalenques la jugadora del València BC Maria Pina tornarà a organitzar un 3x3 que comença a ser una tradició al Genovés. La vinculació de Maria Pina amb ASPROMIVISE ve des de fa varis anys, de fet en totes les iniciatives que aquesta jugadora porta endavant Aspromivise està present. Una vinculació que porta a que en les festes de Nadal es realitze un 3x3.\nMaria Pina ja va siguent un referent al Genovés, i per supost al bàsquet estatal i perquè no a nivell europeu després d’aconseguir el passat estiu la medalla d’or amb la selecció espanyola. I per altra part ASPROMIVISE és una entitat que cada vegada es dóna més a conèixer a la comarca. Un barreja que una vegada més es tornen a juntar ara amb una iniciativa de Maria Pina que torna a tindre en compte un col·lectiu com les persones que atén aquesta Associació.\nEn aquest cas, es tracta d’un campionat 3x3, que igual que anys anteriors es disputarà al Pavelló Municipal del Genovés. El 3x3 es centrarà en una competició on qualsevol persona, podrà participar sempre que haja realitzat la seua inscripció prèvia. Segons Maria Pina “és una activitat oberta a tots els xiquets i xiquetes que estimen aquest esport i que vullguen passar un matí amb altres amics. Per a mi es la major recompensa que podia tindre el treball diari, és algo molt emocionant”.\nEl C.B. Genovés comentava en la presentació del campus que “al menys per nosaltres Maria representa una forma de ser jugadora de bàsquet. El jugador/a de bàsquet no tan sols s’ha de dedicar a la vessant esportiva, altres aspectes de la persona també són molt importants per arribar lluny i ser considerat un mirall per als més menuts. I Maria, per a nosaltres com a club compleix tots eixos aspectes. El seu caràcter, la seua entrega, el seu carisma, però sobretot, el tipus de persona que és la fan molt volguda.”\nLa inscripció és de 5 euros per jugador/a que aniran destinats íntegrament a ASPROMIVISE. Maria Pina i ASPROMIVISE es tornen a juntar en els seus camins tenint el bàsquet com a excusa.\nEl 3x3 serà el dilluns dia 30 de desembre des de les 10.30 del matí fins les 13.30 hores al pavelló municipal del Genovés. Des del club es convida a qualsevol xiqueta i xiquet nascuts entre el 2002 i el 2012 a participar en un matí de bàsquet al costat de Maria Pina i amb una iniciativa que de segur serà productiva.


Història – Ajuntament de la Cellera de Ter\nEls primers habitants d’aquestes valls es remunten a l’any 100.000 aC, datació que correspon a la troballa més antiga feta dins del municipi: restes d’una tribu nòmada que es va moure per bona part de l’actual comarca de la Selva. Cal destacar també les troballes de la cova del Pasteral, sepulcre funerari del neolític, i les restes d’un poblat ibèric situat al capdamunt del Colldegria.\nLa primera referència escrita, on es parla de l’església de la Cellera, data de l’any 833 i correspon als privilegis que va rebre l’abat Deodat del rei Lluís el Piadós per repoblar les valls del Ter.\nEl poble de la Cellera de Ter neix com a cellae depenent del monestir de Santa Maria d’Amer. Les cellae eren esglésies parroquials dependents d’un monestir i que situades en punts més o menys llunyans donaven peu al naixement de noves colònies humanes. La sagrera era un terreny sagrat posat sota la protecció eclesiàstica que envoltava aquestes esglésies i on, a causa d’aquesta immunitat, es construïren els cellers o sagrers que no eren més que petits graners dels masos veïns per guardar-hi les collites i protegir-les del pillatge. Aquí, fou parcialment destruïda pels importants terratrèmols de l’any 1427 i reconstruïda posteriorment fins a arribar avui dia.\nCal fer esment de la particular relació de l’església amb el castell d’Anglès, propietat dels comtes de Cabrera. Si bé els habitants de la vall estaven sotmesos a la batllia i jurisdicció del castell, la parròquia de la vila continuava essent la de la Cellera de Ter. Això va provocar no poques tibantors fins que l’any 1788 la Cellera de Ter va assolir la seva independència municipal. Amb tot i això, els lligams entre els dos pobles són i continuen sent molt estrets.\nMalauradament, el seu enclavament, clau per creuar el riu Ter, converteix la Cellera en pas obligat de regiments militars. Això transforma el municipi en escenari de batalles dins la Guerra de Separació de Catalunya, dins la Guerra del Francès, dins les guerres carlines fins i tot en plena Guerra Civil, quan és objectiu de les bombes dels Junkers alemanys. De mica en mica el poble es va recuperant, i avui dia, amb la inauguració de la variant de la C-63 i l’inici de les obres al polígon industrial, el poble veu amb il·lusió unes eines de millora per a un creixement continuat i un futur millor que el present.


Desambiguació : si busqueu altres significats, vegeu Tardor (desambiguació) .\nUn paisatge de tardor.\nLa tardor és una de les quatre estacions en què es divideix l' any , segueix l' estiu i precedeix l' hivern . \n2 La temporada\nLes posicions del Sol i la Terra al llarg de les estacions .\nLa posta de sol el dia de l’ equinocci de tardor.\nTardor típica al Brasil , país situat a Amèrica del Sud .\nFullatge de tardor a Itàlia, Piacenza (2020)\nA l’ hemisferi nord , el començament de la tardor s’identifica convencionalment al voltant del 23 de setembre : quan es produeix l’ equinocci de tardor.    El final de la temporada correspon al 21 de desembre , quan es produeix el solstici d' hivern. \nEl començament i el final de la tardor corresponen a dues posicions particulars del Sol en el seu moviment aparent al voltant de la Terra: a les dates indicades, entra respectivament en el signe de Balança i surt del Sagitari . A la tardor, entre les dues constel·lacions , el Sol en creua una tercera: la d’ Escorpí .  Meteorològicament, la temporada va de l'1 de setembre al 30 de novembre . \nA l’ hemisferi sud , en canvi, la "tardor" es defineix com el període que va del 21 de març al 21 de juny : durant aquest període de temps, en canvi, a la banda oposada del planeta, la primavera està en curs . \nCarabasses , una verdura típica de tardor.\nEl primer dia de la temporada es veu, com l'equivalent de primavera, l'equinocci, és a dir, la durada igual de les hores de llum i foscor .  Un altre esdeveniment relacionat amb la tardor és la transició, en els estats que l'adopten, de l'estiu a l'hora solar , que es produeix a finals d' octubre . \nL’element que caracteritza l’estació és la caiguda de fulles d’arbres i plantes.   \nTardor , pintura de Giuseppe Arcimboldo ( Museu del Louvre , París ).\nL’ imaginari col·lectiu emmarca la tardor com l’estació de la decadència, després de la calor provocada per l’estiu.  Per a altres, però, és un període de renaixement. Les collites i collites, típiques de la temporada, representen una preparació per a l'hivern.  Una sèrie d'investigacions realitzades a Amèrica han arribat a la conclusió que les persones nascudes a la tardor, especialment al novembre , poden viure més temps arribant als 100 anys.   L'astrologia occidental associa els signes de Balança , Escorpí i Sagitari amb la temporada. \nEntre els quatre elements clàssics, la tardor correspon a la terra ,  entre les edats de la vida fins a la maduresa adulta i la vellesa ,  entre els punts cardinals a Occident ,  entre els temperaments humorals i la malenconia , [ 22] entre les parts del dia al vespre ,  entre les fases del treball alquímic fins al rubedo . \nLes festes més conegudes de la temporada de tardor són:\nla festa dels avis i la memòria dels àngels guardians , que cauen tots dos el 2 d'octubre ; \nl' Oktoberfest , coneguda comunament en italià com la "festa de la cervesa", que té lloc entre finals de setembre i principis d'octubre; \nHalloween , Tots Sants i commemoració dels difunts : aquestes festes se celebren en 3 dies consecutius, del 31 d’octubre al 2 de novembre ; \nla nit de les fogueres , que es produeix el 5 de novembre per commemorar l’anomenada “conspiració de les pólvores”; \nl' estiu de Sant Martí , celebrat l' 11 de novembre ; \nDia d’acció de gràcies : en ser una festa mòbil, la data precisa varia d’un any a l’altre. Al Canadà se celebra el segon dilluns d’octubre (setmana del 8 al 14 d’octubre), mentre que als Estats Units se celebra el quart dijous de novembre (és a dir, la setmana del 22 al 28 de novembre); \nla Immaculada Concepció , que se celebra el 8 de desembre . \nEl nom deriva del llatí autumnus , prev. auctumnus , format per auctus (participi d' augere : 'augmentar, enriquir') i final - mnos (del grec μένος: final propi del participi mitjà i passiu), que significa l'estació rica en fruits que segueix l'estiu i augmenta la riquesa d'alguns agricultors . \n^ Tardor , a treccani.it . Consultat el 2 d'abril de 2018 .\n^ Perquè avui no és el primer dia de tardor , a wired.it , el 21 de setembre de 2015.\n^ Equinocci de tardor, el moment en què comença la tardor , 23 de setembre de 2014.\n↑ Equinocci de tardor, 3 coses per saber , 23 de setembre de 2015.\n^ Quan canvien les estacions? , a ilpost.it , 19 de setembre de 2010.\n^ Piergiorgio Odifreddi, THE ZODIAC HEGEMONY / Constel·lacions, signes i planetes totes les paradoxes de l'astrologia , a la República , 2 d'octubre de 2010, pp. 45-47.\n^ Carlo Migliore, 1 de setembre Comença la tardor meteorològica, però realment s’acabarà l’estiu climàtic? , a 3bmeteo.com , el 17 d'agost de 2017.\n↑ Lorenzo Pasqualini, Equinocci: la tardor comença avui a l'hemisferi sud, per això , a meteoweb.eu , el 20 de març de 2017.\n↑ Adéu estiu, 22 de setembre, l'equinocci de tardor , a repubblica.it , 21 de setembre de 2017.\n^ Torna el temps solar, el 30 d'octubre amb les mans enrere: dormiu 60 minuts més , a repubblica.it , el 28 d'octubre de 2016.\n↑ Milà, una hora de tardor , a la República , 9 d'agost de 1994, pàg. 20.\n↑ Walter Siti, La tardor de Baudelaire és l'estació de l'infern , a la República , 4 de maig de 2014, pàg. 50.\n^ Valerio Magrelli, És la temporada del fullatge, perquè el món de les fulles ens conquereix , a repubblica.it , 21 de novembre de 2016.\n^ No és tan dolent, tardor , a ilpost.it , 22 de setembre de 2017.\n^ GG, castanyes o marroni? El derbi de tardor al gran preu , a la República , 14 de desembre de 2011, p. 14.\n^ El secret per viure cent anys: néixer a la tardor , a lastampa.it , el 14 de juliol de 2012.\n^ Elena Dusi, Així que la ciència ens indica ara el millor mes per néixer , a la República , 9 de juliol de 2013, p. 47.\n↑ Giovanni Luvini, Nocions de mecànica, astronomia i química , pp. 167-168, impremta del sindicat impremta-editorial, 1876.\n^ Els conceptes bàsics de la medicina humoral , a accademiajr.it . Consultat l'1 de desembre de 2019 (arxivat de l' original el 28 de novembre de 2018) .\n^ Els quatre temperaments , a luiginamarchese.wordpress.com .\n↑ Massimo Corradi, Els quatre elements: aire, aigua, terra i foc , pàg. 90, Gènova, Edicions d’història, ciència i tecnologia, 2008.\n↑ Paolo Castrogiovanni, Estacionalitat en psiquiatria , § 22, pàg. 1213, Florència, VEURE Editrice, 1999.\n↑ Christoph Wulf, Andrea Borsari, Les idees de l’antropologia , pàg. 19, Pearson Itàlia, 2007.\n↑ Fiammetta Ricci, El cos en la imaginació: simbòlics polítics i sagrats , pàg. 85, New Culture Editions, 2012.\n^ Festa dels avis, els "Àngels Guardians" se celebren el 2 d'octubre a repubblica.it , el 2 d'octubre de 2015.\n^ Vell, estimat Oktoberfest: així és com el preu de les tasses de cervesa supera la inflació , el 19 de setembre de 2015.\n↑ Simone Basso, Halloween, Dia de Tots Sants i commemoració dels difunts. Una relació oculta: el tema de la mort i el record , a gazzettafilosofica.net , 1 de novembre de 2017.\n^ Què és Guy Fawkes Night i com se celebra al Regne Unit , a myenglishschool.it , el 4 de novembre de 2016.\n^ Llegenda o realitat? Aquí s’explica l’estiu de San Martino , a si24.it , el 5 de novembre de 2015.\n^ Acció de gràcies: Què és Acció de gràcies? , a focus.it , 22 de novembre de 2017.\n^ Immaculada Concepció, què és i per què és avui , a ilpost.it , 8 de desembre de 2017.\n^ Tardor , a Sapienza.it . Consultat el 23 de novembre de 2016 .\nWikiquote conté cites sobre la tardor\nEl Viccionari conté el diccionari lema « tardor »\nWikimedia Commons conté imatges o altres fitxers sobre la tardor\n( EN ) Autumn , a Encyclopedia Britannica , Encyclopædia Britannica, Inc.\n( EN ) Treballs relatius a la tardor / tardor (altra versió) , a Open Library , Internet Archive .\nPrimavera · Estiu · Tardor · Hivern\nEstació de pluges · Estació seca\nSol de mitjanit · Nit polar\nPortal de meteorologia : accediu a les entrades de Wikipedia relacionades amb la meteorologia\nObtingut de " https://it.wikipedia.org/w/index.php?title=Autunno&oldid=121434511 "\nMúltiple P3847 llegit per Wikidata sense qualificar


Apartamenty Anet Jelenia Gora Polònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nJelenia Gora Apartaments\nMikołaja Kopernika 3, Jelenia Góra, Jelenia Gora, Polònia, 58-500 - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartamenty Anet\nAl visitar Jelenia Gora, vosté es sentirà com a casa a Apartamenty Anet, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Apartamenty Anet, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com instal.lacions per a minusvàl.lids, habitació familiar, ascensor, saló, botigues a l'hotel.\nL'ambient de Apartamenty Anet es reflexa en cada habitació. calefacció, despertador, ventilador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com esquí. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Jelenia Gora, faci de Apartamenty Anet la vostra llar.\nCal que informeu Apartamenty Anet de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Aquest allotjament no accepta comiats de solters o festes similars.


Imagina't Sant Fruitós: VIABILITAT I URBANISME\nDescongestionarem la circulació del poble i millorarem les comunicacions\nMillorarem la circulació viària.\nReductor en construcció.\nHi ha el projecte de fer el carrer Sallent de doble sentit.\nS'estant fent arreu del municipi reductors de velocitats (d'obra) per tal de disminuir la velocitat dels vehicles a les zones més conflictives.\nS'està elaborant amb la col·laboració de la Diputació de Barcelona, un estudi de mobilitat de tot el municipi.\nS'ha regulat i redistribuit la senyalització semafórica de la carretera de Vic, augmentant els passos de vianants i millorant la sortida a la carretera des de German Duran (Les Brucardes). També s'ha regulat el semàfor de Torroella de Baix per evitar "picaresques".\nS'ha millora de la circulació de l'avinguda de Girona minimitzant el risc d'accidents sobretot a la sortida de l'escola, també i pel mateix motiu s'ha delimitat l'espai de la parada de bus de l'institut.\nS'ha senyalitzat per delimitar el nou espai de la parada de l’autobús escolar a l’Institut Gerbert d’Aurillac. Aquest permetrà millorar la seguretat viària i la dels alumnes.\nValorarem la possibilitat de posar en marxa una línia interna de busos.\nEliminarem totes les barreres arquitectòniques.\nS'ha aprovat i s'està realitzant el pla de voreres. També s'han omplert els escocells drenats d'alguns arbres com els del carrer Sallent amb materials permeables, convertint així la via pública en un espai transitable en la seva totalitat, reduint el risc d'accidents i també despeses de manteniment i un estalvi de més d'un 70% d'evaporació d'aigua.\nEn general s'està fent un manteniment general de carrers i voreres.\nBuscarem sempre l'equilibri preu – qualitat – funcionalitat.\nCondicionarem noves zones estables d’aparcament públic.\nObertura de l'aparcament del carrer de German Duran xamfrà amb Gaudí i de l-aparcament de l-avinguda de Girona amb la previsió de fer/ne algun de nou.\nDonarem al Cobert de la Màquina de Batre i la Plaça Onze de Setembre, un major us públic.\nS'hi ha traslladat el mercat municipal i si ha organitzat la 1a Fira de Protectores de Catalunya i, la 1a Fira de Comerç i d'entitats locals. A més s-ha creat un segon escenari d'espectacles i actes per la festa major.\nEn projecte la reordenaci'o de la placa per que sigui el que el nom diu.\nConstruirem un carril bici, integrat a un circuit que inclogui parcs i zones esportives.\nAnònim 12 de març de 2011 a les 11:31\nTambé mirarem de revisar els horaris de la recollida d'escombreries per tal d'evitar la congestió del transit a les hores d'entrada i sortida de les escoles.\nAnònim 13 d’abril de 2011 a les 5:57\ni el cami del paidos??? Es una vergonya...sempre esta fatal pero els dies que plou es imposible anar a buscar les criatures si no es en cotxe. Els pobres avis ho pasan molt malament per les voreres no asfaltades vigilant de no caure i de no perdre a la criatura de vista.


Apartment Schulerhofweg V Sant Anton i Arlberg Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Apartment Schulerhofweg V\nSituat a Sankt Anton am Arlberg, Apartment Schulerhofweg V és el lloc perfecte per gaudir de Sant Anton i Arlberg i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartment Schulerhofweg V ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Els clients de l'hotel poden gaudir de habitació familiar.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses pesca, ping pong, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Apartment Schulerhofweg V és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Sant Anton i Arlberg.


50 anys de sacerdoci del pare Josep Armengol, cmf – Claret Sanctus Paulus\n50 anys de sacerdoci del…\nEl passat diumenge 25 de juny del 2017 hem festejat els 50 anys de sacerdoci del Superior de la Casa Mare de la Congregació, el pare Josep Armengol i Torrent, cmf. Amb l’Eucaristia, presidida pel pare Armengol al Temple-sepulcre del Pare Fundador, hem donat gràcies al Senyor per tants anys de vida missionera sacerdotal en ministeris tan variats com la formació, l’educació, la pastoral parroquial i el govern local i provincial, i en diversos indrets de Catalunya (Montgat, Barcelona, Valls i Vic), a Cuba i Puerto Rico.\nLa missa ha estat concelebrada pel pare provincial de Catalunya, Ricard Costa-Jussà, els membres de la comunitat i alguns sacerdots diocesans amics. Hi va haver també una nombrosa participació de fidels que normalment assisteixen a les misses dominicals en anglès, castellà i català; a més d’un nodrit grup de religioses de diferents congregacions.\nDesprés d’un piscolabis obert a tots els assistents, la comunitat va continuar la festa amb el dinar, al final de la qual es va llegir una emotiva carta enviada des de Guantánamo per un dels antics companys del pare Armengol durant la seva estada de 15 anys a Cuba, el pare Arturo González, cmf., i a Vic, dos llocs molt estimats pel nostre Pare Fundador. Són dues de les destinacions on el pare Josep ha dedicat gran part dels seus 50 anys de ministeri sacerdotal. Donem gràcies al Senyor per la seva entrega missionera i li demanem que continuï beneint amb el do de la fidelitat i fecunditat apostòlica.\nAnteriorPost anterior:La Santa Seu aprova el 21 d’octubre com a data de beatificació de 109 Màrtirs ClaretiansSegüentSegüent post:5 de juliol. Presentació del documental "Xifré, de professió missioner"


Un any i mig de desfalc als comptes de Sineu\nL'exrecaptadora de tributs Martina Gelabert és la presumpta autora del forat de 880.000 euros\nMaria Nadal | 29 novembre 2007\nTot va començar amb un rumor. A mitjan mes de març del passat any 2006, el poble de Sineu era un rebombori de rumors que corrien de boca en boca i que xerraven d'un possible desfalc milionari als comptes municipals de l'Ajuntament. Fins i tot, els més agosarats ja tenien el nom de la possible autora del desfalc: la, fins llavors, recaptadora de tributs, Martina Gelabert.Faltà temps perquè els mitjans de comunicació es fessin ressò de la notícia i es començàs tot un procediment judicial que encara fins avui no ha acabat.\nLa notícia sortí a la llum després que l'equip de govern començàs a sospitar d'irregularitats en els moviments dels comptes municipals, després que l'exregidor d'Hisenda Guillem Fuster trobàs que el compte municipal del Crèdit Balear estava en descobert. Per això, l'equip de govern no tardà a encarregar una auditoria que determinà que hi havia un forat econòmic a l'Ajuntament de 507.663 euros. Així, i amb el poble pendent de tots els moviments de l'Ajuntament, el batle, Josep Oliver; el regidor d'Hisenda, Guillem Fuster, i el secretari municipal, Dàmaso Ibáñez, presentaren els resultats de l'auditoria a tots els veïns del poble que no s'acabaven de creure la notícia.\nTot i la sorpresa que causà el desfalc, sempre s'apuntà Martina Gelabert com a presumpta autora del delicte. Gelabert treballava a l'Ajuntament des de 1979 com a recaptadora de tributs i a causa de la feina de cara al públic i el fet que tenia diversos negocis s'havia convertit en una persona molt coneguda al poble.\nUnes tres setmanes després d'esclatar l'escàndol de Sineu, la Fiscalia ordenà la detenció de Martina Gelabert. Fou un dissabte al matí quan agents de la Guàrdia Civil anaren a cercar la presumpta autora a casa seva i la detingueren. Gelabert ingressà dins la presó on hi estigué fins al dia 2 de juny, quan se li donà la llibertat sota una fiança de 230.000 euros. A hores d'ara s'està pendent del judici contra Martina Gelabert pel desfalc que ja puja fins als 880.000 euros.\nEl mateix dia que la jutgessa del cas, Pilar Anguita, atorgà la llibertat provisional a Martina Gelabert, declararen a Inca la directora i l'interventor de la sucursal del Crèdit Balear de Sineu per explicar els reintegraments irregulars comesos al compte bancari de l'Ajuntament.\nDurant la seva declaració, els empleats s'empararen en una carta que l'Ajuntament remeté al banc dia 9 de setembre de 2000, que assenyalava que Martina Gelabert era la recaptadora municipal, però en cap cas es deia que fos la persona autoritzada per treure doblers.\nPer aquesta raó, l'Ajuntament interposà un plet civil contra Es Crèdit per aconseguir que l'entitat es responsabilitzàs del desfalc per permetre fer reintegraments a una persona no autoritzada. Així, l'Ajuntament vol recuperar els reintegraments que pugen fins a 347.000 euros, més els 19.000 euros de despeses bancàries i els interessos.\nJust el passat divendres tingué lloc la vista oral del judici civil de l'Ajuntament contra el banc, on el director de la sucursal des de desembre de 2000 fins a setembre de 2004, Joan Fuster, es tornà a emparar en el document que deia que Gelabert era la recaptadora de tributs per explicar els reintegraments, malgrat no tenir firma.El judici quedà vist per a sentència.


MERCATS DE VENDRE A MATARÓ AL LLARG DE LA HISTÒRIA – Amics de ca l'Arenas\nMERCATS DE VENDRE A MATARÓ AL LLARG DE LA HISTÒRIA\n23 octubre 2013 Amics de Ca lArenas Actualitat, Conferències\nEl dijous, 17 d’octubre a dos quarts de vuit del vespre, Pilar González-Agàpito, diplomada en Ciències Socials i exregidora de l’Ajuntament de Mataró, va parlar de la història dels Mercats de vendre a Mataró al llarg de la història. El bon coneixement de la vida d’aquests núclis comercials tan importants en la vida d’una ciutat, per haver-hi nascut i viscut una bona part de la seva vida, donà un to vivencial molt proper, sobretot a la part final de la xerrada, cosa que despertà interès entre el públic, alguns dels quals coneixien bé aquella Plaça Xica que Pilar González-Agàpito tan bé va descriure en el llibre “La PlaçaXica, un petit món”.\nLa introducció i presentació a càrrec de Nicolau Guanyabens, President del Museu-Arxiu de Santa Maria, va servir per situar el context i la personalitat de la conferenciant. La conferència va ser presentada en dues parts: la històrica i la més entranyable. Les dues parts van ser tractades d’una manera ben diferent. La primera, erudita, basada en l’exposició dels processos mercantils que a la ciutat havia en cada etapa històrica i una segona més propera i donada al que se’n pot dir la crònica dels testimonis que van viurela PlaçaXicaels anys seixanta del segles passat.\nEl públic, nombrós, va agrair el to col·loquial que amenitzà la treballada exposició de Pilar González-Agàpito sobre els mercats a Mataró.


Reunió amb el Conseller Josep Maria Pelegrí pel Manifest del Túnel de la Bonaigua - horecalleida.es\nDesprès que el Conseller fes pública la seva adhesió al manifest, en una jornada del cercle d’infraestructures, varem sol·licitar hora per entrevistar-nos. La reunió va ser ahir dijous dia 1 d’agost.\nEns va donar tot un seguit d’argumentacions que sota el punt de vista que ell defensa, l’agricultura, la ramaderia i el medi natural, que posen en relleu la necessitat d’aquesta infraestructura, a més de les que sent propiament com a ciutadà, lleidatà i pirinenc.\nEs va comprometre a fer alguna acció de difusió, relacionada amb el seu Departament i a aprofitar oportunitats per reivindicar aquesta infraestructura.\nTambé li varem expressar la necessitat imperiosa de gestionar el Parc Nacional des del punt de vista turistic, mirant al futur, i sent conscients que a Catalunya, primera destinació vacacional d’Europa, sols tenim un Parc Nacional i que hauriem de agafar-nos com una obligació de convertir-lo amb el millor parc nacional d’Europa. Com Port Aventura es l’inversió turística més important d’Europa.\nCom a Lleidatans no podem esperar que vinguin empreses de fora a implantar-se i que ens salvin. Ja tenim el parc nacional, no es pot deslocalitzar, en aquests moment te menys de la meitat de visites que Ordesa, i està amb una tendència a la baixa, Si igualem visites amb Ordesa, podriem equiparar el Parc amb Baquería. És la millor inversió pel nostre territori.\nEn aquest sentit s’ha mostrat amb ganes de canviar el model en la linea que deiem.\nUn tercer punt que hem tocat ha estat el decret de productes de proximitat, que tot hi fer un pas endavant en la comercialització de productes artesanals, nosaltres entenem que s’ha quedat curt. Ell ha dit que ha estat un primer pas, que s’han desbloquejat alguns aspectes, com les confitures artesanes, però reconeix que la majoria han quedat fora, làctics, aviram, ovoproductes, productes de recollida ( caragols, bolets). El conseller\nEn aquest tema hem quedar que aniríem avançant\nEl Conseller ens ha transmès bones sensacions.


Vi Kripta: totes les anyades a Uvinum\nFitxa tècnica · Kripta\nQuina és l'opinió sobre altres anyades o volums de/d' Kripta?\n“NOTA DE TAST: - Vista: Groc palla amb reflexos daurats. Carbònic molt ben integrat causa de la seva llarga criança. NAS Llaminer, cremós, fruita madura, vainilla i suaus matisos torrats amb un fons balsàmic i fumat de bona complexitat. BOCA Sedós sobre un fons de vainilla, fruita madura, torrats i tòfona. Llarg i complex, reapareixen les aromes de - Nas: Llaminer, cremós, fruita madura, vainilla i suaus matisos torrats amb un fons balsàmic i fumat de bona complexitat. BOCA Sedós sobre un fons de vainilla, fruita madura, torrats i tòfona. Llarg i complex, reapareixen les aromes de Nas: en Criança: mínima 48 mesesUvas: Macabeu 45%, Parellada 35% i Xarel·lo 20%.”\n“Fruits secs, floral, punxant, prunes, gras, rodó. 93 punts”\n“Fruits secs, poma rostida, intens, llarg.”\n“Fruita confitada, tabac, cremós, rodó, profund. 94 punts”\n“Guia Peñín 2010 Revisió - Color: groc brillant. Aroma expressiu, mares fines, fruita fresca i equilibrada. Paladar afruitat, fresc, delicat sabor zartbitterer - Punts: 88”\n“NOTA DE TAST DE Agustí Torelló Kripta 70cl: - Vista: groc palla, reflexos daurats, bombolles fines i - Nas: persistents. llaminer, notes cremoses a fruita madura, vainilla i suaus matisos torrats, un fons balsàmic i fumat de bona complexitat. - Boca: atac fi i elegant, amb el carbònic excel·lentment combinat, agradable, sedós, sobre un fons de vainilla, fruita madura, torrats i tòfona. DENOMINACIÓ D'ORIGEN: Cava. RAÏM: Macabeu, Xarel·lo i Parellada. MARIDATGE: caviar, fumats, peixos amb salsa, carns, foie, formatges curats. TEMPERATURA DE CONSUM: 6-7ºC GRADUACIÓ ALCOHÒLICA: 11,5%”


Flandes – Catalunya, i el dret Universal a la pròpia Història – VIBRANT\nCom a col·laborador de Vibrant, he d’agrair, el millor tracte que diferents personalitats de Flandes, els dies 10, 11 i 12 de juliol 2017, han atorgat a l’Associació Vibrant, entitat que promou, amb compromís nacional, el coneixement cert de la història. És clar, Flandes, pels catalans, no ho és pas terra estranya. El meu i nostre més profund agraïment.\nFlandes (Vlaams Gewest) amb el rei Balduí II (879-918) es convertí en comptat tot i passar més tard, en part a França, i en part al Sacre Imperi. Mentrestant, el seu potencial comercial i industrial s’engrandia tot i estar dividida Flandes en diferents territoris feudals (Flandes, Brabant, Looz i altres) fins que a finals del S. XIV s’incorporaren als ducs de Borgonya (excepte Lieja). Al darrer terç del S-XV passaren als Habsbourg i d’aquests, amb Carles I, a Castella. La Circumscripció de Borgonya, amb Flandes dividida, part pertanyent a Àustria, part a França fins que aquesta, l’any 1512 amb Francesc I la cedí a Carles I de Castella pel Tractat de Madrid (Espanya no existia encara com a entitat política única, fins a 1812) sent ratificat el tractat per la Pau de Dames l’any 1529. Llavors vingué el luteranisme que afectà tots els Països Baixos.\nAmb l’acta d’Abjuració de Leiden (16.7.1581) s’inicia la Guerra dels vuitanta anys, les Províncies Unides del Nord (Holanda) s’emanciparen. Seguiren més o menys en aquest estat, fins al Tractat de Rijswijk (20.09.1697) i el d’Utrecht, durant 1713. A partir de llavors, la resta dels Països Baixos/Flandes foren moneda de canvi. Catalunya fou traïda, primer pels anglesos, al trencar el Pacte de Gènova (20.06.1705) també pels holandesos i, si m’apureu, pel mateix emperador Carles VI d’Àustria, amb una economia desfeta i en constant enfrontament amb els Otomans que trucaven a les portes de Viena. La traïció es consumà amb el Tractat d’Utrecht, del que esdevingué, tot i l’heroïcitat de la “Guerra a ultrança”, la capitulació de Barcelona l’11 de setembre de 1714 i un primer exili de catalans-aragonesos-valencians i alguns castellans, proper al genocidi. El segon exili fou a raó de la Guerra Civil a Espanya (1936-1939) dels sollevats militars feixistes de Franco, contra els republicans catalans i ibèrics que, novament, tingueren d’abandonar llur pàtria. Tot i això, els catalans es reférem, sense abandonar mai el nord. És a dir, l’objectiu de la Independència, per recuperar nació i Estat. Per dues vegades, la intel·lectualitat de Catalunya, els emprenedors, els professionals, clergues i poble senzill, vàrem haver d’abandonar la pàtria catalana, per rebre aixopluc a Europa i Amèrica. Vos en donem les gràcies per l’acolliment.\nCom he indicat, al S. XVI, part dels Països Baixos, Províncies Unides del Nord, Holanda, luterans, amb l'”Acta d’Abjuració de Leyden” es varen desempallegar de l’Espanya, sent la primera “província” que s’independitzà de l’imperi castellà. A partir de llavors, l’imperi aniria perdent tots els territoris d’Amèrica (els primers pel tractat de Rijwick i Utrech –Haiti, Santo Domingo…), fins als darrers, Cuba i Filipines el 1898 i després el Sàhara espanyol, Illes de Fernando Poo, Guinea espanyola i altres, i, ara, Catalunya.\nPel que fa a Flandes i els Països Baixos meridionals, el Tractat d’Utrecht, els va separar definitivament de Castella i els adjudicà a l’imperi austrohongarès i, ves per on, les coses començaren a canviar per a Flandes, ja que, el 1713, la seva administració passà a mans del conegut com a “partido español” a Viena, que no era tal, sinó que estava format i gestionat pels exiliats catalans, sent el president honorífic l’arquebisbe de València, Antoni Folc de Cardona-Borja, emperò, qui manava, era el Secretari d’Estat i de Despatx Universal, el marquès de Rialp, Ramon Frederic de Vilana Perles i Camarasa, (Oliana 1661, Viena 1741) darrer protonotari de la corona catalana-aragonesa, mà dreta i membre del consell àulic de l’emperador Carles VI del S.R.I., posseïdor del segell reial i reformador de tota l’administració política i financera de l’imperi. Carles VI, va dir que no hi havia en tot el seu imperi, home més capaç i preparat que Vilana Perles per endegar tota la reforma imperial. Així ho va fer.\nLes Reformes de Vilana Perles\nEl marquès de Rialp, va engrandir el “Consell d’Espanya” que abastava els territoris de les Dues Sicilies, amb Sardenya, Malta, El Milanesat, els presidis de Toscana i Flandes o Països Baixos meridionals. El “partit alemany” d’Eugeni de Savoia, tenia molta menor incidència a Viena.\nPer endegar totes les reformes, va destinar un gran edifici existent encara avui, davant de l’Òpera de Viena, l’edifici del “Consell d’Espanya”; ara és un edifici financer. Va fer construir el primer hospital per a la gent pobre, actual seu del Seminari de Viena, davant l’ambaixada dels Estats Units; dins del mateix hi ha una capella en honor dels Països Baixos/Flandes, que, junt amb Nàpols i Milà, finançaren tota aquella construcció. Hi ha documents escrits -encara per estudiar- des d’Anvers i altres capitals, a Viena, adreçats al català Vilana Perles on ha de constar acreditada tota la relació política/administrativa que es fa necessària conèixer. Aquest és el repte. Per millorar les comunicacions i comerç, també per a poder atacar els otomans amb més facilitats, Vilana Perles va fer construir la primera autopista de llavors, Viena-Trieste, ampliant la navegabilitat del Danubi. Pel que fa a finances i justícia, Vilana Perles va aprofitar a tots els jurisconsults exiliats, nomenant a Josep Folch de Cardona, president del Consell de Flandes, col·locant en la Cort Suprema a magistrats exiliats i funcionaris locals, per administrar aquests i altres territoris. Trobem en aquestes tasques a gent tan preparada com el magistrat Domènec d’Aguirre; Francesc de Castellví –autor de “Narraciones Históricas”, Francesc Solanes que s’ocupà de Santa Chiara a Nàpols; Marianna Pignatelli esposa de comte Althann; Josepa de Copons esposa del napolità Rocoo Stella. Els militars catalans exiliats conformaren el nou exèrcit imperial, amb els generals Francesc de Vilana Perles, fill del Marquès de Rialp; Antoni Desvalls i de Vergós, marquès de Poal; Barceló, conegut com “lo Carrasclet”, Vázquez Vargas casat amb una filla d’en Vilana Perles, Josep Plantí, qui, amb Vilana va fundar la Nova Barcelona a l’actual ciutat de Zerenjanin, i tants d’altres. Sense comptar els morts durant la guerra de Successió Espanyola, unes 30.000 persones de tota índole i condició s’hagueren d’exiliar, quan Catalunya tenia uns 500.000 habitants.\nLa tesi que defenso és que, Vilana Perles, glossador de les darreres constitucions de Catalunya, les de 1705/1706 que va signar article per article, es va emportar a l’exili tot l’esperit del Dret Públic Català i els principis jurídics bàsics dels nostres Usatges, Constitucions, Capítols i Actes de Cort i, no havent pogut desenvolupar ni aplicar les nostres Constitucions a Catalunya (anul·lades pel dissortat Decret de Nova Planta de Felip V, de 16.01.1716, que abolí totes les institucions catalanes: universitats, Diputació/Generalitat, Consell de Cent, ajuntaments, sistema electorals, sistema fiscal…) sí que les va aplicar a tots els territoris de l’imperi, Flandes inclòs, intentant inculcar en llurs respectives lleis, respectant les seves pròpies, aquell nostre saber, fer i entendre les coses.\nNo ha estat mai estudiat, que jo conegui, la implicació d’exiliats catalans a Flandes, menys, en comparació amb la forma de ser i fer del govern exercit pels castellans abans d’Utrecht. De ben segur, es varen notar i encara es noten la diferent forma de gestionar la cosa publica, vist que a Flandes, és el Dret, més que la llei, el principi bàsic del seu ordenament jurídic, i sent així, la seva normativa està més ajustada a Dret, més democratitzada, amb gran dosi de llibertat que li dóna ser un Estat Federat, cosa que no succeeix pas a Catalunya on, com a Autonomia fiscalitzada i afogada d’impostos, es veu privada de recursos, impedint-li l’exercici efectiu del Dret d’Autodeterminació reconegut pel dret Internacional i DUDH, que entren a la CE per l’article 96.1, a l’empara també dels articles 2, 4, 7 del Tractat de la Unió Europea, que ens ha de salvaguardar de les maldestres actuacions del poder central que, podent-nos autoritzar un referèndum (la CE no el prohibeix pas) no ho fa.\nFlandes i Catalunya, dues nacions històriques, cerquen en plena llibertat democràtica i pacifica, el seu futur dins la UE de la qual en formen part. L’Europa de les Nacions. En el cas de Catalunya, de Carlemany ençà i, Els Països Baixos, Flandes, des de la post-romanització.\nEl president de la Generalitat, Carles Puigdemont, i el president de Flandes, Geert Bourgeois, el passat mes de maig\nCal doncs estrènyer llaços d’amistat, com ja s’ha intentat fer en actuacions comercials comunes impedides per l’Estat Espanyol. Cal també endegar un projecte de cerca d’històrica comuna, per analitzar l’actuació catalana a Flandes, des de 1713 (o abans) fins que deixarem aquesta gestió als mateixos flamencs, tal com estava previst en les instruccions de Vilana Perles.\nTenim tots, com a dret fonamental a regular, el “Dret Universal a la pròpia Història”, aquella que realment va succeir, no pas, aquella que vencedors, censors i historiadors parcials han escrit i ens han mal ensenyat.\nGràcies Flandes per l’acolliment que heu donat als meus companys de Vibrant. Confio que a partir d’aquesta trobada, se’n produiran altres en aquest caminar comú vers la llibertat, cap a una Europa de les Nacions a redefinir, post Brexit, amb les vostres i les nostres aportacions i saba nova.\nSebastià Sardiné i Torrentallé. Advocat. Investigador històric . Autor de: JO, VILANA PERLES, editorial: Pagès Editors. www.vilanaperles.cat\nARTICLES Actualitat, Història, Sebastià Sardiné\n← Personatges anònims de la maçoneria\nVI MARXA DE TORXES →


BAGUETTES | Cuinant entre vinyes\nQuè bo és el pa fet a casa !!! Aquestes baguettes resulten superbones per fer entrepans, cruixents i amb un gust insuperable. Amb aquestes quantitats surten 2 baguettes. Aquesta opció és sense massa mare; en una altra ocasió us mostraré la recepta de les baguettes amb massa mare o polish.\n3/4 de culleradeta de sal fina\n250 cc. d’aigua\n1 culleradeta de llevat de forner sec (jo compro marca Maizena)\nPer fer la massa jo ho he fet a la panificadora però el procediment és el següent: En un bol barrejarem la farina, la sal i el llevat. Anirem afegint l’aigua tèbia i anirem remenant fins que es desenganxi de les parets del bol.\nEnfarinarem el marbre i amassarem uns 10 minuts fins que quedi una massa flexible. Enrotllarem i tornarem a juntar els extrems unes quantes vegades.\nUntarem d’oli i empolsinarem de farina el bol i deixarem la massa tapada amb un drap net durant una hora aproximadament, fins que dobli el seu volum.\nTornarem a posar la massa sobre el marbre i procedirem a amassar per treure l’aire. Deixarem reposar uns 15 minuts més, tapant-la amb el drap. Ara tallarem la massa amb un ganivet en dues parts. Agafarem una de les parts i amb un rodet l’estirarem formant un rectangle. L’anirem enrotllant i segellarem els extrems, fins formar una barra. Farem el mateix procediment amb l’altra tall de massa.\nEn la safata del forn posarem un paper vegetal i col·locarem les barres. Les empolsinarem de farina i les taparem amb el drap uns 40 minuts perquè fermentin, mirant que sigui en un lloc càlid.\nEncendrem el forn a 200º posant un recipient amb aigua a la part de sota del forn perquè desprengui vapor, això farà que tingui una crosta cruixent. Entrarem les barres al forn i les anirem polvoritzant amb aigua pel tema del vapor. Les deixarem uns 15 minuts fins que estiguin torradetes. Les traurem del forn i les posarem sobre una reixeta fins que se refredin.\nTot a punt per fer uns bons entrepans o llesquetes amb tomàquet i un bon pernil !!!


“Els camps s’inunden habitualment però mai ens haguéssim imaginat que el riu canviaria el seu curs i ens passaria pel mig dels nostres camps”, ha explicat Joan Maria Pareta, fructicultor de Giropoma Costa Brava i membre d’Unió de Pagesos. La virulència de la riuada va arrancar completament alguns camps i es va endur les pomeres Ter avall. Altres plantacions, encara avui, estan inundades: “No sabem com reaccionaran les plantes, veurem com serà la floració”.\nEls fructicultors recorren els camps de pomeres del Baix Ter. Alguns ho van poder començar a fer divendres però d’altres, com els d’Ullà, tot just han pogut arribar a les plantacions aquest diumenge. La Indicació Geogràfica Protegida (IGP) Poma de Girona està recopilant informació sobre l’abast dels danys causats pel temporal i, sobretot, pel desbordament del riu Ter més avall de Foixà.\nPareta exposa que, en aquest punt, la mota va cedir i va fer que el riu “canviés el seu curs” i passés pel mig dels camps més propers al Ter a la zona d’Ultramort. Aquí, hi ha algunes hectàrees totalment arrasades i on no hi queda ja ni una sola pomera. Altres tenen els arbres vinclats: “Encara no sabem si han sobreviscut o no”. A més, també hi ha hagut camps inundats durant dies. Aquest diumenge, l’aigua encara omplia algunes superfícies de pomeres.\nEl fructicultor Joan Maria Pareta en un dels camps totalment arrasats pel temporal, el 26 de gener del 2020. Foto: Marina López\n“Sabíem que havia de ploure molt i els nostres camps s’inunden sovint, però mai havíem vist baixar aigua amb tanta virulència”, ha afirmat Joan Maria Pareta. A banda dels arbres que caldrà replantar, els fructicultors també alerten que a les estructures i a les mateixes pomeres s’hi han acumulat gran quantitat de troncs i restes que caldrà treure totalment.\nEn aquest punt on el Ter es va desbordar, hi ha un camp experimental amb les varietat més innovadores de Giropoma Costa Brava. Aquí, les estructures i les xarxes anticalamarsa han resistit l’embat de l’aigua però també caldrà revisar, al llarg de tot el recorregut, les canalitzacions de reg. “Nosaltres ens esforçarem al màxim per recuperar-nos, però les administracions i l’asseguradora també s’han de posar les piles”, subratlla Pareta.\n“Tothom, qui més qui menys, té algun tros de camp que se li ha emportat la riuada, amb alguna pomera que ha quedat arrencada, haurem de refer els camps”, ha afirmat el fructicultor que ja avança que la valoració de la IGP revelarà que hi ha “danys quantiosos” perquè hi ha afectacions “molt greus”.\nLa IGP també abasta algunes pomeres de l’Alt Empordà que també han quedat afectades, en aquest cas pel creixement del riu Fluvià. “Aquí tothom assegura les seves instal·lacions i el dany en molts llocs és total, haurem de demanar el màxim a l’asseguradora”, ha indicat.\nPareta, com a membre d’UP, també afirma que ha estat una inundació diferent a les que havien viscut fins ara, perquè el riu baixava amb molta força, i ho atribueix al desembassament d’aigua de Susqueda que dijous a la nit va fer arribar molts metres cúbics per segon d’aigua al Baix Ter. “El riu s’ha desbordat amb una fúria i una empenta que no és normal, que donin explicacions i que expliquin per què ho van fer així”, ha demanat el fructicultor a l’Agència Catalana de l’Aigua i a la Generalitat.


Els serveis jurídics de l’Ajuntament estudien si poden actuar davant l’ocupació de l’antic Hotel Gaviota | Ràdio Calella Televisió\nEls serveis jurídics de l’Ajuntament estudien si poden actuar davant l’ocupació de l’antic Hotel Gaviota\nEls serveis jurídics de l’Ajuntament de Calella estudien de quina manera poden actuar davant l’ocupació de l’antic Hotel Gaviota de Calella. Així ho ha confirmat l’alcaldessa, Montserrat Candini, després que els propietaris de l’immoble s’hagin adreçat a l’Ajuntament per deixar constància de l’ocupació il·legal.\nCandini subratlla però que es tracta d’una propietat privada i el marge d’actuació de l’administració és molt limitat. Tot i això, diu l’alcaldessa que el seu equip de Govern no farà veure que no passa res.\nMontserrat Candini ha destacat en declaracions a Ràdio Calella Televisió que tot el que té a veure amb el moviment ocupa no forma part dels valors i la defensa com a model de societat del seu Govern. Remarca però la sensibilitat i el foment de les polítiques d’habitatge social que és, diu Candini, la «mesura exacta per actuar».\nRecordem que l’antic Hotel Gaviota va ser ocupat a finals de desembre per un grup de joves, majoritàriament noies de Calella i Sant Pol. Aquest dissabte es va fer una festa de presentació de l’espai que han rebatejat com a Centre Social Okupat la Bruna.\nEls propietaris van entrar una instància divendres a l’Ajuntament per deixar constància que el col·lectiu ocupa ha punxat la llum i l’aigua i que l’espai no reuneix les condicions d’higiene i salubritat mínimes exigides.\nSegüent El Mercat Municipal perd una altra parada\nAnterior Els Jocs Florals del 2017 homenatgen el Cau de Calella\nArriba la tercera nit de tapes al Mercat Municipal\nContinuen els tallers de cerca activa de feina\nÈxit de la mostra de plats casolans


novembre 2017 - Col·legi Manent Rambla\nEls nens de 3r estan treballant els sentits. Han fet una activitat per treballar el sentit del tacte mitjançant el Braille. Veure àlbum sencer\n27 de novembre de 2017 Manent Rambla Activitats, Primària\nEls alumnes de 3r han fet una roda d’aliments. Veure àlbum sencer\n20 de novembre de 2017 Manent Rambla Activitats, Primària\nActivitat cooperativa dels sentits\nEls nens i nenes de 1r, que estan treballant els sentits, han fet una activitat cooperativa on per grups havien de pensar tot allò que se’ls acudís que fes olor. Veure àlbum sencer\nLes nenes i els nens de 3r i 4rt han anat d’excursió a Can Foix (Cubelles) a fer un taller de galetes. Veure àlbum sencer\n20 de novembre de 2017 Manent Rambla Primària, Sortides\nThe kids of 2n grade have done these projects about animals. Veure àlbum sencer\n18 de novembre de 2017 Manent Rambla English, Primària\nEls nens i nenes de 1r i 2n han anat a la Torre Balldovina a veure el planetari i a parlar sobre les constel·lacions. Veure àlbum sencer\n13 de novembre de 2017 Manent Rambla Activitats, Primària\nAnem en bicileta!\nEls nens de 1r i 2n han anat a Torribera a fer una activitat amb bicicletes i a veure l’Ecometropolis. Prèviament va venir el Paco, el policia, a explicar-los les normes de circulació. Veure àlbum sencer\n13 de novembre de 2017 Manent Rambla Primària, Sortides\nEls nens i nenes des de 1r fins a 4rt han anat al teatre Segarra a veure els musics de Bremen. Aquesta companyia de teatre treballa de manera inclusiva acollint actors i actrius amb problemes d’aprenentatge. Veure àlbum sencer\nEls nens i nenes de 3r han estat plantant a l’hort. Veure àlbum sencer\nReflexions sobre les necessitats dels que m’envolten\nEls nens i nenes de C.M han fet una classe conjunta d’Educació en Valors on han posat en comú reflexions sobre uns vídeos de nens i nenes amb necessitats educatives especials. La idea a la que s’ha arribat ha estat: Tots som diferents i per això el nostre món a d’assegurar-se […]\n6 de novembre de 2017 Manent Rambla Activitats, Primària


Xerrada sobre les dones mulsulmanes a Occident.\nPosted on 21 abril 2017 27 abril 2017 by Júlia López\nEl divendres 21, al Casal del Barri del Poblenou va tenir lloc la xerrada: “Ser una dona mulsumana a Occident: patriarcat, mites i prejudicis”, a càrrec de Wafaa Moussaoui Rahhab. (*)\nActivista feminista catalana i mulsumana, dedicada a lluita pels drets humans, en les seves xerrades sempre molt interessants, intenta desmitificar els mites i prejudicis que existeixen als nostres païssos sobre les dones mulsumanes. Des de la proximitat, la compresió i la integració de les diferencies, segons ella “cal incidir en en el que es uneix a totes les dones, i respetar la manera de pensar o viure de cadascú”. Wafaa parla de la religió, del vel i de la vida quotidiana, i estimula un debat molt productiu entre tots els assistents . Mireu el video.\n(*) Divendre s 21 d’abril a les 18:30h. Casal de barri del Poblenou\nRambla del Poblenou, 49, baixos


Vius la teva vida a la teva manera? – Psicòloga a Vic\nViure a la teva manera sense impedir ni perjudicar que els altres visquin a la seva pròpia i aconseguir l’harmonia mútua és un autèntic art reservat sols als més savis.\nTOT el que necessites per estar bé i en pau, està a dins teu.\nTots et donen lliçons oi?\nTots et donen consells, però no et parlen del que és essencial i molt menys ningú et diu com aconseguir-ho perquè no és fàcil, ni senzill, i més la gent no vol aprofundir, ni vol pagar el preu que implica.\nI l’única cosa que hauries de tenir clar és que TOT el que necessites per estar bé i en pau, està a dins teu.\nÉs com que et digués, mira, t’acabo de fer el millor regal de la vida, mira, a sota teu, a sota dels teus peus hi ha un gran llac ple d’aigua pura i cristal·lina, aigua per tota la teva vida, aigua per tot el que necessites per viure bé i sense que mai més et falti res del que realment necessites per estar bé.\nAra bé, no et diré a quina profunditat està, perquè no ho sap ningú, més que TU! Perquè dependrà sols de tu, del teu esforç, gratar i gratar fins que aparegui l’aigua, la teva aigua.\nTots tenim aquesta sort, aquest regal, però saps? La gent passa d’esforçar-se i de fer el forat, sols es queden quiets esperant que la vida els hi regali TOT, i si plou i tenen aigua estan contents i quan deixa de ploure estan amargats i tristos i es queixen del temps.\nI ja està!, aquesta és la vida de quasi tots.\nTot el que necessites està a dins teu si t’esforces el suficient a trobar-ho, en descobrir-ho.\nÉs cert que molta gent li fa por el que podem trobar a dins seu si busquen massa, però si graten veuran que\nsols hi ha aigua pura, si és cert que pot-ser (pràcticament segur) que les primeres capes trobaràs fang i pedra, però si grates una mica més veuràs que tots som aigua, aigua pura, aigua neta, VIDA…\nGratar sota teu, gratar dins teu suposa un esforç, si, però et farà més sàvia, més humil, més forta, més lliure, aprendràs a respectar-te, a estimar-te, a valorar-te, et farà una guerrera indestructible.\nPerò la gent prefereix esperar que plogui….i així ens va.\nLa culpa sempre és del temps.\n" Sempre que patim donem la culpa a algú o a alguna cosa, inclús encara ho fem pitjor i ens culpem a nosaltres mateixos! Quan l'única cosa que hauríem de fer és mirar dins nostre i buscar la pau en l'únic lloc on realment està. "\nComentaris addicionals als meus posts d'Instagram\nCada dia intento comentar algun pensament o reflexió que et pugui ajudar a viure amb més consciència i amb més pau, però quan puc també en faig alguna petita ampliació aquí a la web, en cas que et puguin ser útils aquí tens un enllaç a un nou post comentat, espero i desitjo que t’agradi.