CENTCAMES: noviembre 2010\nVOLTA A PEU EL RAVAL\nEl pròxim dilluns 6 de desembre a les 11:30 del matí està la volta a peu al raval (Gandia), son 10'4Km completament plans i hi ha de temps per apuntar-se fins el dia 3 de desembre. Per apuntar-se hi ha que pagar 3 euros i es pot fer amb targeta de credit o per transferència a través de somesport. Després anirem de dinar a la platja de Gandia.\nPublicado por CENTCAMES en 8:10 No hay comentarios:\nMITJA MARATÓ "ACUÀTICA" DE BENIDORM\nEl dissabte 27 de novembre vam estar un grup d'amics dels Cent Cames a Benidorm per passar el cap de setmana en família, alguns van córrer o millor dit nadar la mitja marató. Aquest any va ser nocturna començant a les 6 de la vesprada amb una aigua a rius en tota la cursa, donava igual on es xafarà, tot era aigua.\nAbans de la prova vam estar parlant amb el campió del mon Martín Fiz qui ens va donar salutacions per a tots el membres del club, animant-nos a continuar fent esport i a més se'l va convidar a que vinguera a la propera volta a La Pobla 2011, cosa que segons la seua agenda ho tindrà present, ahí està la foto amb Ernesto i Pepe Micó.\nTambé vam saludar a l´amic del club sent un més de nosaltres Recarero Agulló qui també va donar records per a tots, en la cursa va anomerar el nostre poble, la Vall d´Albaida i els Cent Cames, a més d'una espectacular narració de tota la mitja i amb unes paraules d´ànim i de força que ens va posar a tots la pell de gallina.\nCom hem dit es vam mullar de valent, però això a Ernesto no li va fer que anarà com una fona, així es va pegar al de la bandera de 1.30 i va estar a punt de portar-la ell, creiem que el secret estava en que així com tots anavem amb roba, ell anava igual que a la volta a la Pobla i també el plat de "pastelitos" que es va menjar despres de dinar, el va fer triomfar a Benidorm a l'igual que ho fera fa anys Raphael.\nRamón va fer la seua primera mitja, amb un red bull abans, amb un molt bon temps. Fabra anava amb les ulleres que no es veia, així en el km. 19 se li va creuar no sap si una dona de 200 kg. amb un abric de pell roig o una ossa com la mare de Yaky i Nuca, el fet es que va topetar amb ella rebotant 5 metres cap enrere. Micó a l'igual que Ernesto anava igual que la volta a La Pobla com si fos Agost, Rafa el de Quatretonda ens va sorprendre posant-se un trage amb peluca a l'estil dels Abba, i\nXimo, Tono i Anastasi estaven tan calats d´aigua que pareixia que vingueren de la platja de fer surf. A més teniem al km. 10 i 20 a la veu de l´entrenador, Josevi, dient-nos "zancada llarga, braços en moviment".\nTambé les famílies que estaven ahí es van banyar tots, però tot a valgut la pena per estar tots junts i estar pensant en tornar si pot ser.\n281 2064 ERNESTO PERELLÓ TALENS C. A. Cent Cames NS 1:30:31\n423 2035 SALVADOR FABRA SANJAIME 1:34:37 C. A. Cent Cames\n494 1355 RAMON BATALLER OLTRA 1:36:08 C. A. Cent Cames\n734 2077 ANASTASIO AMOROS NACHER 1:40:02 C. A. Cent Cames\n1053 2066 RAFA OLTRA BENAVENT 1:46:02 C. C. Fuig Que et Xafe\n1255 1968 JOSE MICO VIDAL 1:49:14 cent cames\n1514 1595 ANTONIO REVERT FERRI 1:54:33 C. A. Cent Cames\n1906 1890 XIMO SANJUAN BATALLER 2:05:15 C. A. Cent Cames\nPublicado por CENTCAMES en 7:48 2 comentarios:\nLa prova va discorrer tota plana amb prou de vent en alguns llocs, però es va poder disfrutar de la volta, el Sr Paco va ser la primera mitja marató que feia, ara ja saps el que es, i la Sra Imma va tornar a quedar molt be 8 posició en una carrera de 2300 participants, va anar Ernesto al seu costat tota la volta.D altra banda Salvador va esmorçar eixe dia molt bé uns spaghetti amb tonyina, una hora i mitja abans, un poc just.\n108 1886 CLOQUELL GOMAR, HECTOR 24 0:28:26 1:23:26 1:23:26 3,57 a 0:18:07\n357 1632 FABRAN SANJAIME, SALVADOR 72 0:32:01 1:30:46 1:31:06 4,19 a 0:25:47\n594 1250 IBAÑEZ CATALA, JUAN LUIS 54 0:33:58 1:35:16 1:35:40 4,32 a 0:30:21\n639 172 ANDRES MOSCARDO, ISAAC 235 0:35:29 1:35:52 1:36:32 4,35 a 0:31:13\n868 124 PERELLO TALENS, INMA C.A.8 0:36:30 1:40:00 1:40:42 4,46 a 0:35:23\n869 125 PERELLO TALENS, ERNESTO 164 0:36:30 1:40:00 1:40:42 4,46 a 0:35:23\n1048 149 VIDAL CANET, MANUEL 371 0:37:16 1:43:20 1:43:41 4,55 a 0:38:22\n1071 1332 MICO VIDAL, FRANCISCO JAVIER 258 0:38:04 1:43:20 1:44:04 4,56 a 0:38:45\n1396 2003 MICO VIDAL, JOSE 245 0:38:45 1:48:30 1:49:15 5,11 a 0:43:56\n1485 1994 GOMAR MOSCARDO, PACO 265 0:40:50 1:49:17 1:50:37 5,15 a 0:45:18\n1605 195 PASCUAL SABATER, JOSE VICE 376 0:40:58 1:51:35 1:52:56 5,21 a 0:47:37\n1690 123 PERELLO TALENS, MONICA 22 0:38:53 1:54:50 1:55:33 5,29 a 0:50:14\n1929 947 SANJUAN BATALLER, XIMO 343 0:43:42 2:02:44 2:03:43 5,52 a 0:58:24\nPublicado por CENTCAMES en 9:31 No hay comentarios:\nUna carrera dura com tots els anys, el Sr.Ernesto va passar com un coet a Salva en la última pujada, la seua germana Imma queda 2 de la seua categoria,ja son dos, així que supose que algo van menjar la familia perello talens eixa nit ja que van llançats tots dos.D´altra banda resaltar el "pique" Vicent Juan , Javier Paco, molt junts els dos en temps.\n15 GOMAR TORMO, JOAN 13 Senior Masc C. A.0:58:10 03:50 5\n69 GOMAR BOTELLA, VICENT 16 Veterans A Ma1:04:39 04:15 30\n74 GOMAR FRANCES, JUAN 18 Veterans A Mas 1:04:52 04:16 31\n118 ANDRÉS MOSCARDÓ, ISAAC 82 Senior Masc1:07:49 04:28 55\n123 PERELLO TALENS, ERNESTO 32 Veterans A1:08:03 04:29 58\n143 FABRA SANJAIME, SALVADOR 38 Veterans 1:09:34 04:35 66\n159 BATALLER OLTRA, RAMON 43 Veterans A 1:10:34 04:39 75\n206 PERELLO TALENS, IMMA 2 Veterans A Fem1:12:42 04:47 90\n259 MICO VIDAL, FRANCISCO JAVIER 148 Sen 1:14:25 04:54 117\n260 GOMAR MOSCARDÓ, PACO 69 Veterans A 1:14:28 04:54 118\n350 VIDAL CANET, MANUEL 191 Senior Masc 1:17:45 05:07 159\n386 MICÓ VIDAL, JOSÉ 105 Veterans A Masc 1:18:49 05:11 172\n408 PASCUAL SABATER, JOSE VICENTE 220 Se 1:19:35 05:14 182\n432 CLIMENT SANESTANISLAO, HECTOR 231 1:20:54 05:19 187\n500 PERELLO TALENS, MONICA 8 Veterans A 1:24:27 05:33 218\n544 CLOQUELL GOMAR, INMA 13 Veterans A F 1:27:47 05:47 235\n578 SANJUAN BATALLER, XIMO 153 Veterans A 1:32:56 06:07\nPublicado por CENTCAMES en 9:17 No hay comentarios:\nSegons l'ajuntament i la diputació la mitja marató d'ontinyent te modificacions, ara s'anomena I Gran fons d'Ontinyent. Per obres en la carretera de moixent i la carretera de buenavista no es pot passar, així que el gran fons tindrà 17'8Km en compte de 21'1km. L'hora serà la mateixa pero el recorregut serà més pla.\nPublicado por CENTCAMES en 1:21 No hay comentarios:\nMITJA MARATÓ MONTANYA CARRÍCOLA\nel pròxim 3 d' abril de 2011 a les 10:00 matí tindrà lloc la 1ª Mitja Marató de Muntanya Carrícola Compac. Hi ha una pàgina web www.mitjamaratodemuntanyacarricola.com, en la que podem consultar el recorregut i l' altimetria, i animar-mos amb propostes, sugeriments, ... Les inscripcions començara quan passe la mitja o el gran fons d' Ontinyent.\nPublicado por CENTCAMES en 1:18 1 comentario:\nLA VALL DE PUNTA A PUNTA\nEns han comunicat que el proper 19 de febrer hi ha una eixida d´amics en la que es preten travesar tota la Vall d'Albaida, desde Fontanars a Llutxent (o Pinet). Seria eixida desde Fontanars fins a Ontinyent i pel camí Reial de Gandia, passant per La Pobla fins a Llutxent o Pinet. La distància encara no està medida però estarà sobre 60km. El ritme serà suau amb cotxes d´assistència. De moment si algú li agrada la idea ja pot anar preparan-se esta bonica eixida. També si algú no vol fer els 60 km pot engantxar-se en algún punt. Quant sapiem més dades ja es comunicarà per aquest mig.\nPublicado por CENTCAMES en 4:52 No hay comentarios:\nJA SOM UN MEMBRE MÉS\nDesde la setmana passada som un més i li diuen MANU, com el seu pare, i segons ens diu te bones cames per correr. Enhorabona a Manu i la seua dona, ara hi haura de comprar-se un carret de correr per a les carreres i per fer les sèries.\nPublicado por CENTCAMES en 4:50 1 comentario:\nFa uns mesos ja publicarem que havia eixit un carnet de corredor. Ja en algunes carreres el demanen, de moment pareix que siga una forma de controlar la gent, de donar informació, etc. Hi han dos el bàsic(sense cost) i el plus (amb cost). Alguns ja ens hem tret el bàsic per veure com funciona. Si algú se´l vol traure és molt senzill, és buscar carnet del corredor i omplir quatre dades.\nMITJA MARATÓ A SANTA POLA\nEl proper 23 de gener es la mitja marató de Santa Pola. Hi ha un llímit de 6000 corredors; per els participans i per el poc allojament que hi ha prop de l'eixida cal inscriures ja i reservar. Qui vullga que ho diga abans del 21 de novembre, el preu es de 10 euros si tens xip i 13 si no tens, www.mitjasantapola.com .Per dir qui vol vindre enviar un e-mail a salfabra@gmail.com . El preu de l'hotel encara no està confirmat pero al llarg de la setmana enviarem un e-mail dient el preu.\nTambé hui ens han dit els amics de Quatretonda que s'està mirant viatge a Barcelona per a la marató el proper 6 de març, qui vullga fer-la ja toca preparar-se ,que ho diga per apuntar i per informar preu hotel,tren ,segons ens informen els de Quatretonda.\nPublicado por CENTCAMES en 4:35 No hay comentarios:\nCARRERA QUE VA COMENÇAR AMB PLUJA I FRED I QUE ENS VA CANVIAR EL TEMPS EN EL KM 2 AMB SOL I CALOR 6.8 KM QUE VAN SER PROU PLANETS PER A LO QUE ES EL POBLE.IMMA PERELLO QUEDA 2 DE LA SEUA CATEGORIA, ENHORABONA.\nD ALTRA BANDA HECTOR VA FER "LA MARATON DEL ESPADAN" AMB UN TEMPS DE\n34 280 CLOQUELL GOMAR HECTOR 6,28 24 299 4:33:12 HORES\nQUEDÀ 34 DE 500 CORREDORS ENHORABONA.\n13 GOMAR TORMO, JOAN 5 Veterans A Masc 0:24:21 03:35 6\n41 GOMAR BOTELLA, VICENT 18 Veterans A 0:26:03 03:50 25\n56 GOMAR FRANCES, JUAN 27 Veterans A Ma 0:26:40 03:55 34\n83 ANDRÉS MOSCARDÓ, ISAAC 34 Senior Mas 0:28:16 04:10 55\n112 FABRA SANJAIME, SALVADOR 54 Veteran0:29:07 04:17 73\n137 PERELLO TALENS, ERNESTO 66 Veterans0:29:43 04:22 89\n154 PERELLO TALENS, IMMA 2 Veterans A 0:30:08 04:26 101\n200 GOMAR MOSCARDÓ, PACO 101 Veterans 0:31:03 04:34 134\n210 CLIMENT SANESTANISLAO, HECTOR 106 V 0:31:32 04:38 144\n217 BATALLER OLTRA, RAMON 109 Veteran 0:31:39 04:39 150\n225 FAYOS MICO, IVAN 113 Veterans A Mas0:31:58 04:42 155\n230 VIDAL CANET, MANUEL 77 Senior Masc0:32:03 04:43 159\n236 MICÓ VIDAL, JOSÉ 118 Veterans A Masc0:32:11 04:44 162\n287 ESTEVE MONTANER, BERNARDO 87 Senior0:34:08 05:01 199\n288 PASCUAL SABATER, JOSE VICENTE 142 V 0:34:15 05:02 200\n295 PERELLO TALENS, MONICA 14 Veterans 0:34:24 05:04 205\n320 MONZÓ GOMAR, IDA 13 Senior Fem C. A.0:35:41 05:15 220\n345 CATALA COGOLLOS, ANA 23 Veterans A F0:38:47 05:42 0\n346 SANZ GARCIA, ELIZABETH 24 Veterans A 0:38:52 05:43 0\nPublicado por CENTCAMES en 4:19 No hay comentarios:


Amb l'activitat física, les necessitats naturals del cos augmenten significativament. L'augment del treball dels músculs requereix una major ingesta d'oxigen i energia. Per a la vida normal, el cos necessita energia. Es excreta en el metabolisme dels nutrients. No obstant això, amb l'esforç físic, els músculs requereixen més energia que en repòs.\nAmb l'estrès a curt termini, per exemple, quan intentem atrapar un autobús, el cos és capaç de proporcionar ràpidament una ingesta energètica més gran als músculs. Això és possible a causa de la disponibilitat de reserves d'oxigen, així com a través de reaccions anaeròbiques (producció d'energia en absència d'oxigen). La necessitat d'energia augmenta significativament amb l'activitat física prolongada. Els músculs requereixen més oxigen per a proporcionar reaccions aeròbiques (producció d'energia amb oxigen). Estàndards diaris d'activitat física: què són?\nEl cor d'una persona en repòs es redueix a una freqüència d'aproximadament 70-80 batecs per minut. Amb activitat física, la freqüència (fins a 160 batecs per minut) i la potència dels batecs del cor augmenten. Al mateix temps, l'expulsió cardíaca en una persona sana pot augmentar més de quatre vegades, i per a atletes entrenats - gairebé sis vegades.\nEn repòs, la sang és bombada pel cor a una velocitat d'uns 5 litres per minut. Amb l'activitat física, la velocitat puja a 25-30 litres per minut. L'augment del flux sanguini s'observa principalment en els músculs de treball, que són els més necessaris. Això s'aconsegueix reduint l'abastament de sang de les zones menys actives en aquest moment i l'expansió dels vasos sanguinis, que proporciona un major flux de sang als músculs que funcionen.\nLa sang circulant ha de ser suficientment oxigenada (oxigenada), de manera que la velocitat respiratòria també augmenta. En aquest cas, els pulmons estan millor plens d'oxigen, que després penetra a la sang. Amb l'esforç físic, la velocitat d'entrada d'aire als pulmons augmenta a 100 litres per minut. Això és molt més que en repòs (6 litres per minut).\n• La quantitat de corrent cardíaca en un corredor de marató pot ser un 40% més que per a una persona no entrenada. L'entrenament regular augmenta la mida del cor i el volum de les cavitats. Durant l'activitat física, la freqüència cardíaca (nombre de cops per minut) i la producció cardíaca (el volum de sang expulsat pel cor en 1 minut) augmenten. Això es deu a una major estimulació nerviosa, que fa que el cor treballi dur.\nAugment del retorn venós\nEl volum de sang que torna al cor es veu millorat per:\n• reducció de la resistència vascular en el gruix dels músculs a causa de la vasodilatació;\n• S'han realitzat nombrosos estudis per estudiar els canvis en el sistema circulatori durant l'exercici. Es va demostrar que són directament proporcionals a la intensitat de l'activitat física.\ntreball dels músculs (la seva reducció i relaxació);\n• moviments del cofre amb respiració ràpida, que provoquen un efecte de "succió";\n• estrenyiment de les venes, que accelera el moviment de la sang al cor. Quan els ventricles del cor s'omplen de sang, les seves parets s'estenen i es contrauen amb major força. D'aquesta manera, el cor expulsa un augment del volum de sang.\nDurant l'entrenament, el flux de sang als músculs augmenta. Això garanteix el lliurament oportú d'oxigen i altres nutrients necessaris per a ells. Fins i tot abans que els músculs comencin a contreure's, el flux sanguini en ells s'incrementa amb els senyals procedents del cervell.\nEls impulsos nerviosos del sistema nerviós simpàtic causen dilatació (expansió) dels vasos del múscul, permetent que un major volum de sang flueixi cap a les cèl·lules musculars. Tanmateix, per mantenir els vasos en l'estat dilatat després de la dilatació primària, els canvis locals en els teixits segueixen - una disminució del nivell d'oxigen, un augment del nivell de diòxid de carboni i altres productes metabòlics acumulats com a resultat de processos bioquímics en el teixit muscular. L'augment local de la temperatura causat per la producció de calor addicional amb la contracció muscular també contribueix a la vasodilatació.\nA més dels canvis directament en els músculs, l'emplenament de sang d'altres teixits i òrgans disminueix, la qual cosa menys necessita una major ingesta d'energia durant l'activitat física. En aquestes àrees, per exemple, a l'intestí, s'observa l'estrenyiment dels vasos sanguinis. Això condueix a una redistribució de la sang a les zones on més es necessita, proporcionant un subministrament de sang augmentat als músculs en el proper cicle de circulació sanguínia. Amb l'activitat física, el cos consumeix molt més oxigen que en repòs. En conseqüència, el sistema respiratori ha de respondre a la necessitat creixent d'oxigen augmentant la ventilació. La freqüència de la respiració durant l'entrenament augmenta ràpidament, però el mecanisme exacte d'aquesta reacció es desconeix. L'augment del consum d'oxigen i la producció de diòxid de carboni causa irritació dels receptors que detecten canvis en la composició del gas de la sang, la qual cosa al seu torn provoca l'estimulació de la respiració. No obstant això, la reacció del cos a l'estrès físic s'observa molt abans que es registraran els canvis en la composició química de la sang. Això indica que hi ha mecanismes de retroalimentació establerts que envien un senyal als pulmons al començament de l'esforç físic, augmentant així la velocitat respiratòria.\nAlguns experts suggereixen que un lleuger augment de la temperatura, que s'observa, tan aviat com els músculs comencen a treballar, provoca una respiració més freqüent i profunda. Tanmateix, els mecanismes de control que ens ajuden a correlacionar les característiques de la respiració amb la quantitat d'oxigen que necessiten els nostres músculs són els receptors químics que es troben al cervell i les grans artèries. Per a la termoregulació amb activitat física, el cos utilitza mecanismes similars als que es llancen en un dia calorós per refredar-lo, a saber:\n• expansió dels vasos de la pell - per augmentar la transferència de calor a l'ambient extern;\n• augment de la suor: la suor s'evapora de la superfície de la pell, que requereix el cost de l'energia tèrmica;\n• Augment de la ventilació dels pulmons: la calor s'allibera a través de l'exhalació d'aire calent.\nEl consum d'oxigen del cos en els atletes es pot augmentar 20 vegades, i la quantitat de calor alliberada és gairebé directament proporcional al consum d'oxigen. Si la sudoració en un dia calent i humit no és suficient per refredar el cos, una emergència física pot provocar una afecció potencialment mortal anomenada cop de calor. En aquestes condicions, els primers auxilis haurien de ser, al més aviat possible, una disminució artificial de la temperatura corporal. El cos utilitza diversos mecanismes d'auto-refrigeració durant l'activitat física. L'augment de la sudoració i la ventilació pulmonar contribueixen a augmentar la producció de calor.\nCom perdre pes ràpid sense píndoles i fitness\nAnar al gimnàs: triar la roba esportiva femenina adequada\nCom bombar les cames primes?\nCom suportar una dieta i mantenir la bellesa\nEntrepans amb carn de res, pebrot i xampinyons\nBols frescos de cua amb verdures\nSandvitxos calents amb formatge i ou\nAmanida de fruita "Exòtica"\nBiografia de l'artista Mikhail Pugovkin\nUna deliciosa recepta: profiteroles amb peix vermell i formatge per a una taula festiva


Els tràmits de contractació han fet perdre «oportunitats» al SAAS - El Periòdic d'Andorra\nEls tràmits de contractació han fet perdre «oportunitats» al SAAS\nEl director general lamenta que la «durada i lentitud» dels papers fan menys atractiu el mercat laboral\nPublicat el Dilluns, 18 de desembre de 2017 | 03:45 h\nL’Hospital Nostra Senyora de Meritxell. | EL PERIÒDIC\nEl director general del Servei Andorrà d’Atenció Sanitària (SAAS), Josep Maria Piqué, assegura que la capacitat d’Andorra d’atreure professionals mèdics «ha empitjorat». De fet, en declaracions a EL PERIÒDIC, remarca que degut a la «lentitud i durada» dels tràmits d’immigració i laborals, l’hospital ha arribat a «perdre» alguna que altra «oportunitat» de contractació.\nPiqué explica que s’han trobat amb casos on l’hospital ha tingut «una oportunitat molt bona per incorporar un professional, però en vista que es triga tres mesos –o més– en fer els papers, al final la persona ha acabat trobant una altra feina o marxant». A aquest fet s’hi suma la necessitat, a vegades immediata, de cobrir una àrea. I és que hi ha moments concrets en què el centre ha de cobrir una baixa o una vacant, però si s’ha d’agafar a algú forà, la llarga paperassa acaba alentint la contractació i, en conseqüència, «afectant el servei sanitari».\nJ. M. PIQUÉ: «Si es triga tres mesos a fer els papers, al final el professional pot acabar trobant una altra feina»\nEl director puntualitza que des del SAAS s’ha demanat en diverses ocasions als ministeris corresponents que es busquin «sistemes per accelerar al màxim els processos i facilitar les tramitacions» perquè el mercat sanitari andorrà «tingui una mica més d’atractiu». Tot i això, a hores d’ara no es coneix que el Ministeri de Salut ni el d’Afers Socials, Justícia i Interior estiguin endegant cap iniciativa que vagi en aquesta vesant.\nÀrees amb dificultats\nPiqué també especifica que les àrees que es troben amb més mancances a nivell de plantilla són: urgències, anestèsia i psicologia. Pel que fa al primer departament, l’hospital espera veure ampliat el seu personal «en breus, ja que fa poc vam obrir una convocatòria per contractar metges d’urgència i per ara sembla que hi ha possibles candidats». Però en la resta (anestèsia i psicologia), veritablement «estem precaris, sobretot per tema de baixes, perquè malauradament n’hem tingut algunes per malaltia que encara no hem pogut cobrir».\nDiferència de salaris\nUna altre punt que fa més «difícil» trobar personal sanitari és la diferència de salaris entre Andorra i els països veïns. En aquest sentit, Piqué destaca que la «fiscalitat era un atractiu, però amb els convenis de doble imposició, el camí cap a la transparència i tot plegat –des del punt de vista estricament econòmic–, els professionals han deixat de percebre el Principat com un país atractiu en fiscalitat».\nEl director puntualitza que aquesta evolució ha afectat sobretot als metges que venien d’Espanya, «perquè amb França sempre ha sigut complicat competir, ja que a nivell de salaris, per exemple, hi havia (i hi ha) una diferència molt gran». Tot i això, «amb Espanya encara ho podem intentar».\nEn vista que econòmicament Andorra no és competitiva, Piqué considera que cal oferir altres beneficis a nivell de formació i creixement professional. En aquest àmbit, assegura que des de l’hospital ja s’estan fent diversos avenços. Per exemple, «cada cop optem més per fer xarxes de professionals amb altres centres, d’aquesta manera, de les 40 hores setmanals que ha de treballar un metge, li diem que 10 les haurà de fer a la institució mare [de l’especialitat que exerceixi], des d’on podrà conviure amb altres professionals i preguntar els dubtes que tingui, mentre que la resta d’hores les podrà fer a Andorra. D’aquesta manera, es dona un incentiu per formar part d’altres grups i continuar adquirint coneixements en el seu camp».\nCritica d’sdp al pressupost\nEl partit de Socialdemocràcia i Progrés (SDP) va criticar fa unes setmanes que tot i la necessitat de contractar més professional, la partida del pressupost del SAAS que «més s’ha incrementa» de cara a l’any que ve és la relacionada amb aspectes administratius, de gestió interna i de recursos humans del centre mentre que la de personal «ha variat molt poc».\nEn resposta, Piqué remarca que –«com a concepte global– hi ha moltes mancances que l’hospital vol cobrir, però també hi ha necessitats que s’han de sol·lucionar, com invertir en aquelles dependències que han quedat obsoletes». Amb tot, el director creu que el pressupost té en consideració els punt primordials i recorda que en un inici la dotació econòmica que es va demanar des del SAAS era major, «però finalment, el Govern ens la van retallar», per tant, ha calgut prioritzar.


Torrevieja presenta les inversions de parcs, platges, transports i mercats\nL'Ajuntament remodelarà les zones verdes existents i en crearà de noves com la ubicada al carrer Maldonado.\nEl regidor de Transport, Platges i Mercats, Antonio Vidal, i la regidora de Parcs i Jardins, Carmen Gómez, han presentat hui al matí els projectes que desenvoluparan en estes àrees municipals amb la modificació pressupostària per al crèdit extraordinari finançat amb romanents de Tresoreria, que incorpora quasi 49 milions d'euros.\nAntonio Vidal ha destacat la partida destinada a la regeneració de platges, que està dotada amb 1.038.000€ per dur a terme una actuació a la platja del Cura similar a la que ja es va realitzar a la platja dels Locos. Es tracta d'una aportació de sorra de més de 20.000m3, per a la qual es farà un estudi previ dels corrents marins i l'impacte mediambiental. Esta actuació està supeditada a lautorització de Costes.\nEn paraules del regidor “és una actuació complexa en què intervenim diverses administracions, però hi ha predisposició per les dos parts per millorar esta platja urbana tan transitada”.\nContinuant amb l'àrea de platges es durà a terme la substitució de les casetes de socorrisme, un total de 8, i l'adquisició de 5 torres de vigilància per complementar i contribuir a millorar el nou sistema de socorrisme a les platges de Torrevieja.\nEn este sentit Antonio Vidal ha donat compte de la partida de 1.300.000€ referent a controladors d'accés a platges i passejades, es tracta de la pròrroga del contracte que va prestar servei el passat estiu i que va suposar que les platges de Torrevieja fossin les més segures d'Espanya. “Mantenim esta partida per seguretat, ja que si les autoritats tornessin a implementar mesures sanitàries de prevenció no tindríem la possibilitat de tornar a dotar econòmicament el servei de control de platges”, ha explicat Vidal.\nLa vida útil de la infraestructura de la Senda Peatonal de La Mata ha arribat al final per això cal emprendre una actuació perquè esta pugui ser transitada amb normalitat i que els ciutadans puguin gaudir del passeig en la seua totalitat.\nPer això s'està acabant d'ultimar una proposta perquè siga estudiada i autoritzada pel Servei Provincial de Costes que consistiria en la reparació integral de tot el tram que aniria pivotada sobre la base ja existent, s'utilitzaran materials resistents a l'ambient salí per mantenir el mateix traçat.\nJa s'han fet reparacions al tram comprès entre l'Avinguda dels Europeus i l'Avinguda de Soria, així com a la zona del parc del Molí de l'Aigua on es va substituir el pont, el qual presentava danys a la seua estructura, per un de nou més respectuós amb el medi ambient al trobar-se situat en una zona protegida.\nREPOSICIÓ D'INFRAESTRUCTURA I BÉNS D'ÚS GENERAL DEL COMERÇ AMBULANT\n421.000€ és la partida destinada a l'àrea de mercats per a la reposició d'infraestructures i béns d'ús general al recinte on es desenvolupa l'activitat de comerç ambulant tots els divendres. Consisteix en l'eliminació dels parterres i pals d'asfalt, així com la reparació dels tous produïts per les pluges.\nEs delimitaria el segon aparcament habilitat dins del recinte, amb el pintat i la senyalització adequada del mateix. Entre les actuacions a realitzar també hi ha la creació de zones d'ombreja i descans per a usuaris i clients.\nVidal també ha destacat la inversió de 4 milions dʻeuros per al nou sistema de transport col·lectiu de passatgers. Una partida que té com a fi la implantació i la posada en marxa d'un servei que serà totalment diferent del que s'està prestant en estes moments “el qual suposa una millora en tots els aspectes i que serà l'adequat a les necessitats que demana la ciutat” , ha comentat el regidor de Transports.\nCREACIÓ DE NOVES ZONES VERDES I REMODELACIÓ DE LES EXISTENTS\nA l'àrea de Parcs i Jardins a les actuacions a realitzar, l'edil Carmen Gómez ha destacat la remodelació de les zones verdes ja existents com són les zones verdes de Cap Cervera on es col·locarà llamborda en sec a les noves zones de vianants, la construcció i plantació de jardineres laterals limitades amb voreres baixes, la restauració de pistes esportives, així com la col·locació de jocs saludables i mobiliari urbà.\nA la zona coneguda com Banys d'Europa es va dur a terme la instal·lació de reg sostenible ja que l'actual ha arribat a la fi de la seua vida útil. A la urbanització Viñamar (La Mata) es realitzarà la substitució de la instal·lació del sistema de reg així com el ressembrat de gespa i la col·locació de mobiliari urbà. A la zona verda ubicada al parc del Molí es va realitzar una ressembrada de gespa, alçat de l'arbratge, la col·locació de mobiliari urbà i la restauració de la pèrgola existent.\nCarmen Gómez ha volgut destacar la primera fase de la remodelació del Parc de les Nacions amb la restauració completa del tobogan del drac, l'empedrat de passadissos, així com l'estudi de l'arbrat i la substitució de les lluminàries. A la Plaça de la Constitució es farà la primera fase d'una actuació que contempla la substitució del sòl en tractar-se d'una prioritat a causa de l'estat en què es troba pel moviment que han provocat les arrels de l'arbrat.\nTambé es continuaran amb les actuacions a la zona verda de Nova Torrevieja amb la finalització del parc de calistènia i la instal·lació d'exercicis biosaludables, jocs infantils i zones de descans. L'objectiu de la regidoria és destinar la zona a ús esportiu tal com han demanat els veïns.\nGómez ha denunciat que es durà a terme la creació d'una nova zona verda al carrer Maldonado. Es tracta d'una petita parcel·la al nucli urbà on es farà una actuació per respondre a les peticions i necessitats dels veïns de la zona. A La Mata per la seua banda es va dur a terme la col·locació de ombratge i la substitució de la gespa a la Plaça Encarnación Puchol. Pel que fa a les places Perfecta Rodríguez ia la Plaça de l'Agricultura es faran treballs de millora.\nQuant al nou contracte de manteniment de zones verdes, la regidora ha assenyalat que “ens trobem en l'elaboració del plec de manteniment, instal·lació de reg i fonts del terme municipal ja que Torrevieja que ha vist incrementat el seu import per la inclusió de les zones verdes que fins ara no en formaven part”. En referència els jocs infantils ha indicat que "continuem amb la licitació de la substitució després de lʻadaptació del plec a la situació de mercat actual".


La garra de Soro III i Javi força la final definitiva de la Lliga - PilotaViu\nDiumenge, 30.4.2017 18:30h Escala i Corda\nJavi ha jugat amb una tireta a l'ull dret per culpa dels punts que va rebre.\nBenidorm, Felix, Javi, Monrabal, Pelayo, Pere Roc II, Soro III, Vila-real, XXVICircuitEiC\nLa parella de Soro III i Javi (Ajuntament de Vila-real) ha forçat este matí la partida de desempat de la Lliga Professional d'escala i corda, després de guanyar per un ajustat 60-50 la segona partida de la final al trio format per Pere Roc II, Félix i Monrabal (Ajuntament de Benidorm). El trinquet de Pelayo, ple de gom a gom, ha viscut una partida molt disputada i bonica, d'aquelles que fan afició. La partida, que ha sigut d'un nivell altíssim, s'ha decidit als jocs finals després d'un joc constant, de pegada, quinzes llargs i moltes alternatives. Finalment, Soro III i Javi s'han endut el punt en la final, malgrat que el trio també ha jugat a un nivell espectacular. El pròxim diumenge, dia 7 de maig, es disputarà la partida definitiva, que decidirà l'equip guanyador de la Lliga Professional d'escala i corda.\nL'ambient ha sigut de gala amb una 'trinquetà' que omplia l'escala i les graderies de 'la Catedral'. L'ambient ha fet honor a la importància de la partida. Els fans de Pere Roc II han omplit la graderia del rest, molt fidels en les dos finals, mentre que a l'escala és on hi havia mes seguidors de la parella, hui de roig. Molts jugadors no s'han volgut perdre una partida decisiva com la de hui, com ara Genovés II, Carlos, Santi de Silla i el seu germà Jesús i també personalitats del món de la pilota i la política, com ara el president de les Corts, Enric Morera.\nLa partida ha començat amb el trio, de blau, al dau. S'han anotat els primers dos jocs amb solvència. La parella havia entrat un poc freda a la final i els blaus, en canvi, molt concentrats, 15-25. Soro III, en una de les que ha fallat ha colpejat el cristall de la llotgeta de baix de Pelayo però de seguida ha aconseguit, primer des del rest i després des del dau, posar el 25-25 amb bones pilotades, constància i la cobertura de camp de Javi, que té molta envergadura. No obstant això, els dos equips han patit molt per a aconseguir cada joc, el nivell ha estat molt alt en tot moment i amb quinzes llargs, que s'han decidit amb genialitats, perquè tant la parella com el trio han tornat quasi tot, amb molta pegada.\nMalgrat la derrota, el trio ha jugat a un nivell molt alt. Fotografia: Juan Rofrigo Legua.\nEls blaus s'han tornat a avançar des del rest, des d'on Pere Roc II, aclamat pel seu públic, es creixia. Tanmateix, els rojos s'han anotat tres jocs seguits en un moment decisiu per a posar-se per primera vegada amb dos jocs d'avantatge, 40-30. Javi arribava a tot i Soro III, molt concentrat durant tota la partida, lluitava cada quinze com si fora l'últim. El nové joc de la partida ha sigut un dels més disputats. Les alternatives han sigut constants amb Val per als dos equips. Si guanyaven els rojos, la partida es podia trencar, però els blaus han tirat de punt d'honor i, amb quinzes eterns guanyats amb paciència i precisió, s'han anotat dos jocs per a posar de nou la igualada, 40-40, i tot per decidir.\nEn este moment han arribat els jocs de les pilotes parades, de la tensió i de buscar la zona de l'escala per a poder posar en dificultats l'equip contrari. L'ambient ha sigut de respecte absolut i els centenars de persones que han omplert el trinquet del cap i casal han fet silenci absolut en cada pilota parada a l'escala, conscients de l'importància que té cada quinze en una partida com esta. Els blaus s'ha anotat el seu tercer joc consecutiu per a aconseguir el 40-45 i posar en un compromís els rojos que, però, no s'han immutat i han fet tres jocs consecutius, de nou, fins a arribar al 55-45 amb jocs on els blaus sí que han comés prou errors i on les pilotes parades tretes per Soro III han sigut determinants.\nEl següent joc, el que ha fet quinze de la final, era determinant, ja que els rojos podien tancar la partida i els nervis als dos conjunts eren màxims. Els blaus l'havien tancat i se l'havien ja anotat amb prou comoditat des del dau, tanmateix, una protesta de Soro III ha fet rectificar l'home bo, ja que la pilota ha pegat en un espectador, per tant, estava parada. Així, el joc ha continuat però, finalment, els blaus se l'han anotat després de molta brega amb grans pilotades i amb gran emoció, 55-50. El darrer joc han aconseguit tancar-lo els rojos des del dau. Com tots els jocs, ha sigut molt disputat i els blaus han venut molt cara una derrota que s'ha decidit, com a Sueca, per detalls, per destells de qualitat d'una parella que hui sí que ha estat més encertada i compenetrada en els moments decisius per a posar el 60-50 final.\nSoro III s'ha mostrat molt concentrat, conscient de la importància de la partida. Fotografia: Juan Rodrigo Legua.\nLa parella ha fregat la perfecció, ha jugat molt bé, constant, amb un Soro III especialment concentrat i un Javi que ha demostrat que té tots els problemes a l'ull superats i que ha cobert molt bé els espais davant, tancant molts quinzes amb pilotes baixes. Malgrat la derrota, els tres jugadors de Benidorm han jugat durant tota la partida a un nivell espectacular i demostrant molta compenetració i concentració. Monrabal ha estat molt atent i encertant tot el que tocava. Félix, com sempre, amb veterania, col·locació i inteligència i Pere Roc, excels al rebot, on ens ha deixat algunes pilotades traent-la des de terra senzillament espectaculars.\nEste resultat força la tercera i definitiva partida de la final de la Lliga Professional d'escala i corda, que es disputarà també a Pelayo el pròxim diumenge dia 7 de maig. Serà, com deien els pilotaris en finalitzar, una altra partida igualadíssima que es decidirà per quinzes puntuals. Qui guanye aquella partida es proclamarà campió de la Lliga Professional d'escala i corda. En set dies, tindren nou equip campió.\nPodeu veure la partida en directe a través del canal de Youtube de pilotavaleciana.tv.


Descripció i àmbit. Esport\nEl Decret legislatiu 1/2000 de 31 de juliol pel qual s’aprova el Text únic de la Llei de l’Esport estableix en el títol segon, capítol primer, que correspon al Consell Català de l’Esport com a organisme representant de l’Administració de la Generalitat el promoure i organitzar l’activitat de l’esport escolar i universitari, conjuntament amb les entitats i els organismes públics que tenen competències en aquest camp.\nL’esport universitari és l’esport practicat en l’àmbit universitari i organitzat pels serveis de esports de cada universitat en les diferents vessats: competició, recreació, salut, etc.\nLa Llei de l’Esport preveu que correspon a cada universitat organitzar i fomentar l’activitat física i esportiva de la seva comunitat, al mateix temps que estableix que els clubs que es formin entre els universitaris practicants de l’esport s’han d’inscriure al Registre d’Entitats Esportives de la Generalitat de Catalunya i, si aquests volen prendre part en competicions oficials d’àmbit federatiu, s’han d’afiliar a la federació catalana corresponent en la modalitat esportiva que els interessi.\n1. L'esport universitari a Catalunya\nEl Text únic de la Llei de l’esport (Decret legislatiu 1/2000, de 31 de juliol), estableix en el títol 2, capítol 1, article 35, que són funcions del Consell Català de l’Esport promoure i organitzar l’activitat d’esport escolar i universitari, conjuntament amb les entitats i els organismes públics que tenen competències en aquest camp. Més endavant, en el títol 3, capítol 1, article 34, la Llei estableix que correspon a cada universitat organitzar i fomentar l’activitat física i esportiva de la comunitat respectiva i que l’educació física i esportiva d’àmbit interuniversitari és coordinada i assessorada pel Consell d’Esport Universitari de Catalunya. La Llei estableix també, que els clubs que es formin entre els universitaris practicants de l’esport s’han d’inscriure al Registre d’Entitats Esportives de la Generalitat de Catalunya i, si volen prendre part en competicions oficials d’àmbit federatiu, han d’afiliar-se a la federació catalana corresponent, a la modalitat esportiva que els interessi.\nEl Decret 12/1990 de 9 de gener, pel qual es regula el Consell d’Esport Universitari de Catalunya (endavant CEUC), l'estableix com a l’òrgan coordinador i assessor en matèria d’activitats d’educació física i esportiva en l’àmbit interuniversitari, i estableix els criteris i les directrius oportunes. La Generalitat de Catalunya, mitjançant la Secretaría General de l’Esport (endavant SGE) donarà suport a les activitats esportives universitàries, i establirà les mesures de col·laboració i coordinació oportunes a fi de coadjuvar a una millor actuació de l’activitat física esportiva en el sistema educatiu universitari. El CEUC s’adscriu al Departament d’Universitats, Recerca i Societat de la informació i està constituït, entre d’altres, pel president (director general d’Universitats), vicepresident (director general de l’Esport), un representant de SGE i vocals (rectors de universitats catalanes, 1 representant de la Unió de Federacons Esportives de Catalunya, representants de clubs esportius universitaris, etc.).\nD'altra banda, el Consell Interuniversitari de Catalunya (endavant CIC) és l’òrgan de coordinació del sistema universitari de Catalunya i de consulta i assessorament del Govern de la Generalitat en matèria d'universitats, té la missió de facilitar la coordinació entre la comunitat universitària i l'Administració educativa i gestiona determinades polítiques, com les que li encomana la Llei d’universitats de Catalunya o les encomanades per les universitats o pel departament competent en matèria d'universitats.\nÉs en aquest context que la Secretaria General de l’Esport, mitjançant el Consell Català de l’Esport i juntament el Consell Interuniversitari de Catalunya i les Universitats Catalanes, l’any 2013 va impulsar l'elaboració del Pla Estratègic d’Esport Universitari de Catalunya 2013-2020 (endavant PEUC), amb l’objectiu principal de consolidar la integració efectiva de l’esport universitari en el conjunt del sistema esportiu català i incrementar la participació dels universitaris en les activitats fisicoesportives enteses com a part important de la seva formació integral. El procés d’elaboració del PEUC va comptar amb la participació de més de 60 persones expertes d’administracions i entitats en representació de diferents àmbits esportius vinculats d’una manera o altra a l’activitat de l’esport universitari. El Pla Estratègic d’Esport Universitari desenvolupa actuacions amb la intenció de fomentar aspectes que permetin millorar la transversalitat amb els diferents àmbits que s’esdevenen al voltant de l’esport universitari (les activitats, la salut, la formació, la recerca, els equipaments, etc.).\nL’any 2014, en la reunió del CEUC celebrada el 29 de gener i en seguiment d’allò establert en l’article 6 del Decret 12/1990 de regulació del Consell d’Esport Universitari de Catalunya, s'acordà la creació de dues comissions especifiques:\nla Comissió de Seguiment del PEUC, inclosa en mateix CEUC.\nla Comissió Esport Català Universitari (ECU), representada per les 12 universitats catalanes, per organitzar els Campionats de Catalunya Universitaris i coordinar l’activitat esportiva universitària.\n2. Els campionats de Catalunya universitaris\nL’Esport Català Universitari (ECU), que es va establir com a comissió específica en el marc de Consell de l’Esport Universitari de Catalunya l’any 2014, és l’ens que agrupa totes les universitats catalanes i mitjançant el qual es coordinen els Campionats de Catalunya Universitaris. L’ECU té com objectiu bàsic el foment de la pràctica esportiva entre els membres de les comunitats de les diferents universitats catalanes (estudiants, personal docent i investigador PDI i personal d'administració i serveis PAS), mitjançant competicions esportives i la promoció dels valors i l’esperit esportiu dels seus participants, així com la implicació de les diferents entitats i organismes implicats en l’esport universitari.\ncada curs acadèmic o exercici pressupostari, una universitat, del total de les 12 catalanes que formen part de l’Esport Català Universitari -ECU, per un sistema rotatiu acordat per unanimitat, és l’encarregada de coordinar l’organització dels Campionats de Catalunya Universitaris, les competicions que s’estableixen dins de l’àmbit interuniversitari. El Consell Català de l’Esport atorga anualment una subvenció destinada a l’organització d’activitats d’esport universitari (Campionats de Catalunya Universitaris, Cursa UniRun, etc.), un ajut que recau en la universitat de l’ECU que té aquesta tasca.\nCoordinació dels Campionats de Catalunya\n3. Universitats amb programes d’ajut a esportistes d’alt nivell\nEl Consell Català de l’Esport de la Generalitat de Catalunya, mitjançant la intervenció del Centre d’Alt Rendiment de Sant Cugat i el mateix Servei d’Atenció a l’Esportista (SAE), té signats convenis de col·laboració amb diferents universitats catalanes pels quals s’estableixen programes de tutoria i seguiment a esportistes d’alt nivell català que cursen estudis universitaris, per tal de facilitar la conciliació de l’esport amb la tasca acadèmica.\nIgualment, el Consejo Superior de Deportes preveu, mitjançant resolució anual al BOE, subvencions per a les universitats que tenen programes propis d’ajuts a esportistes d’alt nivell estatal.\n4. Esport universitari a l'Estat espanyol\nEl Consejo Superior de Deportes (CSD), juntament amb les universitats, és l’encarregat de coordinar les activitats esportives d’àmbit estatal, col•labora en la promoció esportiva en els centres universitaris i és el responsable de la participació universitària en competicions internacionals. Aquestes funcions les du a terme mitjançant el Comité Español del Deporte Universitario (CEDU).\nEls Campionats d’Espanya Universitaris (CEU) són convocats anualment per la Presidència Consejo Superior de Deportes mitjançant resolució al BOE i estableix el programa esportiu i les condicions que regulen les subvencions anuals per a les universitats participants. Les mateixes universitats que hi participen són les responsables d'inscriure els seus esportistes seleccionats.\n5. Esport universitari a l'àmbit internacional\nEl Consejo Superior de Deportes (CSD) és el responsable a l’Estat espanyol de la participació universitària en competicions internacionals mitjançant el Comité Español del Deporte Universitario (CEDU), que és membre associat de la Federació Internacional d’Esport Universitari (FISU) i de l’Associació Europea d’Esport Universitari (AEDU). El mateix CEDU és responsable de coordinar i organitzar la participació espanyola en les competicions i activitats internacionals.


El psiquiatre que va examinar l'acusat de matar un olotí a ganivetades creu que té "atacs de ràbia" amb l'abús de drogues i la dona sosté que la víctima volia abusar d'ella - Garrotxa Digital\nComentaris tancats a El psiquiatre que va examinar l’acusat de matar un olotí a ganivetades creu que té “atacs de ràbia” amb l’abús de drogues i la dona sosté que la víctima volia abusar d’ella\nSegons el psiquiatre que va examinar Alejandro Fortuño a la presó, l’acusat de matar un veí d‘Olot amb 59 ganivetades pot contenir la ràbia, sempre i quan no hi hagi un detonant -com l’abús d’alcohol i drogues- que li provoqui un brot psicòtic. Precisament la defensa creu que això és el que va passar el 19 d’octubre del 2012, quan Fortuño en veure que l’altre home intentava abusar de la seva parella i li va clavar les ganivetades.\nLa parella de l’acusat va tancar ahir al matí la llista de testimonis que han declarat al judici pel crim d‘Olot. La defensa considerava clau la seva declaració, perquè ella era l’única que es trobava amb Fortuño i la víctima a l’interior del pis quan l’acusat va matar l’altre a ganivetades. Tant l’acusat, que va declarar dimarts, com la seva dona, que ho va fer ahir, han insistit en aquest extrem. Fortuño s’enfronta a una pena de 14 anys i 10 mesos. Avui és previst que el jurat popular lliuri l’objecte del veredicte. La sentència es coneixerà en les properes hores.\nBona estrena a casa la del Club Hoquei Olot, que va aconseguir guanyar el Maçanet B al Pavelló d'Esports d'Olot per 5-2. Els de Jordi Costa van jugar amb una bona agressivitat, tant ofensiva com defensiva, i van obtenir la victòria. L'Olot va començar el matx…\nL’hospital d’Olot comença a recuperar l’activitat quirúrgica a partir de dilluns\nL'Hospital d'Olot i comarcal de la Garrotxa comença els passos per a tornar a l'activitat habitual després de la reorganització que ha requerit l'emergència sanitària de la COVID-19. A partir d'aquest dilluns el centre tornarà a fer intervencions quirúrgiques…


Manchester frente al mar · Senderi\nJaume Cela / No és gota fàcil mostrar el dolor més intens a la pantalla d'una manera continguda. Saps que la pena que senten els personatges corre per dins, que es barreja amb la sang i tot ho inunda, però quan es mostra ho fa com un trompetista que fa servir la sordina.\nA "Manchester frente al mar", del director Kenneth Lonergan, ens trobem amb un home que viu a Boston i que és responsable del manteniment d'uns quants edificis.\nRep una notícia que el trasbalsa profundament: el seu germà s'ha mort i li demana que es faci càrrec del nebot, un adolescent de setze anys.\nAquest home desolat, trencat per dins per uns fets terribles que el marcaran per sempre més, es trasllada a la petita població on viu el seu nebot i ha de decidir si se'n fa càrrec. A més, es troba amb la que va ser la seva dona i tot plegat intensifica la sensació de dolor i de tristesa que viuen els personatges.\nLa pel·lícula ens parla, a més, de la necessitat de perdonar-nos, de veure com podem, si és que podem, tornar a començar. És la recerca d'una redempció sobre fets que ens fan sentir culpables, fets que ens han abocat a l'abisme, que no hem pogut evitar la caiguda i que ens han fet tocar fons, un fons que resulta inabastable.\nCasey Affleck broda el seu paper, amb una mirada en té prou i de sobres per fer-te saber com se sent, quines emocions viu. Un ferm candidat a la festa de Hollywood d'aquest any. Molt ben acompanyat per Michelle Williams -candidata també com a actriu secundària-, fràgil i insegura i del jove actor Lucas Hedges.\nGoso afirmar que aquesta és una de les pel·lícules de l'any. Per tant, imprescindible per tots aquells que estimem el setè art.\nDirecció i guió: Kenneth Lonergan. Interpretació:Casey Affleck, Michelle Williams, Kyle Chandler, Lucas Hedges, Tate Donovan, Erica McDermott, Matthew Broderick, Gretchen Mol, Kara Hayward, Susan Pourfar, Christian J. Mallen, Frankie Imbergamo, Shawn Fitzgibbon, Richard Donelly, Mark Burzenski, Mary Mallen Estats Units, 2016. Duració:135′. Estrena a Espanya: Febrer 2017


els fogons de vallclara :Oleum Flumen\nLa Mercè Prado dels Fogons de Vallclara és una persona entusiasta, inquieta, agosarada i amb una llarga tradició a la cuina. No és senzill en un racó de les contrades del nostre país trobar una xef que deixa la capital per amor i crea uns espais d’innovació i col·laboració amb els productors, constant. No s’atura en… Llegeix\n26 de febrer de 2015 Deixa els teus comentaris Oleum Flumen catalunya, conca de barberà, converses de l'oli, cuina, cuinera, els fogons de vallclara, mercè prado, oleum experience, Oleum flumen, oove, vallclara, veoo, xef\nEl proper 17 d’abril teniu una cita. Segona edició d’A taula amb el productor al restaurant Els Fogons de Vallclara. Hi serem (no podia ser d’altra manera!) per gaudir d’un intercanvi d’experiències eno-oleo-gastronòmiques. Aquest és el cartell de l’activitat que organitza el restaurant amic amb productors amics, com l’All de Belltall, Cal Fusteret i… Llegeix\n01 de abril de 2014 Deixa els teus comentaris Oleum Flumen a taula amb el productor, acetum flumen, all de belltall, cal fusteret, conca de barberà, els fogons de vallclara, enoturisme, Oleum flumen, oliturisme, producte de proximitat, summum, vallclara, vega aixalà


RESOLUCIÓ SLT/2546/2020 - MESURES PER A LA CONTENCIÓ DEL BROT - Assessoria a Olot, Gabinet Permar SL, laboral, assegurances i gestoria\nRESOLUCIÓ SLT/2546/2020 - MESURES PER A LA CONTENCIÓ DEL BROT\nData de publicació: 10/16/2020\nResumim tot seguit els aspectes que hem considerat més importants de la Resolució referida, amb el benentès que aquest document és orientatiu i només dona una visió global del contingut de la norma. La seva aplicació requereix un estudi particularitzat de cada cas.\nAplicables a totes les persones que es trobin i circulin a Catalunya, així com a les persones titulars de qualsevol activitat econòmica, empresarial o establiment d'ús públic o obert al públic ubicat en aquest àmbit territorial.\nDesplaçaments mínims, respectant les mesures essencials de distanciament, higiene i protecció a través de mascareta.\nDesplaçaments de “bombolles de convivència” o la “bombolla ampliada”.\nCompliment de la normativa de prevenció de riscos laborals i de la resta de normativa laboral aplicable, i:\na) Limitar al màxim la mobilitat de persones treballadores, això vol dir treball a distància, teletreball, reunions telemàtiques, horaris d'entrada i sortida esglaonats, flexibilitat horària, o similars.\nb) Quan això no sigui possible, proporcionar a les persones treballadores els equips de protecció adequats al nivell del risc.\nc) Adoptar mesures de neteja i desinfecció i ventilació dels espais i edificis.\nd) Posar a disposició de les persones treballadores aigua i sabó, o gels hidroalcohòlics o desinfectants.\ne) L'ús de la mascareta és obligatori en l'entorn laboral quan l'espai de treball és d'ús públic o obert al públic. (Resolució SLT/1648/2020, de 8 de juliol). En espais de treball tancats al públic, no cal l’ús de la mascareta mentre la persona treballadora estigui al seu lloc de treball i fent tasques que no comporten mobilitat.\nf) Evitar la coincidència massiva de persones.\n(Previsions que afecten als actes religiosos, pendents d’aprovació per part del TSJ de Catalunya)\nEs prohibeixen les trobades i reunions de més de sis persones, llevat que pertanyin a la “bombolla de convivència”, i el consum d'aliments o de begudes en espais públics,\nExcepcions: treballadors, activitats de culte, actes religiosos i cerimònies civils, inclosos casaments, serveis religiosos, cerimònies fúnebres, mitjans de transport públic, activitats docents, activitats de lleure infantil i juvenil (incloses les extraescolars i l'esport escolar), les activitats d'intervenció socioeducativa (serveis d'intervenció socioeducativa i centres oberts), transport escolar, activitats esportives federades, activitats culturals, d'arts escèniques i musicals, cinema o exposicions en recintes estables, com ara teatres, cinemes, carpes de circ o similars, biblioteques, arxius, museus i monuments han de romandre oberts.\nNo poden oferir serveis que impliquin un contacte personal proper, tret que sigui un servei essencial, sanitari o sociosanitari.\nLes perruqueries només poden activitats relacionades amb la higiene del cabell.\nEvitar el contacte físic amb els clients.\nLocals de més de 400 m2 establiran sistemes de control de l'aforament en temps real.\nCentres comercials, galeries comercials o recintes comercials: Establiran sistemes de control d'aforament i de fluxos als establiments i locals i als accessos dels propis centres comercials. Restricció d’accés i d'ús de les zones recreatives, com ara zones infantils, ludoteques o àrees de descans.\nDel 30% respecte del permès per llicència.\nDel 50% respecte del permès per llicència per a minoristes d'alimentació, de begudes, de productes higiènics, productes de primera necessitat, farmàcies, ortopèdies, òptiques i centres de veterinària. Cal de garantir una distància mínima d'1,5 metres entre clients.\nSistemes de recollida al local dels productes adquirits per telèfon o via internet: Garantir una recollida esglaonada que eviti aglomeracions en interior del local o en el seu accés.\nRepartiment a domicili: Evitar el contacte directe amb el client. Recollida a la porta o al cotxe.\nAccés obligatori amb mascareta i prohibició de menjar.\nEspectacles: Es poden dur a terme en recintes estables tancats o a l'aire lliure en els espais especialment habilitats.\nObligació de: preassignar seients, registre de dades de contacte i aforament màxim del 50%.\nHorari de tancament: 23:00 h.\nLes installacions i equipaments esportius: Aforament màxim del 50% i control d'accés. Prohibida la utilització d'equipaments esportius que no estiguin supervisats. No afectats: installacions i els equipaments de tecnificació i rendiment esportiu.\nCompeticions esportives: S’ajornen totes les previstes de ser realitzades a Catalunya durant el període de vigència d'aquesta Resolució, a excepció de les competicions oficials d'àmbit estatal, internacional i professionals.\nParcs i fires d'atraccions: Se suspèn l’obertura al públic i es prohibeix l'obertura d'establiments d'activitats lúdiques infantils privades en espais tancats.\nParcs i jardins públics i àrees de joc infantils: poden romandre oberts seguint les pautes d'ús i manteniment aprovades pel PROCICAT per a aquests espais.\nHorari de tancament: 20:00 hores.\nNomés es permeten serveis d'entrega a domicili o recollida a l'establiment amb cita prèvia.\nRestaurants dels hotels i altres allotjaments turístics, només per a ús exclusiu dels seus clients. Per a no clients, només serveis d'entrega a domicili o recollida a l'establiment amb cita prèvia.\nAforament màxim dels espais comuns: 50% de l'aforament autoritzat, el qual estarà identificat en cartells visibles.\nActivitats docents universitàries (Pendent d’aprovació per part del TSJ de Catalunya)\nLa resta d'activitats, extremant les mesures de protecció, es mantenen.\nLa presència del personal docent i d'administració i serveis s'ha d'adequar a les necessitats de l'activitat que les universitats determinin.\nMercats no sedentaris: poden mantenir la seva activitat condicionada a una reducció al 30% de la capacitat d'aforament màxim del recinte.\nAjuntaments i Generalitat de Catalunya, realitzaran les vigilància, inspecció i control.\nL'incompliment pot comportar sancions d’entre 100 € i 600.000 €, i amb suspensions i tancaments temporals de negocis, segons el grau de la infracció.\nS’estableixen mecanismes de funcionament.\nQueda sense efectes la resolució SLT/2480/2020, de 8 d’octubre\nAquesta Resolució entra en vigor el dia 16/10/2020, excepte dels apartats 4, 6 pel que fa a les previsions que afecten els actes religiosos i 12, l'entrada en vigor dels quals es condiciona a la prèvia autorització per part del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya.\nEn tots els apartats s’exigeix el compliment de les indicacions dels plans sectorials aprovats pel Comitè de Direcció del Pla d'actuació PROCICAT.


Relat "Nanoreptes: del 671 al 680 (amb enllaços a les convocatòries)"\nInici > detall del relat: Nanoreptes: del 671 al 680 (amb enllaços a les convocatòries)\nNanorepte 671: La por\nTrista actualitat de Brins\nSempre ha temut la mort; però ara la tem encara més perquè la seva pensió és l'únic ingrés del fill.\nNanorepte 672: Grans injustícies d’avui\nPa, crosta i molla d’Anaïs\nMentre el fill del senyoret s’afarta de xocolatines, el de la cuinera busca les engrunes que han quedat a l’embolcall.\nNanorepte 673: Disfresses\nCarnestoltes tot l'any de Mjesus\nNasqué per carnestoltes i els pares cada any el disfressaven, ja de gran decidí que la disfressa era ell mateix.\nNanorepte 674: Sobres, comissions,...\nInspiració útil de Bloodymaruja\nHe ofert un sobre a les muses però estan tan enfeinades inspirant excuses coherents que l'han rebutjat.\nNanorepte 675: Cortines de fum\nInstint de Brins\nDeien que anava massa atrafegat: cursets, tallers, excursions...No sabien que era l'única manera de sobreviure després del diagnòstic mèdic.\nNanorepte 676: Amics peluts\nEl curiós cas del contagi recíproc de Vicent Terol\nDesprés d’una llarga convivència, el gas va acabar lladrant i el got jugant amb fils.\nNanorepte 677: Comunicació/incomunicació\nEstava tan sola que vaig trucar-me del fix al mòbil.\nDono gràcies per viure a l'era de la comunicació.\nNanorepte 678: El silenci\nSilenci amb veu de Brins\nPer dir-se que s’estimaven, no els calgueren paraules; la lluïssor de la mirada ho revelava i el somriure ho confirmava...\nNanorepte 679: La mirada d’un infant\nPetit artista novell de Bloodymaruja\nAmb el llapis a la mà i mirada orgullosa m’ensenyava el magnífic mural pintat a la paret del menjador.\nNanorepte 680: Els paletes\nEn 'Manué' de Mena Guiga\nTotxo rere totxo anava lluint el moreno de paleta tot l'any. I el mal de ronyons. Però sempre cantava animadament.\nGràcies, Nanoreptes 2.0[Ofensiu]\nbrins | 20-03-2013 | Valoració: 10\nGràcies pel temps que dediques a la tasca dels nanoreptaires. Gràcies per la teva generositat.


LA NORMA DE LA CEDOLINS. | IN FERNEM LAND\nLA NORMA DE LA CEDOLINS.\nS’ha acabat la temporada 2007-2008 amb el segon repartiment de la Norma de Bellini, és a dir, amb Fiorenza Cedolins, Sonia Ganassi, Vincenzo La Scola i Andrea Papi. La resta com la Norma del 21 de juliol, ja comentada.\nHo dic d’entrada i així m’estalvio giragonses innecessàries. La Cedolins no te veu de Norma, però de la manera com canta la Norma, segurament és difícil trobar-ne un altre.\nLes òperes s’han de dir, s’han de fressejar, s’ha d’interpretar cadascuna de les paraules amb el sentit exacte del seu significat, donant el relleu interpretatiu que la música requereix. Tot això ho fa la Fiorenza Cedolins, salvant els molts esculls que la partitura li ofereix, amb intel·ligència, musicalitat i sentit teatral, dosificant els seus mitjans en una òpera tan exigent com aquesta, i perquè no dir-ho, fent alguna trampeta o dissimulant les seves carències tècniques en les coloratures, sobretot en “Ah! bello a me ritorna”.\nEn el segon acte ja ens commou a “Dormono intrambi”, però és a partir de “In mia man” fins al final, quan la seva actuació esdevé gloriosa, per expressivitat, intensitat dramàtica i interpretativa.\nAl seu costat la Sonia Ganassi, que juga amb les mateixes armes de la Cedolins, és a dir, intens fraseig, sentit dramàtic del text i de la partitura, domini tècnic i expressiu, ha estat la companya ideal per la Cedolins.\nTotes dues entenen el cant de la mateixa manera i per sobre de les exhibicions de poder vocal i capacitat tècnica hi ha l’expressió i la sapiència musical de com dominar la veu, cantant amb el cor i no tan sols amb el cervell.\nLa resta, la mediocritat o la indecència. La mediocritat d’Andrea Papi, amb una emissió lletja i un so no sempre controlat i la indecència del cant de Vincenzo La Scola, que diria que pràcticament ha fet bo a Franco Farina.\nNo es pot cantar amb aquestes deficiències, al menys al Liceu i al costat d’aquestes dues eminents cantants. Problemes greus en els aguts, en el pas de la veu, en la línia de cant, en la emissió del so, en l’estil inexistent. Em preocupa que formi part del cast de la Luisa Miller de l’any vinent i la direcció artística del Liceu, hauria de vetllar-ho per el bon nom del Teatre i per la sensibilitat i les orelles dels espectadors i oïdors radiofònics.\nLa direcció musical continua errada de dalt a baix, amb un so orquestral pobre, lleig i sorollós, però les dives han pogut doblegar aquesta manca de sensibilitat i adequació al estil de la primera meitat del Ottocento italià i m’ha semblat que Giuliano Carella no ha anat amb els tempos tan ràpids i ha apianat una miqueta més, no gaire.\nAl final el públic, emportat per l’entusiasme que han provocat les dues senyores, ha perdonat al tenor la seva paupèrrima actuació, però ell, un cop ja havia sortit a saludar sol i ningú l’havia protestat, ha volgut gaudir de la bogeria exultant del públic cap a Cedolins i Ganassi i s’ha afegit al duo, per rebre els mostres embogides d’aprovació i agraïment, i és clar, s’ha equivocat ell, qui la deixat sortir i les mateixes cantants que l’han reclamat. El Públic pot ser magnànim però imbecil no.\nAl final i en el Saló dels Miralls, el Grup de Liceistes de quart i cinquè pis, en un acte entranyable, senzill i simpàtic li hem entregat el premi que li varem donar la temporada passada, com a millor cantant per la seva Madama Butterfly.Ha estat amabilíssima amb tothom i ens ha dit que si ella canta amb el sentiment i el cor, és perquè rep aquesta sensació que li arriba de la sala. Sembla ser que la veurem sovint.\nper Joaquim a 30 de Juliol de 2007\nCategories: Grup de Liceistes de 4at i 5è, LICEU, Opera, Temporada 2006-2007 • Tags: Andrea Papi, Fiorenza Cedolins, Gran Teatre del Liceu, Sonia Ganassi, Vincenzo La Scola\n← EL 29 JULIOL MOLTS HAPPY BYRTHDAY’S\nRESUM OPERISTIC DE LA TEMPORADA →\nhola querido, acabo de llegar de tona, no te puedo contar lo que me ha pasado hasta la noche es muy gordo y ahora estoy alterada, que bonito lo que dices de esta señora, es muy guapa y muy elegante, asi da gusto, pero pones unas palabras que en la familia nunca habiamos utilizado, bueno sigue asi hablando de mujeres glamurosas que si ademas cantan bien es un regalo\nque son los giragonses, es algo que suena fatal, yo ya sabes que hablo siempre en catalan en casa pero no lo escribo porque es muy dificil y en mis tiempos de las monjas esto no lo enseñaban\n30 de Juliol de 2007 a les 14:59\nquerido mio, vuelvo a ser yo, no me taches de pesada, pero tenia que contarte que la visita que hago cada verano a nuestros primos de tona, ha sido un desastre ya que creo que han querido herirme y lastimarme\ntu sabes muy bien que hace ya muchos años me cambie el nombre para TODOS amistades y familia, no se porque tu abuelo me puso un nombre de peluquera como es el de lolita, acuerdate que tu cuando eras un bello adolescente me alentaste despues de ver una función en el palco que teniamos de abono en el antiguo y añorado liceo en que cantaba una dama muy guapa y elegante que os gustaba con locura a ti y tus amigos y que tenia el nombre de edita a que cambiase el mio, yo te comenté que esto si que era un nombre\nun nombre que quedaba tan bien con los apellidos edita folch de bellpuig y que a partir de aquel año poco a poco fui edita para los salones y edita para la familia, sin traumas ni problemas, suena tan bien cuando tu y tu hermana me llamais tieta edita\nlamentablemete los primos impossibles de tona no atienden a prerrogativas historicas y hoy durante todo el dia me he tenido que oir ‘dale un beso a la tieta lolita’ ‘te acuerdas lolita cuando…”esto fue antes de que lolita se quedase viuda’ en fin una humillación despues de otra, no pienso volver nunca mas a ver a esta paerte de la familia, no compensa el mal rato que me hacen pasar con los bulls, butifarras y fuets que me he traido para barcelona (te guardo unos pocos para ti)\n30 de Juliol de 2007 a les 21:00\nesto es una posdata, pero hace dias que te queria hacer una preguna ximito mio, hay una amigo tuyo que de vez en cuando contesta parte de las cartas que te envio, por lo que parece me conoce ya que me habla de zarzuela y cosas que me son proximas pero no consigo ubicar que rostro que tiene este muchacho, por el nombre tampoco porque he entrado en el libro de los arboles genealogicos y el nombre de colbran me sale basicamente en australia y ahora si que tienen un buen pedigree pero que en el siglo 18 eran convictos, claro que esto a mi no me importa, vete a saber lo que eran los bellpuig en aquella epoca bueno pues le dices a tu amigo que me envie una foto por internet al editasitges@gmail.com me hace mucha ilusión recibir fotos de bodas y de viajes como ya sabes, besos y que pases una buena noche,\n30 de Juliol de 2007 a les 21:20\nTieta vols dir que lo de la Edita no era un altre nebot?, m’estàs fent el salt o ja comences a tenir problemes de retenció (de memòria), allò que recomana la Velasco ja ho fas servir, oi?. Be doncs, difícilment em podia agradar amb bogeria aquella boja.\nGuardem una mica de fuet i ves en compte amb el colesterol.\nI que Santa Cedolins ens perdoni aquests comentaris, tan poc adients en el seu post.\nNo hi tornis més a Tona. No et prova.\n30 de Juliol de 2007 a les 21:25\nLa meva dona i jo varem assistir a la funció del dimecres i coincidim amb el teu punt de vista sobre la funció, malgrat que no sempre dos funcions amb el mateix repartiment son semblants. No va esser una funció rodona, pero si va tenir moments emocionants.\nAl dia seguent varem viatjar fins Roses per descansar tres dies i veure Les Contes d’Hoffmann a Peralada(gaire be res a dir, excepte una nit i un sopar agradable amb amics). Pero si que m’agrada dirte que a la sortida de BCN, seguint els teus conseills i previ pas per discos Algueró i una vegada feta la compra del disc ens va fer companyia La donna del Lago de opera rara. Per cert que el venedor em va comentar que era el disc mes venut a la botiga la darrera setmana. A lo millor tens de demanar comissió al editor. Per la nostre part: gracies per la recomanació.\n30 de Juliol de 2007 a les 23:06\nAmfortas m’has fet emocionar. Sobretot, no per fer-me cas, però si per coincidir en una recomanació i sobretot d’aquesta òpera, que jo trobo una obra mestra de dalt a baix. Per cert, sembla ser que aviat (un parell de temporades o tres) la veurem i gaudirem al Liceu. Fem apostes? La Ganassi de Elena (el fa i ara sortirà una nova gravació dirigida per Zeda) i el Florez de Giacomo V, desprès podríem decidir, tot fent un sopar (foe exemple), si el Malcom el donem a la Barcellona o la Podles i el segon tenor, no t’amoïnis, ja el trobarem.\nLo de la botiga de discs i la comissió ho hauré d’anar estudiant. És clar que això voldrà dir sotmetre’s a les discogràfiques i lliure és viu molt millor.\n30 de Juliol de 2007 a les 23:20\nSi el teu “presaggio no funesto” arriba a ser una realitat el dia del torn C hi sere i esperem poder sopar plegats per poder comentar la jogada. Ben Heppner, Florez, la Ganassi… aixó sembla demasié too much.\n30 de Juliol de 2007 a les 23:29\nHome si, tot i que el Heppner fent el Rodrigo no se si l’acabo de veure gaire. Ho acabem de decidir en el sopar previ.\n30 de Juliol de 2007 a les 23:44\nEl comentari d’en Heppner era referent al Florestan que comentes al post de Bayreuth.\nQuedem per sopar al Setembre.\n30 de Juliol de 2007 a les 23:50\n31 de Juliol de 2007 a les 0:01\nVaig enviar al Servei de l’Espectador de la “Tele3” una petita carta queixant-me del deficient so i de la mala qualitat de la imatge de la transmissió de la “Norma” pel Canal 33 i… Voilà la resposta!:\n“Agraïm que ens faci arribar la seva queixa, ja que per a una pròxima ocasió ens pot ajudar a millorar. No tenim consciència d’haver fet una transmissió tan dolenta com vostè ens indica, per la qual cosa ho estudiarem amb atenció. Salutacions.\nTelevisió de Catalunya”\nSi, tal i com diu el senyor Camps, no tenen consciència d’haver fet una retransmissió tan dolenta, jo, pobre de mi, ja no sé què dir més i no penso replicar-li. Ara bé, potser seria bo que més gent que estigués d’acord amb que ni el so ni la imatge d’aquella retransmissió van ser pròpies de la qualitat que s’ha d’exigir a una televisió pública els ho fes saber i potser, així, es començarien a conscienciar… O no, ves a saber!\nDesitjo que gaudeixis força de la teva estada a Bayreuth!\n1 d'Agost de 2007 a les 9:07\nNo en tinguis cap dubte que els hi faré arribar la meva consciència.\nEl tall que ens va deixar sense la salutació de la Cedolins és indigne. El director de la emissió no en te ni idea del que és una òpera. Hi havia el recurs de oferir en pantalla gran la imatge de la sala i en un requadre petit en un angle els cantants a la platja.\nNo tenen ni consciència ni vergonya.\n1 d'Agost de 2007 a les 9:50


El PSPV assegura que el seu pròxim objectiu és millorar la inserció dels joves en el mercat laboral | Valencia Extra\nEl PSPV assegura que el seu pròxim objectiu és millorar la inserció dels joves en el mercat laboral\nLa secretària de Creixement Econòmic i Ocupació del PSPV-PSOE, Blanca Marín, ha assenyalat que les dades d’ús del Servei Públic d’Ocupació Estatal (SEPE) i la Seguretat Social coneguts aquesta setmana confirmen “el bon rumb de la Comunitat i del Consell de Ximo Puig” i ha destacat que el següent objectiu dels socialistes valencians és “millorar la inserció en el mercat laboral dels col·lectius amb major dificultat com els joves”.\nPer això, Marín ha destacat en un comunicat aquest dissabte que “el ‘Pla GenT’, l”Avalem Joves+’ i el ‘Programa 500’ de beques per a opositors, posats en marxa pel Consell, són bones eines per a potenciar l’ocupabilitat dels joves”.\n“Els socialistes valencians tenim clar que l’ús dels joves és una prioritat”, ha asseverat, per a recordar que els menors de 30 anys “són un dels col·lectius que més han patit amb la crisi, perquè han arribat a aconseguir taxes de desocupació superiors al 50%”.\nDes de l’inici de legislatura en 2015, la socialista ha ressaltat que la taxa d’atur entre els menors de 30 anys ha baixat 15 punts i és “la més baixa dels últims 11 anys”. “L’ocupació és fonamental perquè els joves puguen desenvolupar el seu propi projecte de vida”, ha defensat.\nPer a això, ha posat en valor la contribució de mesures com ‘Avalem Joves’ i ‘Avalem Joves+’, “dirigits a compensar el principal handicap dels joves, la seua menor experiència laboral”. ‘Avalem Joves’ va destinar en el seu primer pla entre 2016 i 2020 205 milions d’euros per a impulsar l’ocupabilitat juvenil.\n“Tal va ser l’èxit que el Consell, amb l’ajuda del Fons de Garantia Juvenil de la Unió Europea, va impulsar ‘Avalem Joves+ ‘en 2017 amb 57 milions per a donar ocupació a 3.500 joves”, ha recordat la també secretària autonòmica d’Economia, per a recordar que ja s’ha anunciat una segona edició que comptarà amb 100 milions i preveu generar 5.400 llocs de treball per a menors de 30 anys.\nParal·lelament, l’aprovació del ‘Programa 500 en el qual la Generalitat becarà a 500 estudiants valencians amb 500 euros per a ajudar la seua preparació d’oposicions i proves d’accés a ocupació pública “facilitarà l’accés de personal jove a l’administració pública valenciana i la consecució d’una ocupació de qualitat”. Aquesta mesura “incrementa la igualtat d’oportunitats per a accedir a una ocupació pública de l’administració valenciana”.\nRETINDRE EL TALENT VALENCIÀ\nTambé ha posat en valor el ‘Pla GenT’ o Programa per al Suport a Persones Investigadores amb Talent, amb la meta tant de recuperar el talent científic que “es va veure obligat a emigrar per culpa de la crisi i la falta d’oportunitats en la Comunitat, com retenir als que actualment estan investigant en territori valencià”.\nAquest programa va comptar en 2018 amb 4,1 milions i en 2019 tindrà un pressupost de 4,8 milions per a “aconseguir que 25 investigadors retornen i altres 15 no marxen”. De moment, Marín ha assegurat que “ja ha tingut èxits com la recuperació de sis investigadors de prestigi que han tornat a la Universitat d’Alacant (UA)”.\nPer tot això, ha garantit que aquestes mesures de foment d’ocupació jove donen resultat en el marc d'”estabilitat, confiança i diàleg social que el Consell promou, com a millor contribució al desenvolupament de l’activitat econòmica i l’ocupació”.\n“La Comunitat ha creat més de 200.000 llocs de treball en tres anys i mig i ha millorat l’accés a l’educació amb una baixada de taxes universitàries del 15% i l’augment de les beques”, ha conclòs.


Inici Solucions Projectes\nGestioni projectes de qualsevol tipus, i generi des dels mateixos fluxos que li permetin tenir un control general, de les fites importants i l'automatització necessària per afavorir l'eficiència de l'equip implicat. Obtingueu dades dels participants (equip intern, extern i client), dels resultats, de la rendibilitat i preneu decisions a temps.\nYunbit, plataforma de gestió col·laborativa per a empreses\nAmb Yunbit podrà realitzar una gestió de projectes coordinada i eficient. Mitjançant configuracions prèvies i integració nativa amb altres aplicacions o mòduls del sistema, es generaran objectes i fluxos en el software que milloraran el dia a dia del treball intern de col·laboradors així com l'atenció als clients o usuari.\nLa solució de gestió de projectes de Yunbit millora el control i la gestió de despeses i ingressos, coordinació de l'equip, generació de avisos automàtics, documentació i plantilles associades a les fases del projecte, generació de factures, enviaments automàtics, gestió de agendes i calendaris, …\nGestioneu la documentació de la vostra empresa de la manera que millor s'adapti als vostres processos. Signatura electrònica, procés de signatura i un o diversos signants. Connecteu l'aplicació amb el mòdul que necessiteu.\nTimeSheet o informe d'hores\nAquesta aplicació facilita el treball per objectius o en remot. Projectes, tiquets i tasques es podran associar a les categories prefixades per poder valorar la productivitat de l'equip, així com la rendibilitat dels projectes.\nValidació i signatura de documents transaccionals al portal de l'empleat, clients, prospectes o proveïdors mitjançant flux de signatura, assignació de signants i correu electrònic personalitzat.\nTrieu la funcionalitat\nGaudiu de les eines i recursos que necessiteu per al vostre CRM\nOrganitzeu el treball amb eficiència i atenent elscriteris de major urgència. Coordineu i ajusteu tasques i objectius segons necessitat.\nGenereu diagrames de Gantt per projectes per assumir una coordinació realista i millorar la qualitat del servei als seus clients.


el bloc de notes d'en toni: El Col·lectiu EPMA representa: “Matem els homes! ”\nEl Col·lectiu EPMA representa: “Matem els homes! ”\nEl 17 d'abril, a les 18:30h tindrà lloc la representació a la sala d'actes del IES Miquel Biada, Avinguda Puig i Cadafalch 89 de Mataró.\nVeniu i gaudiu d'una tarda de bon humor i bon teatre a càrrec del grup escènic del Col·lectiu EPMA.\nL'autor de “Matem els homes! ”, és de Manuel Dueso .\nEtiquetas: col.lectiu de teatre epma de mataró, matem els homes


La Guàrdia Civil vigilarà les centrals nuclears des de dins | policia.cat\nLa Guàrdia Civil vigilarà les centrals nuclears des de dins\nLa Guàrdia Civil patrullarà pel recinte de les centrals nuclears de tot l’Estat per reforçar-ne la seguretat davant el context d’amenaça terrorista que s’ha instal·lat a escala internacional. La mesura, però, no es farà efectiva de manera immediata, sinó que s’aplicaria “entre els anys 2016 i 2017”, segons va confirmar José Antonio Gago, director general d’ANAV, l’empresa titular de les tres centrals nuclears catalanes. Els dos reactors d’Ascó i el que continua operatiu a Vandellòs adoptarien el mateix model que el govern espanyol pretén implantar a les centrals de tot l’Estat, que combinaria l’actual vigilància privada amb la presència de la Guàrdia Civil. Abans es durà a terme un pla pilot a la central nuclear de Trillo, a Guadalajara, per acabar de dissenyar el funcionament del nou dispositiu, que impulsen el ministeri de l’Interior, el d’Indústria, el Consell de Seguretat Nuclear i les empreses titulars de les plantes atòmiques espanyoles.\nLa mesura s’adopta per enfortir la vigilància en unes instal·lacions considerades “crítiques” en qüestions de seguretat, davant d’un context internacional en què l’amenaça terrorista està en una clara línia ascendent. La vigilància interior de la Guàrdia Civil a les nuclears no es produïa des dels anys vuitanta, quan aquesta mesura va acompanyar els processos de construcció de les plantes atòmiques espanyoles. Un cop les nuclears van entrar en funcionament, aquest servei de seguretat interior va quedar en mans exclusivament d’empreses privades i la Guàrdia Civil es va limitar a vigilar-ne l’entorn, una funció que han exercit fins ara, també a les tres centrals nuclears catalanes.\nLa prova pilot a Trillo també servirà per concretar el nombre d’agents que seran necessaris per posar en funcionament aquest nou model, que formarien una unitat especial preparada per prendre el control de la situació en cas d’atac terrorista. El Govern pretén que siguin les mateixes centrals les que assumeixin els costos d’aquest dispositiu, que segons ha transcendit suposaria una despesa d’uns 60.000 euros a l’any per agent. “La Guàrdia Civil és un complement”, va explicar Gago, que va precisar que “davant l’amenaça terrorista cap contribució és poca, i més encara si parlem d’un cos com la Guàrdia Civil, que disposa d’una gran capacitat de mitjans i informació de què no disposem nosaltres”.\nD’altra banda, els directius d’ANAV reconeixien ahir que la vigilància tant interior com exterior a les centrals s’ha anat reforçant en els últims mesos amb la consolidació de l’amenaça terrorista que suposa l’Estat Islàmic. Sense detallar en què consisteix aquest reforç -al·legant que les mesures són secretes-, els responsables d’ANAV admetien que, dins del nivell 4 d’alerta decretat pel govern espanyol les mesures de vigilància s’han anat incrementant en els últims temps, fins i tot abans dels atemptats a la revista Charlie Hebdo. Actualment, a Ascó s’està efectuant la recàrrega per combustible, unes tasques que suposen l’entrada a les instal·lacions de més de 1.200 treballadors no habituals, la tria dels quals es fa seguint acurats processos de selecció ja implantats des de fa uns quants anys.\nEl post 11-S a Nova York


Autocaravana Bot Riudecanyes Montblanc Santa Coloma de Queralt\n09/10/2020 | Cap de setmana | 2 Comentarios\nDivendres 09/10/2020 IGUALADA – BOT – 176 km\nAquest cap de setmana farem una Ruta en Autocaravana Bot Riudecanyes Montblanc Santa Coloma de Queralt.\nSortim sobre les 19:30 cap a l’Antiga Estació de tren de Bot:\nAl arribar ja hi ha varies autos i furgos estacionades. Algunes autos amb taules i cadires ben amples…. Ens posem un xic mes endavant al costat del Bar-Vagó de tren:\nDissabte 10/10/2020 – VIA VERDA TERRA ALTA BOT – PINELL DE’N BRAI – BOT – FORAT DE LA DONZELLA – ERMITA ST JOSEP\nAl mati un cop esmorzats, ens movem al altre aparcament, per no estar al costat del bar, i estar més tranquils.\nDeixem la Mel a l’auto.\nAgafem bicis, cascs, motxilla (amb aigua i fruita), i sobretot FRONTALS (IMPRESCINDIBLES) i engeguem: Ruta Via Verda Terra Alta Bot – Pinell de’n Brai – Bot:\nD’anada és tot de baixada, ho fem molt fàcilment, passant per Prat de Compte, la Fontcalda, i fins Pinell d’en Brai:\nPassem per un munt de túnels, on el mes llarg fa 745 metres. Estan molt poc o gens il·luminats, cal anar en compte:\nUn cop a Pinell d’en Brai, trobem unes quantes autos estacionades (una bona opció per la pròxima). fem un mos:\ni desfem el camí, aquest cop amb un xic de pujada però constant, que fa que ens consti, però anem fent parades i ho aconseguim!! 23 km amb 2h 30m!!\nUna mica més d’exercici …\nDecidim sortir a estirar les cames, i anem al Forat de la Donzella i a l’Ermita de Sant Josep, doncs hem vist un rètol que surt de davant del pàrquing, al final fem 3,24 km en 1horeta:\nRuta a Peu: Bot (Forat de la donzella – Ermita Sant Josep)\nLa veritat és que el camí és com una muntanya russa, tot lo què puja baixa. Primer anem fins al Forat de la Donzella:\nEns decep un xic, doncs esperàvem trobar-hi aigua i està ben sec.\nDesfem un xic i ens emparrem un trosset mes fins a l’Ermita de Sant Josep:\nI gaudim d’unes bones vistes de Bot.\nI ja retornem desfent el camí.\nDecidim quedar-nos a pernoctar aquí. I llevar-nos d’hora al matí.\nEl pàrquing està ple d’autos i furgos, n’hi han un munt!!\nDiumenge 11/10/2020 – BOT – RIUDECANYES (Castell Monestir d’Escornalbou) – 84km – MONTBLANC – 54km\nSeguim amb el nostre cap de setmana de Ruta amb Autocaravana per Bot Riudecanyes Montblanc Santa Coloma de Queralt\nEns llevem d’hora doncs ahir vam intentar treure entrades per internet, per la visita guiada al Castell d’Escornalbou, però tot i donar-nos tiquet, no es deixava escollir l’horari, per tant, preferim poder accedir a la primera visita 10:30.\nA les 9 sortim de Bot. Accedim al pàrquing del Castell sense cap dificultat, tot i que la carretera de Riudecanyes al Castell fa un xic de pujada.\n[email protected]°07’41″N 0°55’01″E (560.8 m)\nArribem i aparquem sense problemes, el pàrquing és gran, però fa mooooolt vent. !!!!\nAnem cap a l’entrada (intentant no sortir volant). Ja hi ha gent fent cua per fer la visita. Avui és jornada gratuïta d’accés, tanmateix paguem 3€ per persona (els nens al ser majors de 8 anys també paguen), és a dir, 12€, al ser visita guiada.\nAconseguim entrar dins la visita, que volíem, som els últims del primer grup, el guia Ramon, ens explica que pel tema del Covid no es pot visitar tot el castell, i a part hi ha una zona amb reformes, tot i així, ens dona tota mena de detalls històrics, de curiositats, de llegendes, …, que ens fa la visita molt amena.\nUn xic d’història …\nEl castell, centre d’una gran baronia, i l’església de Sant Miquel, van ser habitats per monjos agustinians, a partir de 1580 per franciscans fins a 1835, quan es va produir la desamortització. En 1843 va ser adquirit per John Bridgam i a la primera dècada del nostre segle, va ser adquirit per Eduard Toda, que el va reconstruir i va iniciar la restauració.\nEl castell va estar abandonat i saquejat.\nL’església fou molt malmesa, es creu que la cripta va ser un polvorí durant la guerra i el van fer explotar perquè no fos aprofitat pels enemics.\nLa cripta disposava també d’un retaule on es preparaven els cossos per ser enterrats.\nTambé s’han trobat restes de ceràmica, doncs al ser la zona mes fresca servia per conservar aliments.\nHi ha opcions de fer rutes a peu per l’entorn, però el temps no acompanya, el vent ens sacseja.\nAl sortir el pàrquing està a «tope» i sortim escopetejats.\nLa carretera de vegades et dona sorpreses …\nTeníem la intenció d’anar al poble abandonat de la Mussarra, però fracassem en l’intent, doncs el Gps ens porta fins a l’Alforja i després per la Tv-7092, aquesta carretera en el seu primer tram es pot passar bé, però a partir del encreuament que porta a Arbolí, es converteix en una carretera ben asfaltada, però moooolt estreta, trobem bastants cotxes de cara i ens fem un fart de patir per poder passar, lo qual fa que girem i ho deixem córrer!!!\nQueda pendent, per la propera vegada, doncs creiem que accedint per algun altre lloc ha de ser possible, ho investigarem.\nCom que estem atabalats, anem fins a Montblanc, estacionem al costat del Convent de la Mare de Deu de la Serra, on veiem altres autos i furgos:\nDinem i estudiem, doncs els nens tenen exàmens i ens toca fer l’acompanyament.\nI un cop s’ha fet fosc sortim a fer un tomb pel poble, gaudint de les seves muralles molt ben il·luminades:\nI recorrem els seus carrerons, carrer Major, església de Santa Maria, …:\nAcabem sent unes 15 autos passant la nit, on el vent segueix sacsejant-nos.\nDilluns 12/10/2020 – MONTBLANC – SARRAL (Cava Portell – Molí del Potau) – STA COLOMA DE QUERALT\nHem passat molt bona nit, les campanes del Convent han sigut molt respectuoses, no han tocat durant la nit, han començat a les 8 del mati, que ja estem desperts.\nEl vent segueix bufant, esmorzem tranquil·lament i marxem cap a Sarral, estacionem a l’entrada del poble en línia, davant d’una petita zona verda:\nAnem fins a la Vinícola de Sarral, Cava Portell, i mirem si fan visita guiada, ens donen un telèfon de contacte i ens informen que avui no en fan, admiren el magnífic celler modernista de Pere Domènech i Roura:\nAvui Sarral compta amb l’únic Museu d’Alabastre del nostre país, un espai on el visitant pot experimentar amb aquest mineral translúcid de tanta història, però al ser festiu està tancat.\nEstirem les cames i ens arribem al Molí del Potau, les dimensions ens impressionen:\nTornem a l’auto i anem a l’Àrea d’autos de Sant Coloma de Queralt, disposa de serveis gratuïta, sols cal abonar 2€ diaris per la llum:\nEstudiem una estoneta mes fins a l’hora de dinar.\nI ja anem recollint.\nAquí donem per acabada la Ruta en Autocaravana Bot Riudecanyes Montblanc Santa Coloma de Queralt\nJoan\tel 24/11/2020 a las 11:23 am\nm`encanta la vostra WEb familia, és una molt bona font de Inspiracio per nosaltres perque de vegades no sabem on anar (fa 10 anys que voltem, pero ens queda molt per veure de Catalunya encara). Ens encanta sortir amb les bicis. A veure quin dia podem coincidir i poder conèixens. Som de Manresa.\nSònia\tel 27/01/2021 a las 12:04 pm\nEi moltes gràcies. La veritat és que tenim llocs molt variats i molt interessants per Catalunya. Intentem anal-los descobrint. Per això ho anem escribint per si algú li pot servir. Salutacions Sònia


10 claus d’èxit per internacionalitzar la teva empresa. ACCIÓ - Agència per la competitivitat de l'empresa Agenda. ACCIÓ - Agència per la Competitivitat de l'Empresa\n10 claus d’èxit per internacionalitzar la teva empresa\nVols saber quins aspectes són clau per internacionalitzar-te? Coneixes quines eines i serveis tens al teu abast per exportar o accedir a nous mercats? La informació és clau per planificar i operar en els mercats exteriors.\nEn aquesta sessió t’apropem eines i serveis clau per definir la teva estratègia d’internacionalització i fer créixer el teu negoci al món.\nA través d’un cas pràctic, veurem com utilitzar el Catalonia Trade Portal, una completa plataforma digital gratuïta per a empreses catalanes que rastreja més de 800 fonts documentals d’arreu del món per posar a la teva disposició, de forma immediata, més de 30 eines que et facilitin l’accés a mercats internacionals.\nEls principals importadors o potencials clients que tens a cada mercat, a partir d’una base de dades de més de 100.000 importadors d’arreu del món.\nTant si estàs començant a exportar com si ja exportes regularment, el Catalonia Trade Portal és un punt de referència amb la informació clau, actualitzada i ben estructurada perquè facis negoci a tot el món.\nVine a descobrir-lo en aquesta sessió pràctica i dinàmica!\nUna empresa de Sant Cugat del Vallès i entorn que està començant a exportar o que ja exporta regularment.\nEines i serveis per a internacionalitzar-se\nMaria Fernanda González Gutiérrez, CEO i cofundadora de l'empresa MOCA\nCentre d’emprenedoria BeBusiness Vita


Exposició de la col·lecció de pergamins del Centre de Lectura\nData inici 2018-01-11 Data fi 2018-03-28 Localització Reus\nOrganitzada per Centre de Lectura de Reus Adreçada a Tothom Preu Gratuït\nCentre Centre de Lectura de Reus Hora Adreça Biblioteca del Centre de Lectura - C/ Major, 15 - REUS\nFins al 28 de març de 2018\nBiblioteca del Centre de Lectura - C/ Major, 15 - REUS\nLa biblioteca del Centre de Lectura exposa al públic la col·lecció de pergamins de l'entitat. És un important fons format per 36 documents, que són força heterogenis tant pel que fa a les dates com pel que fa a la procedència. L’exposició mostra alguns dels pergamins i també tota la col·lecció en format digital.\nLa cronologia d’aquests documents comprèn des de la segona meitat del segle XIV fins a principis del XVIII. Tenint en compte l’abats geogràfic del fons, cal remarcar que a part de tres butlles que són expedides a Roma (i que fan referència a Madrid i Còrdova), només hi ha 3 documents que hagin estat atorgats fora de Catalunya (un al municipi aragonès de Daroca, un a Madrid i un tercer del qual en desconeixem la procedència exacta però probablement sigui de Castella, possiblement de Burgos). La resta de documents són de Catalunya: 17 de Reus, 2 del Baix Camp (l'Aleixar i Prades), 3 de la província de Tarragona (Constantí, la Guàrdia dels Prats i un possiblement de Montblanc) i els altres de Barcelona (2), Canet (2), Monistrol de Montserrat (1), Tàrrega (1) i Vic (1). Pel que fa a la tipologia documental, també és força variada però hi predominen les vendes i la creació de censals. El censal és la figura jurídica més present si tenim en compte que a part de les creacions, hi ha també vendes de censals ja constituïts, encarregaments i àpoques (document públic o privat en què el creditor declara haver rebut del deutor la quantitat deguda) de redempció d'aquests.


Un respir contra l’adversitat\nL’AECC - Catalunya Contra el Càncer organitza, des de fa 11 anys, colònies per als germans de nens amb càncer\nQuan el càncer assetja una família tothom en pateix les conseqüències. També els germans, que sovint veuen com la seva vida queda en un segon pla de resultes de la malaltia. Amb la voluntat de donar-los un espai d’esbarjo, l’AECC - Catalunya Contra el Càncer promou des de fa onze anys les Colònies per a Germans de Nens amb Càncer. La coordinadora de l’Àrea de Programes i Serveis de l’entitat, Teresa López-Fando, explica com va sorgir la iniciativa: “Ens vam adonar que hi havia molts recursos per a nens malalts, però cap per als germans, que són els grans oblidats, ja que la família s’aboca com és lògic en el fill que pateix el càncer. Volíem atorgar-los tot el protagonisme amb unes colònies exclusivament per a ells ajudant-los en el seu procés, perquè pateixen molt encara que no ho expressin”.\nEn aquest sentit, les colònies, que aquest any han tingut lloc de nou al Castell de Fluvià de Sant Esteve de Palautordera, tenen un component lúdic amb la pràctica de diferents esports, però també emocional: “Oferim tallers psicoeducatius perquè expressin què senten i com ho viuen, perquè tot depèn de com afronti la malaltia la família. N’hi ha que ho fan amb normalitat i el germà sap què passa i ho entén, però a vegades no se’ls informa”.\nLa psicòloga Ana González, que és la responsable d’aquests tallers des de fa quatre anys, revela que l’objectiu és que “identifiquin les emocions i les expressin per mitjà de jocs, contes, gimcanes o teatre. Són sessions d’una hora i mitja al dia en què ells són els autèntics protagonistes”. No és una tasca senzilla: “A mesura que van passant els dies es van obrint més. Tot depèn de la personalitat de cada nen, però no se’ls obliga a parlar, se’ls dóna els recursos necessaris perquè ells mateixos facin el pas. Fins i tot els que els costa més al final ho acaben traient”, apunta González, que deixa clar: “No es pot generalitzar que maduren abans per les complicacions que viuen a casa. De fet, n’hi ha que van enrere, sobretot els més petits”.\nQue convisquin amb nens de la seva edat que passen pel mateix els ajuda a deixar-se anar: “Les colònies els permeten normalitzar la seva situació perquè intercanvien experiències amb altres companys que també conviuen amb la malaltia”, afirma la psicòloga. Una radiografia que també comparteix la coordinadora de programes de l’associació: “Fan pinya, es viuen situacions molt entranyables i sovint els grans cuiden els més petits perquè són grans cuidadors”.\nDies de desconnexió\nLes colònies, que són gratuïtes gràcies a la subvenció del ministeri de Sanitat, Serveis Socials i Igualtat i al patrocini de la Fundació Aurea, estan obertes a nens i joves entre set i disset anys amb un germà o una germana que tingui o hagi tingut càncer, amb prioritat per als que no hi hagin participat en edicions anteriors. “Donem preferència als que tenen germans amb diagnòstic recent i als que no han vingut mai, perquè només podem oferir trenta-cinc places”, assenyala López-Fando. Sigui com sigui, la també psicooncòloga subratlla: “N’hi ha que volen tornar perquè el germà continua malalt i se’ls concedeix la plaça. Va en funció de les seves necessitats psicològiques i de la situació familiar. Tenim un nen que ha vingut sis anys seguits”.\nAquest any només repetiran cinc criatures: “És una activitat consolidada des de fa temps i sempre hi ha canalla que no hi pot anar. Hi ha famílies que ens truquen abans de fer-ne difusió per entrar a la llista d’espera”. Una de les principals novetats d’aquesta onzena edició és que aquestes colònies coincideixen amb les que fan els germans que pateixen càncer a Lleida. “Les hem fet coincidir perquè les famílies tinguin un respir, que tinguin temps per a ells. Penseu que la mare i/o el pare s’han de centrar en la cura del fill malalt, i això, que requereix molta dedicació, fa que les activitats de parella desapareguin de la seva ment”.\nEn aquest sentit, la Maria Amèlia ho ha aprofitat per anar a sopar i al cinema amb el seu marit aquests quatre dies, del 19 al 23 de juliol, que els seus dos fills han tornat a marxar de colònies per segon any consecutiu: “Necessitàvem temps per als dos perquè les relacions de parella es ressenten d’haver d’estar sempre pendent del nen”. Al seu fill, el Gabriel, que té vuit anys, li van diagnosticar el càncer fa sis anys, però aquest mes d’abril va acabar el tractament i les analítiques que es fa cada mes li estan sortint favorables: “Ha passat molt de temps ingressat i a la Manuela, la seva germana gran, no li hem pogut dedicar tot el temps que necessitava. Sóc del Brasil i tinc la família allà i el meu marit treballa i va molt enfeinat”.\nAquest escenari ha provocat que la Manuela, que ara té deu anys, estigués molts dies a casa de la veïna, que té una filla de la seva mateixa edat, i hi dormís moltes nits. En el seu cas, la Maria Amèlia sí que considera que la malaltia ha fet madurar la Manuela, així com al Gabriel: “És molt madura per la seva edat. Cuida molt el seu germà i està molt per ell. Des d’un bon principi ho ha entès i s’estimen molt, però també es barallen, que quedi clar”. En qualsevol cas, posa èmfasi en la necessitat que els germans de nens malalts tenen d’esbravar-se: “Les colònies li serveixen per desconnectar, per jugar i no pensar en res més que distreure’s durant uns dies. I per fer amistat amb gent de la seva edat en la mateixa situació, amb qui manté el contacte després”. Tant ella com el Gabriel han tornat igual de contents que l’any passat d’aquests dies de convivències i ja li han dit a la seva mare que hi volen tornar.\nLa psicòloga dels tallers lloa les virtuts d’aquestes colònies terapèutiques: “Tenen un espai per desconnectar del dia a dia. Gaudeixen d’unes curtes vacances que potser no tindrien perquè molts cops s’han de quedar amb altres familiars a la ciutat on viuen”.\n“Els fills et volen a tu”\nEls fills de la Montserrat, en canvi, s’han estrenat aquest any. “Tenen servei mèdic, i això et dóna tranquil·litat”, explica. Un respir que no ha tingut els últims cinc anys, des que li van comunicar que el seu fill mitjà, l’Àlex, que ara té vuit anys, patia una estranya leucèmia. “Va passar un any a l’hospital i tant jo com el seu pare vam haver de deixar de treballar perquè un estava a casa amb el nadó que acabàvem de tenir i el seu germà gran, el Marc, i l’altre a l’hospital. Sort hem tingut dels voluntaris de l’Afanoc, que fan activitats per als nens ingressats, un temps que tu pots aprofitar per fer gestions que no poden esperar”.\nLa Montserrat afirma que no els quedava cap altra opció que plegar de la feina: “Pots tirar de germans o amics, però els fills et volen a tu i necessites mans. No tens una vida normalitzada perquè l’Àlex va tenir algun ingrés més, a banda de les visites i controls periòdics que fa l’hospital, i has de trobar temps per a l’altre fill, que ha de fer la seva vida i que et reclama que facis coses amb ell”. La cara de sorpresa que va fer el nadó, el Sergi, un cop que va veure els seus pares junts a casa il·lustra com ha sigut de complicat gestionar el dia a dia. “En quatre mesos el meu marit i jo vam estar dos cops junts a casa, i la primera vegada el Sergi ens va mirar estranyat com preguntant-se: què caram fan aquests dos a casa?”, diu rient la Montserrat.\nPer al Marc no ha sigut fàcil entomar la malaltia del seu germà: “La veritat és que ara ho porta millor, però li ha costat perquè d’un dia per l’altre l’Àlex ja no era a casa i va ser dur”. A casa han mirat de no esquivar mai cap pregunta que els pogués fer per difícil que fos: “Ens volíem assessorar de les preguntes que ens podia fer perquè no volíem amagar-li res i vam anar a veure una psicòloga de l’Afanocque ens va donar unes quantes pautes, com ara no donar-li més informació de la que ens demanava i contestar amb respostes obertes”.\nEn el rerefons hi surava una pregunta clau que no va trigar a arribar: “«Però es morirà, l’Àlex?», ens va dir un dia. I li vam respondre que l’atenien metges molt bons que es deixarien la pell perquè això no passés”. Aquesta comunicació fluida ha permès que el seu desenvolupament emocional no es veiés més afectat del que és lògic: “No ha cridat mai l’atenció i sempre ha tingut el seu espai. Ens hem preocupat perquè ens expliqués com se sentia”. La Montserrat tampoc no amaga que viure una situació així afecta la parella: “T’uneix o et separa, perquè no tens temps ni energia per fer res”. Aquests dies que els seus dos fills grans han marxat de colònies els han aprofitat per retrobar-se: “Hem anat a sopar amb el petit a fora, però m’ha costat trobar un restaurant perquè els que coneixia ja havien tancat”, explica de nou entre rialles. Té motius per riure. La leucèmia no ha avançat i l’Àlex ja fa vida normal.


Comença la 30a edició del SDL. El conflicte d'interessos i la transparència, analitzada pel director de l'Oficina Antifrau de Catalunya\n240 electes i tècnics locals s'han reunit avui en una nova sessió del Seminari de Dret Local per parlar sobre el conflicte d'interessos i la transparència i sobre el règim jurídic del control intern de les entitats del sector públic local. El SDL, organitzat per la Federació de Municipis de Catalunya i que enguany arriba a la seva 30a edició, ha comptat amb la participació en tots aquests anys de 8.500 assistents\nAl Seminari de Dret Local 2017-2018, que comença avui i que es perllongarà fins al mes de juny, procurem combinar reflexions de contingut teòric o fonamental, amb anàlisis de problemes jurídics més concrets i d’ordre pràctica, alguns d’ells d’estricta actualitat.\nEn aquest sentit, avui es tracta el conflicte d’interessos i transparència i el règim jurídic del control intern al sector públic, a càrrec de Miguel Ángel Gimeno Jubero, director de l’Oficina Antifrau de Catalunya; i també s'analitza el règim jurídic del control intern de les entitats del sector públic local, a càrrec de Josep Abella Albiñana, interventor general de la Diputació de Barcelona.\nQueda el marge d'aquest programa 2017-2018 l'estudi de la futura legislació de contractes, en procés de tramitació parlamentària, que de ben segur serà objecte d'una sessió monogràfica extraordinària d'aquest Seminari, oberta a tots els seus participants, tan bon punt es promulgui la llei.\nMés informació Oficina Antifrau