La nova empresa pública de l’aigua mantindrà els preus del servei per al 2019 | Canal Terrassa\nLa nova empresa pública de l’aigua mantindrà els preus del servei per al 2019\nLa gestió de l’aigua a Terrassa farà el trànsit entre l’actual empresa concessionària a la nova EPEL de gestió pública, sense canvis en les seves tarifes, ni en les diferents modalitats de contractes. L’any vinent les quotes a pagar pel consum d’aigua seran les mateixes que aquest any i es regiran per la taula de tarifes aprovada el 2014. Així s’aprovarà en el pròxim ple després de passar aquest dijous per la Comissió de Serveis Generals i Govern Obert que ha donat llum verda a l’ordenança reguladora de la prestació del servei d’abastament d’aigua.\nLa Comissió també ha aprovat el primer pressupost amb un pla d’actuació, inversions i finançament, de la nova empresa Terrassa Cicle de l’Aigua, EPEL. A banda del manteniment del preu de les tarifes de l’aigua, la nova ordenança també recull algunes de les propostes ciutadanes sorgides del procés de consulta prèvia a l’elaboració de la normativa. A partir del 10 de desembe la nova EPEL gestionarà el servei públic d’abastament d’aigua de Terrassa amb una gestió directe, eficient i sostenible.\nD’altra banda la Comissió ha fet un repàs a l’estat de comptes municipals just a l’equador de la seva vigència. L’Ajuntament ja treballa en l’elaboració del nou Marc Pressupostari per l’any vinent que portarà a la Comissió a finals de setembre. Paralel•lament s’estudiaran les propostes que arriben dels diferents processos participatius per, al mes d’octubre, presentar-ho a les entitats i als Consells de Districte. L’objectiu és elevar al ple del mes de novembre el nou projecte de Pressupost i Ordenances fiscals per al 2019.\nEtiquetes: Cicle de l'aiguaEPELgestió públicaquotestarifes\nUn tribunal tailandès manté la pena de mort per Artur Segarra\nBargalló vol avaluar la jornada compacta i obrir les cantines dels instituts al 2019-2020


Steem és una “plataforma de xarxes socials basada en blockchain on tothom pot obtenir recompenses”. Una plataforma incentivada, Steem dóna suport a la creació de comunitats i la interacció social recompensant a aquells que hi participen publicant, votant i curant un gran contingut amb criptomoneda..\n“Inspirant-nos en les lliçons que s’han après de la creació de criptomonedes, de les comunitats de criptomonedes i dels conceptes als quals ens hem acostumat des de les diverses plataformes de xarxes socials que ja hi ha disponibles”\nEl CEO Ned Scott i Daniel Larimer, director general de Steemit i fundador de Bitshares, es van unir i van crear Steem el 2016.\nL’afirmació clau que Steem manté és com la seva plataforma és «la primera criptomoneda que intenta premiar amb precisió i transparència un nombre il·limitat d’individus que fan contribucions subjectives a la seva comunitat». Utilitzen un sistema comptable just que sempre reflectirà la vostra pròpia contribució, de manera que si només participeu, obtindreu recompensa.\n1 Qui es pot beneficiar de Steem?\n2 Què és Steemit?\n3 Com podeu guanyar fitxes digitals a Steemit\n4 Emmagatzematge de les vostres monedes Steem\n5 El que fa que Steem sigui diferent?\nQui es pot beneficiar de Steem?\nSteem s’ha creat per a persones habituals, per premiar les persones habituals per la seva contribució a les comunitats en línia, amb l’objectiu d’empoderar les persones de tot el món. Com que la tecnologia basada en Steem pot processar milers d’accions per segon, les recompenses són abundants i es poden guanyar ràpidament amb les fitxes digitals que es premien aproximadament 24 hores després de l’enviament de contingut i vots..\nSegons Steem, els grups de persones que es poden beneficiar enormement d’utilitzar la seva plataforma inclouen:\nLíders de la comunitat\nRegistra’t amfitrions de la festa\nLes plataformes de xarxes socials com Reddit, Facebook i Twitter han vist que el contingut generat pels usuaris publicat pels seus membres crea un valor de milers de milions de dòlars per als accionistes de l’empresa. Tot i això, Steem funciona d’una altra manera. Gran part del valor creat per les persones que aporten les contribucions a les xarxes socials i a les comunitats en línia es recompensen amb moneda virtual.\nQuè és Steemit?\nSteemit.com és una plataforma de recompenses de contingut i xarxes socials que utilitza la tecnologia Steem per premiar els usuaris per la conservació de contingut a tot Internet. Dona recompenses en un 50% de potència Steem i en un 50% de dòlars Steem.\nEn crear una comunitat en línia que es premia amb la criptomoneda per compartir la seva veu, Steemit està redefinint el món de les xarxes socials i està construint ràpidament una economia social en creixement, ja que són els usuaris els que obtenen recompenses per l’ús en lloc de només als accionistes de la companyia. altres plataformes.\nEs crea una comunitat permetent als usuaris premiar altres usuaris pel contingut que publiquen mitjançant la revolucionària cadena de blocs i la criptomoneda Steem. Es pot publicar gratuïtament a Steemit.com, que és el que el fa perfecte tant per a la persona habitual com per als creadors de contingut, i es crea “diàriament” diàriament. Aquesta moneda diària es distribueix després als productors de contingut segons el nombre de vots que obtinguin per les publicacions que publiquen.\nCom podeu guanyar fitxes digitals a Steemit\nSteem té diversos tipus de fitxes, Steem, Dòlars Steem (SBD), i Steem Power (una denominació de ARBRECES). Els dòlars Steem i Steem són líquid mentre que el poder steem no ho és.\nQuan se us paga al lloc web Steemit, podeu optar per rebre un 50% en STEEM Power i un 50% en dòlars STEEM o un 100% en Steem Power. Aquí teniu un exemple de pagament de 50/50: si guanyeu 200 dòlars en una publicació, obtindreu 100 dòlars STEEM i 50 STEEM Power (suposant que STEEM Power val 2 $ cadascun, en el moment actual)..\nSteemit té tres maneres de guanyar fitxes digitals com a participant de la comunitat i és fàcil i senzill implicar-se i començar a rebre recompenses amb criptomoneda..\nTal com es comparteix al lloc web de Steemit, com a part de la comunitat, podeu obtenir tokens digitals mitjançant:\nPublicació – En compartir les vostres publicacions, podeu obtenir vots positius dels membres de la comunitat. En funció dels vots positius que rebeu, obtindreu una part del conjunt de recompenses Steem en curs.\nVotació i comissariat – Si descobriu una publicació i la feu una votació positiva abans que es faci popular, podeu obtenir una recompensa comissària. La quantitat de recompensa dependrà de la quantitat de Steem Power que tingueu.\nCompres – Els usuaris poden comprar fitxes Steem o Steem Dollar directament a través de la cartera Steemit mitjançant fitxes bitcoin, Ether o BitShares. També estan disponibles en altres mercats i borses, inclosos BlockTrades, Poloniex, Bittrex, Shapeshift.io i Changelly. Les fitxes Steem que s’alimenten de Steem Power guanyen una petita quantitat d’interès per tenir.\nGuanyar tokens digitals és fàcil i la política Steemit fa just que tots els usuaris rebin recompenses independentment de la freqüència amb què participin i publiquin. La xarxa Steem crea constantment els tokens digitals. Algunes de les fitxes s’atorguen als usuaris que afegeixen valor real a Steemit publicant contingut, comentant el contingut d’altres usuaris i votant sobre el contingut d’altres, i la resta del pot diari de fitxes digitals es distribueix entre els titulars de Steem power i els testimonis que impulsen la blockchain.\nEmmagatzematge de les vostres monedes Steem\nEl lloc web oficial de Steemit té funcions de cartera integrades, de manera que, si us registreu al lloc, també heu creat la vostra cartera per emmagatzemar-les, Steem, Steem Dollars i Steem Power. També hi ha una cartera de línia d’ordres es pot descarregar i també un cartera mòbil coneguda com eSteem, que actua com una interfície mòbil a la pròpia xarxa social que us permet accedir a totes les funcions principals del lloc i també transferir els vostres fons.\nEl que fa que Steem sigui diferent?\nTot i que hi ha moltes altres plataformes de propina emergents en aquest moment, Steem és diferent de la resta. Moltes altres plataformes de propina de criptomonedes requereixen que els seus usuaris renunciïn a alguna cosa per premiar els altres per les seves aportacions. Tot i això, per premiar els altres usuaris de Steem, tot el que ha de fer un usuari és votar pel contingut o la publicació d’un altre usuari, de la mateixa manera que voldríeu una publicació a Facebook o una votació positiva a Reddit. Això anima els usuaris a participar a la comunitat i premia les millors contribucions amb divises que es poden recollir a la seva cartera personal i canviar-les en qualsevol moment per moneda fiduciària del món real..\nTots fem servir les xarxes socials, però probablement mai se us ha ocorregut que podríeu ser recompensat pel contingut que compartiu.\nSteem canvia la forma en què fem servir les xarxes socials, ja que permet als usuaris obtenir recompenses per la seva participació activa. En posar un incentiu darrere de la interacció, aquesta tecnologia crea una pròspera comunitat on el contingut de qualitat és important.\nSi teniu contingut per compartir que mereix ser vist per un públic nombrós i que us mereixeu ser recompensat, Steemit és perfecte per a tots els aspirants a escriptors entre nosaltres, així com per a persones habituals amb opinions per compartir i discutir.\nIncentivar i premiar els usuaris d’una plataforma de xarxes socials és una gran idea, ja que afavoreix el creixement i crea una comunitat de persones que interactuen amb els altres. A més, les fitxes digitals es distribueixen de manera justa perquè el millor contingut obtingui reconeixement de criptocurrency i tothom sigui reconegut pels seus esforços de participació..\nSteem és una plataforma tecnològica blockchain de futur, que pot tenir un gran impacte i contribució al ja bullent món de les xarxes socials, ja que les seves recompenses donen a la gent una raó per unir-se i participar activament


Noticias: Fira Tàrrega tendrá una gran presencia mexicana\nFira Tàrrega tendrá una gran presencia mexicana\nCada any, FiraTàrrega posa atenció a la producció escènica d’una regió, nació, país o continent, d’acord amb la seva voluntat d’internacionalització i d’establir vincles amb professionals d’altres països. Aquest any és el torn de Mèxic, que tindrà una presència transversal que es concreta en tres grans pilars: sis produccions excepcionals mexicanes s’inclouen dins la programació, desembarcament de diversos professionals mexicans vinculats amb esdeveniments culturals i una jornada per a professionals (dijous 5 de setembre) centrada en diverses taules de debat sobre la situació escènica al país centre-americà.\nPel que fa a les produccions mexicanes seleccionades per la programació de FiraTàrrega 2013, són espectacles de carrer de sala i site specific. Experimentarem l’estrena a Europa de les noves creacions de gran companyies ambaixadores del teatre mexicà actual com són Teatro Línea de Sombra o Teatro de Ciertos Habitantes. També es presentarà en primícia el darrer espectacle del Centro National de Teatro, dirigit pel controvertit Richard Viqueira.\n78 són els espectacles que es podran veure durant els quatre dies de Fira, a càrrec de 77 companyies que procedents de Catalunya (57%), la resta de l’Estat espanyol (22%) i de països d’arreu del món (21%): Mèxic, Colòmbia, Xile, Regne Unit, França, Bèlgica i Itàlia. Dins la programació de FiraTàrrega s’hi inclou l’espectacle inaugural, els que formen part de la secció oficial, els de la plataforma FiraTàrrega i els Workshops. Les propostes integrades dins el Programa empresa completen la programació de FiraTàrrega 2013. Del total d’espectacles de la programació oficial, més de la meitat (un 52%) són estrenes absolutes. Pel que fa a gèneres, un 74% de les propostes d’enguany (37) es troben sota el paraigua de les Arts de Carrer (incloent espais no convencionals) i el 26% (13) són espectacles de teatre de sala (incloent espais a l’aire lliure).\nEn general, la programació inclou propostes de teatre, circ, dansa, noves dramatúrgies, espectacles multidisciplinaris, performances, instal·lacions de carrer i musicals. Respecte als públics, un 44% de les propostes estan pensades per a adults (22) i la resta són espectacles per a tots els públics (56%, 28 espectacles). Si ens fixem en els preus, un 48% dels espectacles són gratuïts, mentre que un 26% són propostes de sala de pagament i un altre 26%, espectacles d’Arts de Carrer d’aforament restringit.\nPublicado por Associació Cultural Mexicano Catalana en 6/27/2013


El 61% dels desnonaments s'executen per impagament del lloguer - Diari La Veu\nEscriba el número 273754\nGonzález considera que "està clar" que l'augment "desorbitat" dels preus del lloguer està desencadenant "una guerra contra el dret a l'habitatge". / DLV\nVALÈNCIA. Les execucions hipotecàries de famílies van ser unes de les imatges més dures que va deixar la crisi econòmica. Quan va esclatar la bombolla del taulell, es va endur amb ella moltes famílies que no van poder fer front a les seues hipoteques. Ara passa el mateix, alerten des de la PAH, però amb els lloguers.\nSegons les últimes dades fetes públiques pel Consell General del Poder Judicial, en el segon trimestre del 2019 es van executar 1.960 desnonaments, dels quals el 61% –1,194– van ser per impagament del lloguer, i el 35,4% –694–, per execucions hipotecàries.\nEl portaveu de la Plataforma d'Afectades per la Hipoteca (PAH) de València, José Luís González, considera que s'ha encadenat la bombolla hipotecària amb la del lloguer i que les persones que no podien comprar una vivenda "estan veient com també les tiren de la seua casa" de lloguer. "Tenim constància que l'augment dels preus del lloguer és tan immens que des de l'últim trimestre del 2013 fins al 2018 s'ha incrementat un 50% el preu", explica González citant el darrer informe publicat pel Banc d'Espanya.\nLa conseqüència directa de tot açò és, segons la PAH, "que les capes de població que no poden comprar no tenen més remei que llogar vivenda i es troben que també seran desnonades". "S'està vivint una segona situació d'atac", denuncien.\n"Una guerra contra el dret a l'habitatge"\nGonzález considera que "està clar" que l'augment "desorbitat" dels preus del lloguer està desencadenant "una guerra contra el dret a l'habitatge" i està provocant que els desnonaments per lloguer superen els de les hipoteques. L'origen del problema el tenen clar: no hi ha un parc públic de vivenda suficient, i la seua primera exigència a les administracions és que "es prenguen seriosament el problema" i tque reballen per a ampliar-lo.\n"L'habitatge no està enfocat a ser un dret, sinó a ser un element especulatiu i d'inversió", lamenta González. En aquesta línia, el portaveu de la PAH ha explicat que a Espanya totes les Vivendes de Protecció Oficial (VPO) al cap d'uns anys es desclassificaven i passaven a mans privades. "Totes eixes vivendes i esforços no han repercutit a tindre vertaderament un parc públic de vivendes", lamenta, i, per tant, no hi ha una solució habitacional per a les persones que ja no poden accedir a una vivenda ni pagant un lloguer.\nAl mateix temps, critiquen que la banca rescatada tinga vivendes buides i les venda a fons voltors o a capitals estrangers. En aquest aspecte demanen que l'Estat es cobre part del rescat en habitatge buit dels bancs per a ampliar el parc públic. Així, apunten que el que vol la PAH és la cessió de l'ús d'eixes vivendes, i no la propietat.\nSolució a l'emergència habitacional\nGonzález assegura que quasi el 50% de la població de l'Estat destina entre un 40% i un 70% dels seus ingressos bruts a pagar l'habitatge –hipoteca i lloguer– i despeses de subministrament. "Això suposa trencar el projecte de vida de les persones", lamenta. Per això, exigeixen un plantejament seriós de construcció d'un parc públic d'habitatge.\nAixí, alerten que si no hi ha una política seriosa d'habitatge, "s'acaba expulsant la ciutadania en favor de la banca rescatada". Això és el que els està passant a un grup de veïns de Nou Benicalap, concretament del carrer Manuel Melià i Fuster. El complex residencial en el qual viuen de lloguer des de fa 10 anys és propietat d'un fons voltor, que els vol incrementar el preu d'arrendament de 500 euros a 810.\nSegons denuncia un d'aquests veïns, Alfredo Maragliano Ortíz, aquesta pujada és inassumible per a un "barri obrer" on el sou mitjà és de 1.000 euros. Ell en cobra 1.100 i té dos fills. "Són matemàtiques, no ho puc assumir", lamenta.\nBombolla de lloguer\nEscriba el número 104119


Budó: "El Govern no exerceix control polític" sobre els mitjans públics - Premsa Comarcal \nBudó: "El Govern no exerceix control polític" sobre els mitjans públics\nLa portaveu defensa la "independència" de la CCMA\n12.jul.2020 20:15 h\nLa consellera de la Presidència, Meritxell Budó, ha garantit que el Govern no exerceix "cap tipus de control polític" sobre els mitjans públics. En una interpel·lació al Parlament, la portaveu del Govern ha dit que els mitjans de la CCMA se sostenen sota tres criteris: "la independència informativa, la professionalitat i la viabilitat econòmica". Budó s'ha refermat així en la defensa de TV3 després que el diputat de Cs Nacho Martín Blanco n'hagi qüestionat la independència informativa. La portaveu ha destacat també la pluralitat i ha criticat l'"obsessió" de Cs de voler "eliminar" els mitjans públics catalans i la llengua catalana. Budó també ha recordat que el Govern no genera "cap contingut" dels mitjans.\nMartín Blanco ha denunciat la manca de "pluralitat" informativa i ha opinat que TV3 no representa el conjunt de la ciutadania del país. Així, ha argumentat que no es pot acreditar la pluralitat quan en programes "només hi apareixen líders independentistes" o presentadors del canal "cremen banderes" o "insulten" la resta d'espanyols.\nL'atur registrat dels periodistes va créixer el 25% el 2020\nUn curs de 'Finances bàsiques per a no financers' de la Generalitat


Acollint i Acompanyant a dones i famílies en situacions d´extrema vulnerabilitat. | Pregaria.cat\nAcollint i Acompanyant a dones i famílies en situacions d´extrema vulnerabilitat.\nPer Miguel Ángel Moll on dt., 17/04/2018 - 09:00\nLlar de Pau és un projecte desenvolupat per les Filles de la Caritat a la ciutat de Barcelona , que fidels al seu carisma de servei als més pobres i desfavorits, van apostar fa 26 anys, per l´atenció preferencial a l´ àmbit de màxima urgència ; que en aquell moment eren les dones en situació de convalescència, i dones i famílies que necessitàvem allotjament de suport diferent al de residència habitual i /o algun tipus d´acompanyament/ orientació per tal de recolzar la fragilitat socioeconòmica de les diferents situacions.\nA l´any 2007 hem atès 55 dones a la casa de convalescència, 20 de les quals tenien problemes d’addiccions i 30 amb algun diagnòstic de salut mental. S’han donat 30 altes del servei per motius diversos: 3 reintegracions familiars, 7 canvis de centre, 3 cessaments del servei i 17 altes voluntàries. Hem acollit 4 unitats familiars al pis pont. I han estat ateses pel servei d´orientació un total de 186 persones.\nTant les dones com les famílies ateses, es troben en situacions de precarietat de salut, econòmica i laboral , que inevitablement repercuteixen en la pèrdua d´autoestima i d´habitatge .Com a conseqüència fan que les persones no tinguin cobertes les seves necessitats bàsiques d´alimentació i aixopluc. Al servei s´ofereix un espai residencial en alguns casos, i en d´altres únicament un espai de dia, que pretén possibilitar una relació de confiança i tranquil·litat, que faciliti la pressa consciència de la realitat de cadascuna de les persones , i de les seves possibilitats /capacitats, per tal de iniciar processos de canvi, integració i de recuperació de la seva dignitat.\nA Llar de Pau viu una comunitat de Filles de la Caritat que inspira i dinamitza l’acció. I contem amb la col·laboració de 72 voluntaris que recolzen la tasca educativa i el funcionament de les diferents tasques del dia a dia al servei.\nSi vols més informació de Llar de Pau , o d´altres serveis que desenvolupa la Companyia Filles de la Caritat pots visitar la nostra web: https://www.fillescaritatfundacio.org ; o per qualsevol altre qüestió pots dirigir-te a aquest correu electrònic: secretaria.lldp@fillescaritatfundacio.org.\nDirecció Llar de Pau- Companyia Filles de la Caritat


Pinçaments (fiblades des de La Pinça): Enuig policial\nHi ha dies que, malgrat ser dilluns, et despertes exultant. Destil·les felicitat i això es nota perquè els teus pronoms febles són més vigorosos que mai. I t'adreces a tots aquells que en van mancats per donar-los-en. Ni t'esforces en dissimular la teva alegria i és per això que gemines eles i trenques ces pels descosits. Coses de la il·lusió, de la mancança de vel·leitat i de veure't instal·lat en un feroç idil·li d'ampul·loses cavil·lacions.\nFelicitat a dojo. Tempesta reparadora d'accents diacrítics, dígrafs, dièresis i atacs frontals als pleonasmes i a les histèries sense hac. I, creieu-me, ho he intentat però tot i algunes recomanacions policials no he aconseguit que les enyes m'activin la mala llet. He tancat tots els accents damunt de les as i res. Fins i tot m'he passat una bona estona pensant paraules amb jota com a fricativa velar sorda sense cap èxit. Que no m'enfado més quan ho faig en castellà, vaja.\nPrimer creia que la cosa només funcionava si vesteixes uniforme. Però tot seguit he pensat en el capità Haddock i la teoria se me n'ha anat a prendre vent. Perquè el degà dels mariners irascibles és un artesà del renec en català. I jo aprofito l'ocasió per recomanar el seu diccionari a un sector dels Mossos. Per si tenen ganes d'emprenyar-se en la llengua de Josep Pla. Que si una banda d'encenalls de pallús amb confitura d'eriçó decideix abaixar-te el sou sempre els pots dir que són un ectoplasma de bunyol estrafet. O uns escanyabruixots amb all-i-oli, que ve a ser el mateix. Llamp de rellamp.\nPublicat per pinçat a 16:20\nAnònim 17/1/12 20:49\nQuin encertat contrapunt que la riquesa del teu llenguatge em deixi sense paraules.\nNo obstant això, la notícia dels Mossos me les retorna per tal d'aclarir-los algunes idees confuses: les reivindicacions laborals es fan bordant: si ho feu en castellà, no us entendrà ningú.\nPinçant des de L'Haltra banda,\npinçat 18/1/12 11:03\nEstimat anònim, el contrapunt realment és que digui això un "guardià de la llengua" com tu! Quin honor per aquest humil fòrum els teus pinçaments des de L'H altra banda.\nI tens raó, bordar és universal. I confondre conceptes humà, m'imagino...!


Cartes des de l'Àsia.: de gener 2013\nSegur que em deixo molts detalls, segur que el disseny podria ser mes encertat, igual que els videos, les imatges i el que he escrit, pero he intentat deixar pales els darrers dies d'emocio, felicitat, bellesa i companyia el millor que he pogut.\nL'expedicio amb el Tibet de fons.\nEl dia 14 aterravema Syaprhubesi en una nova fugida a les muntanyes. Aquesta vegada erem sis: la Xenia, l'Adela, el Robert, la Mariona, en Marxal i jo. A mi el temps m'apretava l'agenda, doncs el 21 arribava (arriba!) la Neus aixi que tornaria abans. Jo ja havia fet Langtang i Gosaikund i m'havien parlat d'un vistes del Tibet des de la Tamang Heritage (el trekking de l'Herencia Tamang) aixi que la proposta era fer juntes aquest tram i que despres la resta continues sense mi per l'apassionant i precios trekking del Langtang.\nEl dia 15 una bona pujada de bon mati va posar a proba les nostres cames adormides i els nostres pulmons castigats pels fums de Katmandhu. Les forces no van aguantar a tothom lo suficient per a seguir la planificacio, aixi que vam aturar-nos abans d'hora i vam gaudir de Chilime, el seu riu i la seva gent. Tot plegat una delicia que combinava cultura, tradicio i natura. Aquella nit vaig dormir amb el capa 1m d'un aixam d'abelles, pero el valent es el Robert que en va dormir a 2m, sabent-ho i tenint por a aquests disciplinats insectes comunitaris.\nEl lodge on vam fer nit. Imatge del dia 17.\nEl 16 al migdia ja paravem a Tatopani, on vam decidir passar la tarda en remull. En Robert i jo vam correr fins a Nagthali, per veure que ens esperava el dia seguent i per estirar les cames, que ens demanaven canya. Vaig passar mes hores en remull que una granota: tarda, nit i matinada. Fonts d'aigues termals (podeu veure les fotos a l'actualitzacio de fotos)\nEl lodge on vam dormir. Imatge del dia 18 a primera hora.\nEl 17 de bon mati vam carregar motxilles amb ganes i en poca estona ja buscavem un lodge a Naghtali. Vem voltar de volta en volta sense obtenir resposta, pero la gran sorpresa va ser trobar un lodge obert i buit. Vam descarregar motxilles i vam pujar a Taruche a veure les vistes del Tibet, del Ganesh Himal i del Mont Langtang. Al vespre ens cuinavem el nostre propi sopar amb la cuineta de llenya i vam dormir tots i totes al voltant de l'estufa de llenya que de tant en tant ja m'encarregava d'alimentar per a que no deixes de fer la seva feina. El vent fuetejava el lodge cantant la seva nana des de la foscor de la nit i s'escolava entre les fustes envoltant tot d'un so i un fred que envoltaven els nostres somnis de paisatges himalaiencs.\nI aixi ens vam llevar el dia 18. Fora del lodge tot era blanc: la neus que ho cobria tot, el cel i si quelcom s'hi resistia i trencava l'hegemonia, en breu s'hi tornaria blanc tambe. Estavem emocionadissimes i emocionadissims i teniem moltes ganes de sortir a caminar sota la (fins ara) suau pero constant nevada i desvirgar els camins amb les nostres petges.\nMentre preparavem te un extrany incis: tres homes entren a prendre te. Diuen que venen del Tibet. A aquella hora? Fugint del Tibet? paguen el te i el tabac religiosament i marxen desapareixent entre el blanc paisatge. Si sou el que vau dir, molta sort companys exiliats!\nNosaltres ja estavem gairebe preparades i amb ganissimes pero la muntanya ens volia donar una llico (llisso') i va apretar a llamps, i trons, i neu, i vent. Fins i tot nevava a dins de la cuina! No s'hi veia be i no totes estavem en les millor condicions. "Ens quedem? Doncs a collir llenya abans no sigui tota molla, que aixo es l'Himalaia i no sabem fins quan ens hi haurem d'estar! I a desfer neu, per a tenir aigua pel te i la cuina!" I aixi ens vam posar a treballar cadascu en la seva tasca.\nVideo de quan estavem emocionadissims i emocioandissimes amb el temporal (Robert i jo):\nEls meus plans d'arribar a Katmandhu dos dies abans de l'arribada de la Neus es veient retrassats per aquells temporal que ens tancava. Despres de dues o tres hores semblava que afluixava, el cami no es veia perque tot era com un manta blanca. (Molt mes que a la imatge de sobre). Vam seguir cami avall per paratge precios que de blanc impolut anava fent un degradat al verd dels boscos. A pocs metres de Thuman va coemncar a apretar el vent, els llamps i els trons posaven la banda sonora del cami de baixada i la pedra colpejava els nostres gore-tex, aixi que vam parar alla. A refugiar-nos en un lodge, en els nostres pensaments, en les nostres converses i ens els nostres sacs. Refugiats d'un temporal que semblava que no acabaria mai. En canvi a les poques hores ja havia parat.\nEn Robert i l'Adela desfent neu a la cuina. (On tambe nevava)\nEl dia 19 vaig deixar els meus companys i companyes d'expedicio enfundades als sacs i vaig tirar cami avall a les 5.45h. La boira no em deixava veure a mes d'1 o 2 metres i als vint minuts la pluja m'atrapava. Pero si arribava a temps a Syaphru Besi arribaria dins dels meus plans a Kathmandu. . Baixava desitjant trobar-los ben aviat de nou, doncs son persones genials.\nI com s'ha de vigilar que es desitja me'ls vaig trobar ben aviat. El mateix 19. L'autobus de les 7h se'm va escapar i el de les 9h no venia. Ve de Chillime i la neu no el deixava sortir. Aixi que vaig desfer cami i finalment vaig trobar-los fent un apat a la Fleca Social de Syaphru. Un dia ben extrany el 19, ple de casualitats precioses.\nVideo de quan ens vam decidir quedar (jo):\nEl dia 20 vaig passar hores i hores al bus de retorn pensant en la Neus, que en breu ens trobariem i pensant en la colla, en les altres cinc, que estaran flipant amb els paisatges hivernals que els hi regala el Langtang. Com diria el Marxal, una abracada telepatica!\nDe cami per Thamel vaig trobar-me la Yado. Una noia de Pais Valencia amb qui vaig compartir la tarda i el sopar. Avui, dia 21, apuro unes poques hores per donar-vos noticies al bloc i en breu arriba la Neus.\nUna nova etapa del viatge a gaudir!\nPublicat per Juanma Roar a 10:53 5 comentaris:\nPublicat per Juanma Roar a 9:50 1 comentari:\nUn text extrany, pero felic i de franc.\nI una canco que escoltem i destrossem amb les nostres veus i el nostre angles pero entre somriures els de l'habita 305!\nD'esquerra a dreta: Mariona, Robert, Marxal, Jo, Anita, benedict i Xenia.\nFa temps que no escric al diari, pero aixo no vol dir que no escrigui. Tinc fulls solitaris, i tinc escrits alliberats en llibretes que omplen les nostres vides. I dic les nostres vides perque erem tres i ara som sis perque ha tornat l'Anita i han vingut la Mariona i la Xenia (que tambe tenen bloc) I amb alguners he compartit escrits, i amb d'altres els hi he regalat, i amb d'altres els compartire i escriure. Pero podria dir que som set perque ens veiem sovint amb en Bennedict, un rodamon del Dharma alemany, un tipus genial que cerca la il.luminacio. O cerca quelcom dificil d'entendre per a mi. Pero podria dir que som molts mes perque ara comparteixo estones amb en Jack Kerouac i altres rodamons del Dharma, i amb la Maria i el Marti, i ens vam acomiadar del Dani que per fi veura la dona, i hem conegut en Pepe, que sembla enorme pero no pas tant enorme com ho sembla el seu cor. I tambe en Lobsang, un refugiatdel Tibet que ens va fer un curs de momos i amb el que ja he tancat un altre per quan vingui la Neus.\nI les muntanyes em continuen cridant com les sirenes cridaven Ulises, i no ho dubto que em deixare vencer pel cant de les meves deeses esmolades i enfarinades gelidament.\nI estic content perque a cada porta que se'm tanca revento un mur i continuo caminant, i de cada plan que se'm torca en trec una nova oportunitat, i de cada somni que s'esmicola -dels trocets- en faig un mosaic precios.\nI estic content perque sento que aprenc coses cada dia, i no nomes llengua nepali, i no nomes llengua anglesa. Estic content perque aprenc a respectar-me, i a escriure, i a desbrossar corriols que enfilen als meus somnis, i a treure importancia als diners i a dona-ls'hi a la felicitat. I a valorar els somriures.\nTambe estic content perque dormo en sac de dormir, perque escoltem Bob Dylan, i perque vam sopar "curd" amb fruita a l'habita i va apareixer en benedict i el vam convidar. I estic content perque les persones a les que assisteixo els matins em somriuen i perque preprenc els malabars literaris experimentant amb les paraules, les seves formes i els seus siginificats.\nI m'agrado, tot i mes grassonet, felic m'agrado.\nI m'adono, en definitiva, que soc felic perque aprenc a gaudir del que visc\ni perque el futur sera precios.\nPublicat per Juanma Roar a 12:14 2 comentaris:\nEn Robert tallant vegetals.\nAvui hem fet curset de momos! El nostre professor, en Lobsang, es un catedratic de la universitat de Katmandhu de llengua tibetana i llengu a xinesa. Es un exiliat del Tibet i te familia alla. Aqui ha refet la seva vida amb noves amistats i noves families.\nEns ha acollit a casa seva i ens ha ensenyat a cuinar una de les delicies nepalis: momos vegetarians! Aqui us deixo la recepta, per a apropar-vos un dels millors sabaors asiatics. La recepta esta explcada amb senzillesa i ignorancia culinaria, per qui s'atreveixi a probar-ho alla que m'escrigui qualsevol pregunta!\nINGREDIENTS (per 6 persones): 1 kg de farina, 1 cola, espinacs o bledes, una especie de tofu, pasta d’arros, oli, sal, mitja cullerada sopera de “widin” (una especie xinesa), masala per momos, 3 pastilles d’avecrem.\nL'Anita de fons, en Robert al mig i jo en primer planol.\n1. Barrejar l’aigua amb farina i fer una massa que quedi compacta.\n2. Posar el tofu (o similar) en aigua durant 10min per a que s’estovi.\n3. Tallar els vegetals, la pasta d’arros (posada en remull previament) i el tofu en trossos ben petits i saltejar-ho a la paella tot ben barrejat i afegir-hi sal al gust.\n4. En una fusta enfarinada fer “xurros” amb la massa del principi i arrencar trossos de la mida d’una pilota de ping pong (mes petits de fet). Aixafar les boles amb el rodet a dues bandes i dues cares fins que quedin circumferencies gruixudes (2mm) i amples (2cm de radi aprox).\n5. Posar la barreja saltejada a la paella a dins de la massa fent uns farcellets-empanadilla tancats amb molta manya i gracia (jo no ho he aconseguit).\n6. Posar oli a les bases de les plates de l’olla de vapor per a que no s’enganxi i deixar que es facin al vapor d’un aigua amb les pastilles d’avecrem (no molt mes de 10 minuts!).\nDespres els han servit amb salsa xili i amb el caldo de l’aigua que hem fet servir per fer el vapor i cuinar-los.\n(De dreta a esquerra): En Robert, la Xenia, la Mariona, l'Anita, en Marxal i jo menjant-nos la feina feta! Bonissims!\nPublicat per Juanma Roar a 19:45 1 comentari:\nLes siluetes de l'Anita, en Robert i en Marxal\ndeixant-se deleitar pels primers (o darrers)\nraigs de sol de l'any tenyiny l'Himalaya.\nTenia escrit un text maco, amb accents i ces trencades i tot, amb alguns versos profunds, o si mes no flipats pero no ha pogut ser. La incompatibilitat de formats entre l’ordinador del Marcal (a qui a partir d’ara, per manca de ce trencada, dire Marxal) i els ordinadors del ciber fan quer hagi de reescriure (a cegues) un text irrescribible. Pero aixo no us importa suposo.\nFa uns dies ja de la primera albada de l’any, quan erem quatre. Ara som tres i mentre Katmandu es buida de turistes, nosaltres ens omplim les vides de lectures, experiencies, somnis... Vivim en una habitacio de dos per pagar menys i els matins vaig amb en Robert a Pashupati, a uns dels temples de Shiva on les Germanes de la Mare Teresa de Calcuta tenen un centre per a moribunds i persones en situacio d’extrema pobresa. Alla fem una insuficient feina assistencial netejant, donant de menjar i arrencant somriures de persones discapacitades, de persones grans i de qualsevol persona que hagi quedat arracaonada per la societat i que alla troba companyia, sostre i menjar. Tenim clarissim que no es la solucio a cap problema, pero sabem que mentre ideem i construim els nostres projectes pel canvi social, hi ha gent que necessita aquest assistencialisme malcosit, no ens serveix l’excusa de la manca de contingut social per a noi participar-hi, doncs la no accio ni alimenta ni dona sostre als centenars (dos o tres) de persones que sobre[mal]viuen gracies a aquell espai.\nLes tardes les ocupem amb visites, un degoteig imprevisible d’extranya vida social, rentem roba roba a ma amb aigua bruta, ens atipem presos del Samsara, regategem compres, i compartim mil plans i idees, algunes mirades complices, mes converses i menys escrits, i una infinitat de riures i de lectures. Les lectures! Hem deixat de construir amb maons perque hem comencat a construir amb llibres, doncs hem deixat de construir material per construir els nostres somnis. Ens hem adonat que podem esquerdar i fins i tot tirar a terra els murs dels nostres limits i construir els suports dels graffitis que posen color als nostres somnis.\nEn Robert i en Marxal son dues persones impressionants, grans i bones. Ja ho sap qui els coneix. Ja us en parlare d’ells, i dels meus somnis, i dels propers esdeveniments. Ja us parlare.\nI vosaltres, que expliqueu? Com enfilen els anims per la pujada del gener? Com viviu la ressaca nadalenca? I com es dibuixa l’horitzo del 2013?\nUs deixo algunes imatges del voluntariat dels matins. Hi ha persones d'arreu i de tot tipus, de curioses i de corrents, homes i dones, persones de creences, aferrades i de dubtoses, cristianes, budistes i persones sense creences. Es un espai on res importa si estas disposat o disposada a donar un cop de ma pel motiu que sigui: religios, aburriment, servei, neteja de consciencia, pel Karma o interes professional. Que mes dona si col.labores!\nEl Baba afeitant un dels avis.\nEl menjador social.\nEl pati on esperen els apats al sol.\nUn dels voluntaris conversant amb una avia.\nPublicat per Juanma Roar a 16:50 5 comentaris:\nEl Petit Princep. Aprendre, a aquesta vida hem vingut a aprendre.\nUs regalo un nou capitol del Petit Princep. Ja em vaig permetre l'exces d'escriure una continuacio per encetar el bloc i avui us regalo un capitol que recupero dels meus apunts de fara un mes. O dos.\n"El Petit Princep havia quedat atrapat en un dels planetes que visitava. Havia estat una trampa! El planeta l'havia seduit i ell s'havia deixat encantar per somriures, menjars i comoditats, pero quan va adonar-se el planeta s'havia convertit en una gabia amb ferotges barrots.\nVa intentar marxar volant, pero no sabia volar. Va intentar trencar el barrots, pero eren massa massissos. No va saber que fer fins que entre converses amb companys de cel.la-planeta, buscar recursos dins i fora seu i d'aturar i endrecar els ocells que volaven caoticament pel seu cap va adonar-se que podia obrir la porta.\nNo arribava al pom i va posar uns pocs llibres a mode d'esglao. Va girar el pany, va obrir la porta i va fer onejar la seva capa per l'espai a la cerca de noves aventures de les que aprendre. Doncs aixo volia fer tota la vida: aprendre!"\nFreak Street. Basantapur, Kathmandu.\nPublicat per Juanma Roar a 19:30 3 comentaris:


06/27/2022 01:50:49 PM\nEl suport emocional de Sant Boi a la població adolescent s'incorpora al Banc de Bones Pràctiques dels Governs Locals\nLa Federació de Municipis de Catalunya i la Fundació Carles Pi i Sunyer han incorporat tres projectes de l'Ajuntament de Sant Boi al catàleg del Banc de Bones Pràctiques dels Governs Locals. Els projectes que han rebut enguany aquest reconeixement són 'Suport emocional per a joves i adolescents', 'Antenes d'igualtat' i 'Projecte Hermes d'accessibilitat cognitiva'.\nEn aquest 2022, els projectes de Sant Boi incorporats al catàleg estan relacionats amb l'atenció als efectes emocionals de la pandèmia, la incorporació d'una mirada transversal de gènere a les polítiques i serveis municipals i la creació de propostes culturals inclusives adreçades a un públic amb altres capacitats.\nL'Ajuntament de Sant Boi du a terme un pla de xoc ambiciós i innovador que dona resposta, entre altres qüestions, als problemes emocionals d'adolescents i joves de la ciutat agreujats per l'emergència sanitària. La reformulació del servei d'assessorament individual i grupal i la incorporació de tres professionals de la psicologia ha servit per desenvolupar un catàleg específic d'activitats. Més de 4.000 alumnes dels instituts han participat en tallers de gestió emocional al llarg d'aquest curs.\nAntenes d'igualtat per la transversalitat de gènere\nEn el marc dels seus plans d'igualtat de gènere, l'Ajuntament desenvolupa una estratègia innovadora que situa a totes les àrees figures de perfil tècnic que actuen com a antenes per incorporar la perspectiva de gènere a totes les polítiques i accions. Sant Boi és històricament un municipi referent en l'àmbit de la promoció de la igualtat entre dones i homes.\nProjecte Hermes d'accessibilitat cognitiva\nAquesta iniciativa pionera a Catalunya planteja un viatge d'experiències de la mà de la teràpia psicosocial per fer accessible la cultura a les persones amb altres capacitats (mitjançant el teatre, l'expressió corporal, la musicoteràpia, l'art-teràpia, la fotografia...). Encapçalat pel Museu de Sant Boi i amb la col·laboració del dos centres sanitaris de Sant Boi referents en salut mental, el Projecte Hermes treballa amb una mirada inclusiva propostes basades en episodis de la història i en els elements del patrimoni cultural i natural del municipi.\nTaller de gestió emocional als instituts.jpg


Còndor de llana porta calçotets de jersei a la versió de portada de la revista d'Eufòria - Història\nAixí que ... crec que ara necessito roba interior de jersei.\nDesprés de robar els cors a través de les nostres pantalles de TV a A tots els nois que he estimat abans, Lana Condor es va convertir gairebé una gran celebritat durant la nit, per no parlar d'una icona de la moda. A més d’inspirar TATBILB aficionats de tot el món per vestir-se com el seu personatge de Netflix, Lara Jean Covey, també val la pena emular l'estil IRL de Lana. (Encara estic intentant perfeccionar aquest aspecte d’ombra d’ulls brillant a principis d’aquest mes.)\nPer al número d'hivern de 2018 Eufòria A la revista, Lana va ser fotografiada per Jack Alexander, amb una jaqueta llarga, un sostenidor còmode de color crema i el que sembla una roba interior de cintura alta ... feta d'un jersei. Per dir la veritat, sembla molt acollidor i perfecte per a un dia d’hivern nevat.\nLa sessió, per a la qual Lana va ser dissenyada per Carlee Wallace, amb els cabells de Tania Becker i el maquillatge de Paula Lanzador, presenta Lana descansant en un sofà esmorteït de color gris, els seus cabells es van torçar en un traçat elaborat, mentre mira la càmera, fent ombra d’ulls brillant. i lluentor de llavis suaus. (No és d'estranyar que aconsegueixi que aquesta combinació de roba interior i blazer estigués preparada per a la festa; recorda el brillant sostenidor negre que portava com a top al novembre? Una icona.)\nUna altra mirada ~ mostra a Lana amb una pura túnica vermella amb volants, asseguda descalç sobre un taulell. D'acord, tinc tota la inspiració que necessito per a les meves Instagram de vacances, què us convé?\nParlant d’Instagram, Lana va compartir algunes de les fotos de la portada a la seva pròpia pàgina, escrivint: “Gràcies a l’increïble equip per haver fet realitat els meus somnis coixetes de la meva coqueta edgy”.\nAl llarg del llargmetratge, Lana va dir a la periodista Ilana Kaplan que Lara Jean Covey és la seva 'preferida', i va afegir: 'Moltes mares han dit que estan molt emocionades perquè els seus fills ho vegin perquè quan eren més petits no tenien un paper. model o rostre que podien veure que semblava propi a la pel·lícula i la televisió ”.\nEl factor de representació de TATBILB continua essent important per a Lana; a l'agost de 2018, va dir ella Teen Vogue que 'la gent és massa intel·ligent' en aquests dies perquè les pel·lícules no tinguin inclusió. 'No crec que la gent tingui paciència; no són cecs ', va dir. 'No tenen paciència per veure una pel·lícula que no sembli a la vida real'.\nVoleu més de Teen Vogue? Mira això: Espereu, Lombra de l'ullor brillant del Còndor és tan fàcil de treure!


La UE i les Illes Balears: Turisme i transport al Parlament Europeu, 2004-2009\nBalanç de la legislatura 2004-2009, decisions adoptades que afecten directament a les Illes Balears\nAquest document presenta algunes de les principals decisions promogudes en matèria de Turisme i Transport del Parlament Europeu durant la darrera legislatura 2004-2009, i que afecten a la vida quotidiana dels ciutadans de les Illes Balears i al dia a dia de les activitats empresarials i del sector públic.\nLes eleccions al Parlament Europeu es celebraran a les Illes Balears el proper 7 de juny.\n- Turisme sostenible: Amb la resolució “noves perspectives i nous reptes per a un turisme europeu sostenible”, adoptada el setembre de 2005 pel Ple del Parlament, es donava suport a projectes dirigits a contribuir a l’equilibri entre el desenvolupament de la indústria turística i el medi ambient. Per una part, es proposaven també tota una sèrie de mesures específiques dirigides a reforçar i complementar el marc existent, a la protecció del consumidor així com a augmentar la qualitat.\n- Competitivitat del sector turístic: La proposta, adoptada el novembre de 2007 pel Parlament, recordava la importància del sector turístic com a part de l’estratègia de Lisboa per al creixement i l’ocupació. Per una part, la comunicació també preveia la revisió de varies directives directament relacionades amb el turisme així com la creació de EDEN “European Destinations of Excellence”, un projecte basat en competicions nacionals anuals, destinat a promoure el turisme sostenible arreu Europa, i on hi participen les Illes Balears.\n- Tripulació de cabina, seguretat i formació: La finalitat de la proposta de la Comissió era fer als operadors aeris responsables de la seguretat de la tripulació de cabina així com tractar els temes referents als instruments, equips de comunicació i navegació i transport de mercaderies perilloses. També van ser objecte de debat la limitació del temps de vol, l’establiment d’uns mínims referits al temps descans de la tripulació o l’harmonització dels estàndards de formació per facilitar la lliure circulació del personal de cabina dins la Unió.\n- Drets dels passatgers amb mobilitat reduïda: La proposta de la Comissió prohibeix a les companyies aèries rebutjar als passatgers per motius de mobilitat reduïda i les obliga a donar-los assistència tant a bord com una vegada en terra.\n- Normes comunes en l’àmbit de la seguretat de l’aviació civil: La proposta, adoptada en tercera lectura després de nombroses esmenes, estableix els principis bàsics en ordre a protegir l’aviació civil davant actes d’interferència il·lícita.\n- Llista negre de companyies aèries: Es publica i actualitza periòdicament una llista negre de companyies aèries que no compleixin amb els requisits mínims de seguretat de les seves aeronaus.\nMillora de l’accés al mercat\n- Directiva taxes aeroportuàries: La Directiva adoptada el passat maig de 2009 estableix els principis comuns per a la percepció de taxes aeroportuàries en els aeroports comunitaris. Entre els seus objectius principals es troben evitar la discriminació entre passatgers i línees aèries, i assegurar la transparència a tots els nivells.\n- Programa pel futur sostenible de l’aviació general i de negocis: En la seva comunicació la Comissió ofereix un detallat anàlisi de les qüestions que afecten al sector i defineix una sèrie d’enfocaments adequats per donar resposta a les seves necessitats específiques en el marc d’un diàleg permanent entre totes les parts interessades.\n- Normes comunes per l’explotació dels serveis aeris: El reglament adoptat, que entrà en vigor el setembre de 2008, regula la concessió de llicències a companyies aèries comunitàries, el dret d’aquestes companyies a explotar serveis aeris dins de la Comunitat i la fixació de preus dels serveis aeris prestats dins la UE. S’estableixen també disposicions sobre informació i no discriminació en els preus.\n- Capacitat dels aeroports i els serveis de terra: Una capacitat adequada als aeroports, així com serveis de terra eficaços i un ús eficaç de la capacitat existents, són vitals per a l’economia europea i han de ser garantits.\nOptimitzar la interoperabilitat\n- Aeròdroms, gestió del trànsit aeri i serveis de navegació aèria: El continu creixement de l’aviació a Europa crea molts desafiaments, especialment pel que fa als factors de seguretat clau dels aeròdroms i de la gestió del trànsit aeri i serveis de navegació aèria. Es per això que s’han establert mesures de mitigació de riscos necessàries per tal de garantir la seguretat mitjançant una plantejament reglamentari harmonitzat i holístic en tots els Estats membres.\n- Llicència comunitària de controlador de trànsit aeri: Mitjançant la creació d’una llicència comunitària es reconeix el paper específic que tenen aquests professionals en el control de trànsit aeri en condicions de seguretat. Per una altra part, l’establiment de normes comunitàries d’aptitud també reduirà la fragmentació en aquest àmbit i constitueix un component essencial de la legislació sobre el cel únic europeu.\n- Noves missions de l’Agència Europea de Seguretat Aèria: La Comissió adoptà una proposta important per ampliar les funcions de l’Agència Europea de Seguretat Aèria (AESA) a la reglamentació i el control en l’àmbit de les operacions aèries, les qualificacions i les llicències dels pilots, i la supervisió de les companyies de tercers països que operen a la Unió Europea.\n- Zona Europea Comuna d’Aviació: El 2006 es va crear la Zona Europea Comuna d'Aviació (ZECA) mitjançant un Acord Multilateral subscrit per la Comunitat Europea i els seus Estats membres, Albània, l'Antiga República Iugoslava de Macedònia, Bòsnia i Hercegovina, Bulgària, Croàcia, Islàndia, Montenegro, Noruega, Romania, Sèrbia i la Missió d'Administració Provisional de les Nacions Unides a Kosovo. La instauració d’aquesta zona es basa en l’accés mutu als mercats de transport aeri de les Parts contractants, la llibertat d’establiment en igualtat de condicions de competència i el respecte de les mateixes normes – inclosos els àmbits de la seguretat aèria, la protecció de l’aviació, la gestió del trànsit aeri, l’harmonització social i el medi ambient.\n- Acord Euromediterrani d’aviació amb el Marroc: L’acord amb el Marroc va ser el primer pas en el procés d’enfortiment de les relacions en matèria d’aviació entre la Comunitat Europea i els països veïns de la UE i l’establiment d’un espai aeri comú. El propòsit d’aquest acord és la perfecta integració de l’aviació marroquina dins el mercat europeu.\n- Responsabilitat dels transportistes de passatgers per mar o vies navegables en cas d’accident: La proposta respon a la necessitat d’adoptar, en el marc de la política comú de transports, noves mesures que incloguin normes en matèria de responsabilitat per danys causats als passatgers amb la finalitat d’incrementar la seguretat del transport marítim i per vies navegables.\n- Millora dels drets dels passatgers que viatgin en vaixell: El passat abril de 2009 els eurodiputats van debatre dos informes proposats per a millorar els drets dels passatgers que viatgin tant en vaixell com en autobús. Ambdós proposen un sistema d’indemnitzacions en cas de cancel·lació o retràs en aquests sistemes de transport.\n- Lliure accés al mercat de serveis portuaris: La finalitat és fer realitat les llibertats fonamentals garantides en el Tractat de la Unió Europea i les normes sobre competència en els diferents ports de mar i entre ells, així com augmentar l’eficiència d’ aquests. Els ports de mar tenen una gran importància com a punts nodals - de diferents mitjans de transport i diversos actors, tant públics com privats - per a l’operativitat i eficiència de la xarxa de transports transeuropea, així com per al comerç intracomunitari i extracomunitari.\n- Nova política portuaria europea: La política té com a objectiu principal dissenyar en la Unió Europea un sistema portuari capaç de fer front als desafiaments que plantejaran en el futur les necessitats en matèria de transport. Així, estableix en el sector del transport marítim europeu, el marc i les accions connexes que s’hauran de posar en aplicació; es tracta concretament d’un ampli diàleg i de documents interpretatius destinats a clarificar les normes comunitàries pertinents.\n- Transport marítim de curta distància: La finalitat és que es fomenti amb més intensitat el transport marítim de curta distància dins la cadena de transports amb objecte de reduir la congestió; que es fomenti la transferència modal del transport per carretera cap al transport marítim de curta distància i que es millorin els enllaços amb les zones perifèriques i insulars, amb els Estats que depenen del transport marítim i entre les regions separades per barreres naturals, reforçant al mateix temps la cohesió en el si de la Unió Europea i entre aquesta i els seus veïns.\n- Millora de la protecció portuària: La directiva té com a principal objectiu establir un sistema de protecció que abasti la totalitat de la zona portuària. En aquest sentit, es proposa establir un marc comunitari que garanteixi un nivell de protecció homogeni i elevat en tots els ports europeus.\n- Programa Marco Polo II: Marco Polo II és la segona fase del programa amb el mateix nom que es va executar durant el període 2003-2006. Els seus objectius són reduir la congestió, millorar el comportament mediambiental del sistema de transports i potenciar el transport intermodal, contribuint d’aquesta manera a un sistema de transports més eficient i sostenible que proporcioni un valor afegit europeu, sense repercutir negativament en la cohesió econòmica, social o territorial.\n- Programa TENT-T: El programa TEN-T (TransEuropean Network – Transport) es centra en la voluntat d’assolir una xarxa europea de transport més eficient i sostenible que pugui contribuir a una millora en la competitivitat. Els objectius fonamentals són reduir el transport per carretera potenciant les autopistes de la mar i les xarxes ferroviàries, i la millora en la gestió del trànsit aeri i marítim per tal d’enfrontar-se a problemes de congestió.\nEs pot trobar el dossier complet (en anglès) a:\nConsultora àrees turisme i ciudadania


Rutes i fonts de Sant Llorenç i l'Obac: CARENA DE LA FOSCA. HOSPITAL DE LA SANG\nDificultat: El recorregut no presenta cap dificultat, es cert trobar la canal de baixa al l'Hospital de la Sang no ès sencill, molta gent no la troba, en el seu dia jo la vaig trobar a la tercera i vas ser preguntan a uns amables excursionistes que em vaig trobar. Reconec que no ès un recorregut a remarcar, ès més que res per encadenar aquestes fonts.\nIniciarem el nostre recorregut el l'Alzina del Salari, en el Km11 de la carretera que puja al Coll d'Estenalles on trobarem un dels parkings habilitats del Parc Natural. Just darrera d'un panell d'informació trobarem un camí que s'enfila pel bosc trobant en pocs metres una de les fraccions de l'empedrat original del camí que anava de Terrassa a Mura anomenat com els Graons de Mura.\nAls 5min de pujada trobarem una bifurcació de camins on haurem de pendre el de la dreta que inicialment baixa i trobans de seguida una torrentera la va resseguint de forma planera fins creuar-la finalment, es aquí on el camí s'estreny. Més endevant trobarem una altre bifurcació on haurem de pendre el ramal de la esquerra on trobarem de nou en la torrentera la Font dels Traginers.(41º39.642N-1º58.551E)\nDesde aquí trobarem un corriol a mà esquerra que va pujant i va agafant més caracter de camí trobant en una zona de llaçades un altre sector de l'empedrat dels Graons de Mura. Finalment arribarem al Coll de Boix on en direcció N, a pocs metres, trobarem la pista que ve de Mata-Rodona.\nJust creuar la pista trobarem un corriol marcat que baixa en direcció NO. El camí primer passa per un terreny clar amb bones vistes fins adintrar-se de nou al bosc on girará bruscament a la dreta, de fet ès una intersecció de corriols, nosaltre spendrem el trencall clar i lógic dela dreta però recordeu que a la tornada haurem de pendra el poc definit que baixa directe cam a l'O. Com he dit primer pendrem el trencall clar i definit que segueix baixant en direcció N i que passarà per un terreny rocallòs que ens baixa de la dreta. En la part més vertical de la pared rocallosa podrem intuir la baixada natural de l'aigua i una petita pica natural on podriem trobar aigua (ja que ès un blog on parlo de fonts naturals i punts d'aigua crec interesant anomenar-lo). Continuem pel caminet fins que fa un gir cap a l'esquerra. Just en aquest punt observarem que el terra està molt calcificat a una i altre banda, en aquest punt en temporades humides podrem trobar regalims d'aigua que baixen de les pendents rocalloses de la dreta i que dins el revolt que fa el corriol formen un bassalt, es tracta de la Font dels Polvos (41º39.885N-1º58.107E) descrita el el llibre "22 camins de Sant Llorenç del munt i l'Obac " de l'Edmon Grau. Jo ho vaig trobar tot sec però el terreny de dins el revolt estava molt enfangat i humit.\nDesfem el camí fins trobar l'encreuament abans descrit. Ara haurem de endinsar-nos al bosc que baixa en direcció O, costa de veure el corriol però s'intueix fàcilment veien que baixa a buscar una agulla rocallosa. En el collet just abans d'encarar l'agulla veurem que el corriol baixa per l'esquerra i tot resseguint-lo ens portarà a passar una torrentera per desprès pujar a un llom on trobarem un camí que prenen cap a l'esquerra petarem desseguida a la pista que puja de Mata-Rodona.\nBaixarem una cinquantena de metres fins trobar un corriolet a mà dreta que puja al cim del Turò de la Cort Fosca, es tracta d'una "mamella" rocallosa on en el seu extrem O, abans d'arribar a la seva base boscosa, podrem trobar la Font de l'Hospital. Per arribar a ella haurem de pasar de llarg el cim de turò per veure que el corriolet baixa per la seva vessant S a buscar una franja amb vegetació que separa un altre turonet rocallos adjacent. Baixem per aquesta franja a tocar de la pared del Turò de la Cort Fosca fins trobar penjada en mig de la pared la Font de l'Hospital (41º39.583N-1º57.718E).\nContinuem baixan per la vessant S d'aquest segon turonet rocallos que finalitza en una sua pendent rocallosa on trobarem el ben marcat camí que ens duurà a L'Hospital de la Sang. El camí es clar i en diercció O pero harem de parar compte, una vegada deixats enrere els turons rocallosos, el camí baixa cap a l'esquerra a buscar un pas entre roques que salva el precipici. Desseguida trobarem a mà dreta una cova, es tracta de la Cort Fosca on trobarem en el seu interior la Font d'en Rossinyol. Passada la cova trobarem l'Hospital de la Sang.\nTraspassant l'Hospital un corriol baixarà en direcció NO. Al portar una cinquantena de metres haurem de parar atenció a un corriolet que baixa abruptament a mà esquerra a buscar la Font de la Viola. Jo de moment l'he visitat quatre vegades i sempre me l'he trobat aixuta. No se si donar-li ja el grau de font "fòssil", ja m'informareu si la trobeu rajant.\nDesfem el camí fins tornar a la pista de Mata-Rodona que ara haurem de pendre de pujada fins el Coll de Boix i d'aquí tornar a l'Alzina del Sal.lari.\nPublicat per Jimmy Martín a 10:14


Del 04.11.2021 al 04.02.2022\nMuseu del Modernisme de Barcelona and Galeria Galeria d'Art Gothsland, Barcelona\nOrganitzat per Museu del Modernisme de Barcelona and Galeria Galeria d'Art Gothsland\nEl Museu del Modernisme de Barcelona reobre les seves portes amb l'exposició "París-Barcelona", una gran exposició centrada en nou dones que van destacar en el panorama artístic de finals del segle XIX i principis del XX.\nAmb més de 300 obres, la majoria obres pictòriques, però també escultures, mobiliari i arts decoratives, la mostra ofereix una nova visió de la relació entre ambdues capitals, París i Barcelona. El recorregut s'inicia amb les models Madeleine de Boisguillaume, Stéphanie Nantas, Clo-clo, Júlia Peraire i Germaine Gargallo, i es completa amb la visió femenina de les artistes Suzanne Valadon, Georgette Agutte, Lucie Cousturier i Olga Sacharoff. Així mateix, intenta crear un diàleg entre les models, muses del moment, i els artistes que les van immortalitzar, com ara Ramon Casas, Santiago Rusiñol, Toulouse-Lautrec o Alphonse Mucha.\nLa l'exposició, que es podrà visitar al Museu del Modernisme de Barcelona i a la mateixa galeria Gothsland, ha estat organitzada per commemorar el 50è aniversari de la galeria Gothsland, l'empresa cultural de la família Pinós-Guirao.\nLa publicació, que acompanya la mostra, fa un repàs de la presència femenina en l'ambient artístic i cultural del tombant de segle. Els articles posen en valor les vides d'aquestes dones que en la majoria dels casos han estat silenciades o ben poc explicades.\nDel 19.11.2021 al 06.03.2022\nOrganitzat per Museu Nacional d'Art de Catalunya i Musée d'Orsay\nEl proper 19 de novembre obre al públic l'exposició Gaudí, organitzada pel Museu Nacional d'Art de Catalunya i el Musée d'Orsay, una exposició de gran format que reuneix més de 650 objectes arquitectònics, de disseny i mobiliari, obres d'art, documentació, plànols i fotografies. Vint anys desprès de la celebració de l'Any Gaudí, aquesta exposició s'allunya dels tòpics i proposa una revisió completa de la trajectòria de Gaudí.\nExposició: Josef Hoffmann: El progrés a través de la bellesa\nDel 15.12.2021 al 19.06.2022\nAmb motiu del 150 aniversari del naixement de Josef Hoffmann (1870-1956), l'exposició documenta per primera vegada de manera exhaustiva tota l'obra d'aquest arquitecte, dissenyador, professor i organitzador d'exposicions, figura destacada de la modernitat vienesa i del moviment internacional de reforma de la vida. Amb la seva infatigable dedicació al camp del disseny i de l'ensenyament, Hoffmann va conrear un model exemplar d'estils de vida moderns basats en una cultura de la construcció i del producte alhora artesanal i artísticament ambiciosa. La mostra presenta una selecció representativa del disseny revolucionari de Hoffmann i dels seus edificis més importants, com la Casa Stoclet de Brussel·les (1905-1911) o el Sanatori Purkersdorf (1904-1905).\nExposició: Mucha: Art Nouveau a París\nDel 05.02.2022 al 03.07.2022\nKunstmuseum, La Haia\nOrganitzat per Kunstmuseum Den Haag\nDiumenge que ve, 27 de març, el Museu celebrarà el dia "Art el diumenge", amb un ventall d'activitats relacionades amb l'exposició. La mostra es va obrir el 5 de febrer, però a causa dels protocols COVID els actes d'inauguració no s'han pogut celebrar fins ara.\nL'exposició presenta l'obra que va fer famós Alphonse Mucha: cartells i il·lustracions, i dissenys d'art decoratiu, tot amb el teló de fons vibrant del París finisecular. Els vestits de finals del segle XIX evoquen els parisencs passejant pels bulevards, i els vidres acolorits d'Émile Gallé i Moser & Sohne d'aquest mateix període mostren la relació estreta entre l'obra de Mucha i l'Art Nouveau. La mostra també analitza la redescoberta de l'obra de Mucha als anys 1960, i com va ressonar el seu estil en la cultura popular, el "flower power" i Woodstock, tal com palesen els dissenys de cobertes d'àlbums i cartells de concerts de grups com Martha & The Vandellas, The Rolling Stones i Pink Floyd. El Kunstmuseum Den Haag presenta les circumstàncies en què Alphonse Mucha va esdevenir, i continuar sent, mundialment famós.\nExposició: Deesses de l'Art Nouveau\nDel 18.12.2021 al 11.09.2022\nOrganitzat per Badisches Landesmuseum


Cal fer ministre de treball a un aturat!, Des de la trinxera en Levante-EMV\nCal fer ministre de treball a un aturat!\nAls innumerables representants del sector financer privat - que, per cert, han segut els que ens han portat a la roina amb la que estem, per la cobdícia i irresponsabilitat amb què gestionaren el negoci financer - que ja figuren en els governs i centres de decisió dels estats europeus i de la pròpia UE, s'acaba d'unir el president del major banc privat grec al que han fet ministre de finances.\nDes de la més absoluta ingenuïtat, hom creu que a aquestos respectables senyors (senyores no en recorde cap, amb l'excepció de la directora del FMI) els deuen posar pels grans coneixements, experiència i capacitat tècnica que deuen tindre en el sector financer i, evidentment, no per a defendre els interessos a què representen o interessos de classe (de la seua, per descomptat).\nPerò, clar, la realitat, com sempre, s'encarregà “d'alçar el vel” de la qüestió ja que hom per molt que busque no troba en cap govern com a ministre d'ocupació - més encertat seria anomenar-los, de desocupació o de l'atur - a cap persona experta en la busca de treball, en definitiva, al treballador aturat amb mes anys buscant treball, ja que, per descomptat, serà la persona que comptarà amb més experiència, coneixement i capacitat en aquesta qüestió de l'atur. Entenc que seria el lògic i el coherent ja que obeiria al mateix raonament amb que ens venen el per què anomenen a Monti, Guindos, i companyia.


La banda de rock igualadí Faèrica es dissol | Ràdio Igualada\nLa Carta de comiat de els Faèrica:\nFAÈRICA US DIU ADÉU\nDesprés de 6 anys en actiu, la banda s’acomiada amb el tercer i últim disc: “La nevera del temps”.\nHa arribat el moment. Després de cavalcar fantasies oníriques i ritmes trepidants, invocar tempestes i perseguir melodies, el viatge deFaèrica ha arribat al seu final.\nEl cor ens fa pensar que hem fet grans cançons i gaudit de petits moments; i alhora sabem que hem fet petites cançons que ens han donat grans moments. Llums i ombres, com tota aventura èpica.\nHem lluitat, i hem picat pedra des del dia 1, i sent ambiciosos hem aconseguit publicar 3 discos en 6 anys, passant per 3 discogràfiques diferents i uns quants escenaris de tot tipus, amb el recolzament dels seguidors i del propi anhel musical que ens feia de combustible: una energia potent que calia canalitzar.\nFinalment, quan s’acaba el combustible t’has de deixar portar pel vent, desplegar veles, ales, o simplement deixar-te endur per la corrent. Sí, ens hem buidat durant aquest trajecte, i alhora ens hem enriquit de vivències inoblidables. Som prou orgullosos per dir en veu alta que hem “rockejat” en concerts de gran format, i hem cantat a cau d’orella en distàncies curtes. Això sí: vam començar tot això per desprendre energia musical, i ho hem intentat fins el final.\nCom diu una cançó del nostre 3er i últim disc, volem pensar que hem creat una empremta pròpia, un estil personal que ha sacsejat quelcom, una realitat que podem anomenar “el nostre Univers”, i això no ens ho traurà mai ningú, sigui quin sigui el context sociocultural que ens hagi tocat viure, sigui quina sigui l’etiqueta que ens hagin pogut penjar. Donem les gràcies a tots els que n’heu volgut formar part i ho heu viscut amb nosaltres. “És al nostre Univers on somiem desperts”.\nAixí doncs, només ens queda pronunciar unes paraules d’agraïment per les grans persones que han col·laborat en algun moment de la nostra trajectòria (sense dir noms per no deixar-nos a ningú): tècnics de so, de llums, productors, artistes videogràfics, actors, presentadors, locutors, il·lustradors, músics, fotògrafs, mànagers, promotors, community managers,apm’s, seguidors i seguidores més fidels, sobretot els que hem tingut al costat des del llunyà“Benvinguts al Planeta Vermell”, famílies, companys, músics amb qui hem compartit escenari, local d’assaig, o estudi, entitats culturals de teatre, de castells… i un infinit etcètera.\nSempre, amb una mirada enrere fins a arribar als inicis d’un grup que va sorgir com una guspira en la foscor, que ha travessat laberints, que desapareix com una ventada… i que entremig ens ha vist créixer en molts sentits a tots i cadascun dels fins a 7 components.\nHo sentiu? El vent ens porta una suau melodia… o és un tro?


15 de febrer de 2020 - 11: 06\nEl CD Xàbia afronta, aquest cap de setmana, una nova trobada. El tècnic de l'CD Xàbia, Roberto Granero, ha fet veure als seus jugadors que un excés de confiança davant del cuer, la Llosa seria molt dolent per a ells. Els ha demanat la màxima intensitat i concentració a l'hora de mesurar-se a un rival que malgrat que només ha guanyat dos partits, vindrà a posar-li les coses molt complicades a la formació de la Marina Alta.\nAquest xoc es juga, aquest diumenge, a les 12 hores al camp municipal de futbol de Xàbia i estarà dirigit per la col·legiada, Alba Félix Egea.\nÁlvaro Bernáldez durant el xoc davant el CD Dénia\nLa setmana ha estat marcada per la tranquil·litat en el si del conjunt matalasser, els jugadors van tornar seriosament tocats després de la dura derrota soferta a Muro d'Alcoi. Amb el pas dels dies, el tècnic els ha fet veure que la situació no és irreversible, que cal seguir lluitant per assolir les places de promoció d'ascens.\nResten moltes jornades per a la conclusió de la lliga i en aquesta temporada les forces estan molt igualades amb el que qualsevol equip pot guanyar a qualsevol.\nGranero sembla que pot introduir algun canvi en l'onze inicial respecte als que van sortir d'inici davant el Mur. Encara que hi haurà poques variacions i l'esquema poden ser una mica més ofensiu però sense massa amb canvis pel que fa als vist en anteriors partits.\nS'espera que l'afició responguin i que acudeixi a un bon nombre a donar l'ànim que el seu equip necessita. És important que els jugadors sentin el suport dels seus aficionats ara que les coses estan difícils. Per a aquest partit són baixa: Javi, Rubén, Ramis i Roberto. A més, Roberto Granero ha convocat José Cap de l'Xàbia B.


Blanes inicia les obres del Pla de Barris a Sa Massaneda i S'Auguer, amb un pressupost de 2'5 M€ - Tribuna Selvatana - Diari comarcal de La Selva - Actualitat, notícies, opinió...\nFotografia: Ahir dimecres va tenir lloc l´inici de les obres. / Ajuntament\nBlanes inicia les obres del Pla de Barris a Sa Massaneda i S'Auguer, amb un pressupost de 2'5 M€\nLa primera fase inclourà les inversions més destacades, amb les infraestructures d'aigua i clavegueram, així com la renovació de paviments i adequació d'espais públics.\nL'Ajuntament de Blanes va començar ahir dimecres les obres d'un dels projectes urbanístics més ambiciosos d'aquests darrers anys que es farà en aquest municipi: el Pla de Barris que es farà als veïnats de Sa Massaneda i S'Auguer. Es tracta d'una intervenció integral que abastarà diversos àmbits, i que inclourà no tan sols actuacions de construcció i obra civil, sinó que també s'impulsaran activitats de contingut cultural i social.\nCompta amb un pressupost de prop de 2'5 M€ -més concretament, 2.490.635'78 euros-, pel projecte d'intervenció integral, i els treballs que s'han començat a executar corresponen al Projecte d'Infraestructures d'Aigua i Clavagueram. Després, es completarà amb el Projecte de Renovació de Paviments i Adequació d'Espais Públics.\nGeogràficament s'ha començat a treballar en el barri de Sa Massaneda, i després es continuarà a S'Auguer al llarg de diverses fases. La previsió és que el projecte pugui estar enllestit en un termini màxim d'un any i mig. Un dels principals objectius que es vol aconseguir és millorar els serveis, la recollida d'aigües pluvials, el clavegueram i la pavimentació dels carrers amb una calçada única i sense voreres, en la línia del què fa uns anys ja es va fer en altres zones del nucli antic de la població.\nEn aquest darrer sentit, la primera tinenta d'alcalde d'Urbanisme i Obra Pública, Pepa Celaya, ha destacat: "Estem parlant de dos dels barris del centre de la vila més emblemàtics, que formen part del nostre nucli històric. Estan formats per carrers petits i estrets, i el què volem és embellir-los, fer-los més transitables pels seus veïns". Celaya també ha remarcat: "Portem molts mesos treballant-hi, i ens fa molta il·lusió que finalment avui hagi començat a ser realitat".\nLes obres que es duran a terme s'han adaptat a la capacitat financera de què actualment disposa el consistori. El projecte original presentat a la Generalitat l'any 2010 era de 9.050.924 euros, dels quals el consistori cobria la meitat del cost i la resta era subvencionat. En la nova proposta acceptada pel govern català el finançament es farà de manera idèntica: 50% Ajuntament i 50% Generalitat dins el Fons de Foment del Programa de Barri.\nTreballs més destacats del Projecte d'Intervenció Integral\nUn dels principals objectius que es volen aconseguir amb la posada en marxa del Pla de Barris de Sa Massaneda i S'Auguer és revitalitzar els veïnats amb actuacions de millora de la qualitat de l'espai públic, vials i places. Es vol revaloritzar i dinamitzar la seva imatge urbana amb el tractament global de tot l'espai, tenint en compte el disseny de paviments, així com prioritzar el trànsit preferent dels vianants.\nLes obres que s'han començat a executar a Sa Massaneda inclouen la xarxa de recollida d'aigües pluvials, la renovació de la xarxa de clavegueram i aigua potable, la renovació completa de paviments, principalment amb peces de formigó prefabricat. Hi haurà una plataforma única als carrers, així com la modificació de la xarxa de baixa tensió i el condicionament de La Placeta i la Plaça Josep Mestres.\nHi ha tota una sèrie d'actuacions que es duran a terme en l'àmbit de la millora urbanística, cultural i social de tota l'àrea. Per això, es recolzaran programes de promoció cultural que fomentin la integració i participació dels veïns a tota l'àrea. S'allotjaran principalment en dues localitzacions: el Centre Cultural Els Padrets i al local social ubicat a l'edifici del Carrer de la Vela, on hi ha les associacions de veïns de Sa Massaneda i S'Auguer.\nEn aquests locals s'hi faran activitats culturals i socials, d'oci o bé que convidin a la reflexió, l'anàlisi i la participació amb eines transformadores de la ciutat. El què es vol aconseguir és fomentar la integració de la diversitat del barri, així com enfortir la dinamització social i econòmica.\nS'han previst Tallers de rap i ritmes anti-racistes i anti-masclistes, un cicle de cinema vinculat a la dinàmica social als barris, promoure la recopilació d'històries de vida i tallers monogràfics vinculats a l'orientació laboral i la recerca de feina. En aquest darrer sentit, està previst contractar un dinamitzador de barri i un expert en alfabetització digital per promoure accions i coordinar-les.\nAjuts de Rehabilitació de Façanes i Cobertes, i Millores en l'Accessibilitat\nFormant part del Pla de Barris, l'Ajuntament de Blanes també ha impulsat una sèrie de subvencions per rehabilitar les façanes, cobertes, millores en l'accessibilitat i instal·lacions comunitàries en edificis residencials als dos veïnats de Sa Massaneda i S'Auguer. Els ajuts els poden demanar tant propietaris com llogaters, dins l'àmbit d'actuació del Pla de Barris, i des de l'Ajuntament s'hi ha destinat una partida global de 150.000 €.\nEls qui l'obtinguin, rebran una bonificació equivalent al 100% de la suma de les quotes de l'impost de construccions, instal·lacions i obres, la taxa de llicència d'obres i les taxes per ocupació de la via pública amb materials de construcció. És a dir: bastides, contenidors i altres elements. D'altra banda, hi haurà una subvenció del 50% sobre el pressupost protegible o subvencionable per edifici, amb els imports màxims que s'indiquen a continuació:\nLa subvenció va a càrrec en un 50% pels fons de la Generalitat de Catalunya destinada al pla de barris, i un 50% dels fons propis de l'Ajuntament de Blanes. Els qui s'acullin a aquests ajuts hauran d'haver executat i justificat les obres dins aquest any, és a dir: abans del 31 de desembre de 2018.


Els dijous, miracle - À Punt\nEns endinsem en l’univers cinematogràfic de Luis García Berlanga i ho fem amb els analistes de la Càtedra Berlanga: Begoña Siles, Rafael Maluenda i Carolina Hermida.\nEls nostres analistes ens descobriran com el director valencià representava els models i desitjos femenins i masculins , la mirada del director, les etapes de la comèdia , els personatges, la intrahistòria en el seu cinema i com era el director valencià més internacional.\nUn documental d'entreteniment presentat per Eva Altaver basat en l'anàlisi de la figura del director de cinema Luis Garcia Berlanga.\nLuis García Berlanga 1921-2010. Constituïx una referència imprescindible en el cinema espanyol i europeu del segle XX. Després de matricular-se a la Facultat de Filosofia i Lletres de València amb l’única intenció de jugar en l’equip de futbol, va escriure el seu primer guió de cinema i va ingressar a l’Institut de Recerques i Experiències Cinematogràfiques. Al llarg de la seua carrera, va realitzar més de vint pel·lícules…\nEl guió inèdit de la quarta part de L'escopeta nacional –¡Viva Rusia!– dos llibres i la publicació en francés d'El verdugo, Le bourreau. És el llegat que el cineasta valencià, Luis García Berlanga, havia depositat en la caixa 1034 de l’Institut Cervantes el maig del 2008.\nEls nostres experts analitzen el cinema del director.


Calonge i Sant Antoni. Sant Antoni tindrà un mural amb els personatges més populars\nPublicat el Dijous, 14 Octubre 2021 09:53 Escrit per Ajuntamement de Calonge i Sant Antoni\nEl mural fa gairebé 200 metres quadrats, està a l’aparcament conegut com ca la Martina i és obra de Carles Arola\nAmb l’objectiu de millorar l’espai conegut com l’aparcament de ca la Martina i a l’hora homenatjar els personatges més populars de Sant Antoni, l’Ajuntament de Calonge i Sant Antoni ha contractat la creació d’un mural de gairebé 200 metres quadrats. És tracta d’una obra que porta a terme l’artista Carles Arola, mitjançant la tècnica del "trompe-l’oeil" o "enganyatall". El mural reproduirà una façana d’apartaments dels anys 70, en ple creixement turístic, i als balcons d’aquests apartaments s’hi situaran una trentena de personatges populars de Sant Antoni. A la part baixa també es simularà un bar-restaurant que també acollirà diversos personatges. Els treballs d’aquest mural està previst que acabin abans de final d’any.\nArola és llicenciat en Belles Arts i ha realitzat nombrosos murals arreu de Catalunya, tant en façanes, com a l'interior d'esglésies o d'hotels. La prolífica carrera de l'autor ha permès que hagi deixat l'empremta en molts punts.


Clàssics a la romana.: QUÈ EN SABEU DELS ROMANS?\nOstres Angi, mai he vist una entrada d'aquest tipus. Has tingut una idea molt original i diferent, i això és d'agraïr.\nHe fallat 6 preguntes! no en se tant dels romans com em pensava... M'ha sorprès, sobretot, que no portessin res a sota la faldilla, això ara estaría bastant mal vist, oi?\nFelicitats Angi, repeteixo que és molt original aquesta entrada.\nLes meves respostes han estat 1a, 2a, 3c, 4c, 5a, 6b, 7a, 8a, 9c, 10c. N'he encertat només 6. Algunes de le sopcions m'han fet bastanta gràcia, ha estat un questionari bastant entretingut, gràcies per compartir-lo!La pregunta 9 m'ha sorprès bastant, sempra xoca molt el mal tracte que es donava als esclaus.\nUna entrada molt original, es molt entretingut i aquestes coses no les sabia. molt bona entrada, boníssima.\nM'ha sorprès molt això de que hi hagi fins i tot un qüestionari en el àmbit romà.\nHe fallat una 5 preguntes, encara que algunes les he respost al atzar. Com a l’ Irene, també m’ha sorprès el fet de que no portin res sota de la faldilla, ja que penso que seria incòmode, i com ella comenta, estaria mal vist. Una de les altres respostes que mai m’hagués imagina’t es que qualsevol persona pogués casar algú, més que res em sembla estrany.\nBona entrada Angi, molt original, m’ha agrada’t molt!!\n20 de març de 2013 a les 12:03\nQuina entrada més entretinguda Angi! La veritat, pensava que n'encertaria més, però són preguntes ben rares..! N'he encertat 5, i la part de l'altura per entrar a l'exercit.. eren tirant a baixos els romans per el que es veu, oi?\nBona entrada/qüestionari Angi!\n20 de març de 2013 a les 12:04\nRealment amb un qüestionari així s'aprenen moltes coses interessants sobre les seves costums, ja que per exemple jo he fallat les preguntes 3, que es la de quants anys han de estar a l'exèrcit, pensava que era per la resta de la seva vida i pel que veig m'equivocava perquè són 25 anys els que hi han de participar.\nPer altre banda, també he fallat la número 6, ja que no tenia ni idea de que haguessin de tenir com una altura entre aquests límits.\nUna resposta molt curiosa és la de la pregunta número 9, ja que és una pregunta que no tenia ni idea del perquè es deia allò de "dona-me'n un altre", però ho trobo molt cruela la veritat.\n20 de març de 2013 a les 12:09\nComento la meva pròpia entrada ja que m'he adonat que he fet una errata en la primera pregunta; la resposta és: 1b, com molts heu suposat evidentment sí que portaven calçotets, si voleu saber-ne molt més, aquí us deixo un link on hi ha una mica més d'informació:\nPerdoneu el petit error! L'errata ja està modificada.\n20 de març de 2013 a les 12:13\n20 de març de 2013 a les 12:14\nMai havia vist una entrada d'aquest estil! Molt original Angi!\nHe fallat algunes preguntes... Hi ha respostes que em criden més l'atenció que d'altres, però més que la resposta, les preguntes. N'és un l'exemple: "Que utilitzaven per netejar-se, en lloc de paper higiènic?" o "per on conduïen".\nCrec que aquest tipus d'entrada haurien de ser més comuns, ja que no es fan pesades, són entretingudes i s'aprenen moltes coses. Com bé ha dit l'Eulàlia, "no t'aniràs al llit sense aprendre una cosa nova".\nMolt bona entrada, penso que ha estat una de les entrades més originals que he vist, mai s'ha m'hagués ocorregut fer un tipus així d'entrada. M'ha semblat molt estrany que tipus d'aquestes coses passessin. Les meves respostes han estat 1b,2a,3a,4c,5b,6b,7a,8a,9c,10c molt bona entrada Angi mai hagués dit que les coses fossin així en l'antiga roma, per sort avui en dia tot això ha canviat i no fem coses tan estranyes com aquestes però tot i així ha estat bé saber més sobre la vida dels romans les seves costums i com era la seva pròpia vida normal i corrent on havien de fer servir el que necessitaven i havien de conformar-se però per altre banda també hi havien algunes coses que estaven bé com ara el conduir pel centre, encara que avui tot a canviat a millor.\nMolt bona entrada Angi, trobo que és una entrada molt interessant ja que pots saber quan saps dels romans.\nLes meves respostes han estat: 1b,2c,3a,4c,5b,6b,7b,8a,9c,10b.\nCom he pogut comprovar he fallat tres. Crec que tinc uns bons coneixements dels romans, però el que més m'ha sorprés ha sigut la forma de rentar-se que tenien ja que mai pensava que tenien el mètode de fer-ho amb una pedra i un pal.\nL'he trobat una entrada molt entretinguda de llegir i a l'hora de fer.\n20 de març de 2013 a les 12:30\nQuina entrada més original!\nAlgunes de les preguntes m'han estat molt curioses.\nDesprés de respondre el qüestionari m'he donat conte que no se res del romans... però ja ho diuen no? "no t'aniràs al llit sense aprendre una cosa nova"\nM'ha captat molt l'atenció que ningú es podia casar, com ha canviat la societat...!\nEn fi, molt bona entrada, ha estat molt entretinguda! :)\n20 de març de 2013 a les 12:31\nHe llegit moltes entrades sobre els romans dins del nostre blog, però aquesta entrada m’ha semblat molt interessant tenint en compte que és un altre tipus d’entrada, en aquest cas una enquesta. La veritat és que moltes de les preguntes, com tu dius, són absurdes però tot i així algunes me les he hagut de pensar una mica.\nHe fallat les preguntes 2 i 6, ja que mai m’havia parat a pensar sobre per quin carrer conduïen els romans, ja que mai ha estat un aspecte que m’hagi cridat gaire l’atenció i realment creia que conduïen per la dreta, com nosaltres, però després he pensat una mica més i al veure la resposta correcte m’ha vingut al cap que només hi havia un sentit de direcció i que per tant només podia ser pel centre.\nTambé he fallat la número 6, ja que sincerament no tenia ni idea de quina estatura havien de tenir els romans. Pensava que la seva estatura no tenia cap mena d’importància, per això he pensat que menys de 1,6 m, però es veu que havien de mesurar entre 1,6 i 1,8 m, fet que m’ha sorprès molt.\n20 de març de 2013 a les 15:32\nOlee, m'ha agradat molt aquesta entrada!!! És diferent a les que podem veure normalment, i més interactiva. He encertat 6 de les preguntes, i tal i com has dit, en algunes m'he quedat parada ja que mai m'ho havia plantejat.\nM'ha sorprès que portessin calçotets a sota de les seves faldilles ja que pensava que no portaven res, que en aquella època no existien els calçotets, però veig que sí.\n31 de març de 2013 a les 21:14


Complex Esportiu Montigalà (Fase I) - AIA\nComplex Esportiu Montigalà (Fase I)\nTravessera de Montigalà 18, Badalona, Barcelona, Espanya\nProjecte d’Arquitectura i Direcció d’Obra\nAquest projecte de gran envergadura ha estat promogut per la Diputació de Barcelona i l'Ajuntament de Badalona, i és una de les obres portades a terme per AIA en col•laboració amb Dominique Perrault. Aquest projecte forma part d'un conjunt que es completarà en un futur amb un camp de futbol amb una capacitat per a 7.000 espectadors.\nLa proposta inclou diversos àmbits d'actuació, “entre el mar i les muntanyes” –citant les paraules de Dominique Perrault–, que van des de la dimensió més urbana fins a la més paisatgística.\nEl primer element d'aquest projecte és el camp d'entrenament, un terreny de joc amb gespa artificial i el seu corresponent edifici de serveis, vestidors, bar-cafeteria, sala de premsa... La seva construcció representa una intervenció en l’entorn d’uns 23.000 m2 de superfície aproximadament.\nEs tracta d'un edifici aparentment sobri, però molt equilibrat i ple de subtileses, en què les instal•lacions, que es veuen en tot el seu recorregut, s'hi incorporen com a part de l'austera ornamentació que el defineix. És concebut com una capsa de vidre, que, d’una banda, se situa sobre el terreny de joc com si fos un mirador i, d'altra banda, sobre el mar i la ciutat, alhora que una gran malla-brisse soleil protegeix i filtra la llum a la cara sud, convertint-se en la vertadera façana de l'edifici. Tot el sistema d'enginyeria d'instal•lacions, així com el seu control i gestió, és d'última generació, ja que hi incorpora un sistema de producció d’ACC per a captadors solars no vitrificats i un de producció elèctrica mitjançant plafons fotovoltaics.\nLa intervenció es completa, d’una banda, amb la revisió i redefinició del disseny urbanístic de l'entorn (carrers, avingudes, zones d'aparcament...) per convertir l'àrea d'aquest complex esportiu en un nou espai que doni vida a la ciutat, i, d’altra banda, amb la futura construcció de l'Estadi Municipal: un projecte per a un camp de futbol amb una capacitat per a 7.000 espectadors per a esdeveniments esportius i 20.000 per a espectacles, i una superfície d'actuació de 48.000 m² que s’integra en el terreny.


Gin el Dl Abr 20, 2009 4:04 pm\nEsperant a que Ricard faci una cronica com Deu mana de la seva cursa als medijocs, adjunto foto del podium:\nenrico el Dl Abr 20, 2009 4:50 pm\nNi la nueva paternidad ha bajado un ápice tu gran estado de forma.\nbiji el Dl Abr 20, 2009 7:47 pm\nriver el Dl Abr 20, 2009 11:04 pm\nBona nit, companys tigres,\nCom ja sabeu, dissabte vaig participar a la ja clàsica cursa Medijocs. Alguns ja l' heu fet i la coneixeu: 8km desde Sant Cugat a Can Borrell per una pista forestal.\nTot i que no he entrenat gaire desde la marató, sempre em motivo per fer aquesta cursa al máxim, ja que facilment puc lluitar per fer podi en la categoria de metges i odontòlegs.\nAbans de sortir em vaig trobar al guanyador de les últimes edicions (conegut per caxirulo) vestit de carrer. Em va dir que estava lesionat, i no corria ( un rival menys...)\nSota un sol esplèndid va començar la cursa i ja vaig prenent posicions, em poso entre els deu primers durant el primer km, veig al Ricardinho que surt com una moto, i després va perdent posicions..., arribo al km 4, a Can borrell en 7a posició, i ja força tocadillo, però toca baixar i aprofito per apretar al 6è, també noto la presencia darrere d´un parell de corredors que no aconsegueixo despenjar.\nPassat el km 7 em passa per un moment un corredor ( per cert ,amb un físic molt semblant al nostre Biji), però trec forces en un últim esforç i passo als dos corredors, enfilant cap als últims, i alhora llarguiiiiiiiiissimmmmmms 800mts.\nFinalment 6a posició de la general, i primer doctor, massatge, bona bossa d´obsequis i pujada al podi on m´entreguen un vale per una setmana als DIR i em convoquen a un simposi al colegi de metges on es fa entrega dels premis en les diferents activitats.\nA partir d´ara a fotre canya per repetir podi a la cursa Btt, el proper 9 de Maig a Mataró.\nComentar que compartia el podi en bona companyia, un metge perico i un colega odontóleg.


Enveja, revenja, i que jo la veja | Descriu\nEnveja, revenja, i que jo la veja\nPer Encarna Sant-Celoni\t Última actualització 16 nov., 2018 174\nSi vols la glòria, pots envejar Napoleó;\nperò Napoleó envejava Cèsar,\nCèsar envejava Alexandre i Alexandre, segurament,\nenvejava Hèrcules, qui mai no va existir.\nSegons el DEC, el significat d’enveja és “Desig d’allò que un altre posseeix” i, quant a la segona accepció de gelosia, diu “Enveja que hom té del qui gaudeix d’alguna cosa que hom desitja”. Segons el DCVB, enveja és “Desplaer que se sent del bé d’altri”, i també “Desig en general”, especialment, la “Taca inesborrable que es té a qualsevol part del cos, i que és conseqüència d’un desig insatisfet de la mare durant l’embaràs”. I, segons la tradició eclesial catòlica, l’enveja és un dels set pecats capitals, “cap i origen d’altres vicis i pecats”. Fins ací, les definicions.\nEn teoria, l’enveja –que pot ser sana o malsana, lleu o intensa, conscient o inconscient, simple o complexa, de penis o d’úter…, fins i tot fallera [☺]– naix per comparació, sovint entre iguals i de vegades provocada per un tercer, i afecta a tots els éssers humans, en més o menys mesura –ja ho diu el refrany: Si l’enveja fóra tinya, mig món grataria–; fins i tot he llegit que prové d’una “aversió a la desigualtat” innata [?].\nTanmateix, després d’escarbar per ací i per allà, i d’enquestar gent ben diversa, m’he assabentat que molt#s són de l’opinió que no és veritat que l’enveja afecte de la mateixa manera els dos sexes, que sol ser femenina. Això, lluny de descoratjar-me, m’ha fet continuar amb l’escorcoll i, al capdavall, he arribat a la conclusió que hi ha com una mena d’‘interés general’ a fer-nos creure que l’enveja és més aviat cosa de dones. No sé, potser açò puga explicar per què, des que som xicotiues, no paren de tirotejar-nos amb ‘proves’ de tal supòsit; ‘proves’ que van de la faula al conte, passant per l’Hola, les pel·lis Disney…, o pel Sálvame i altres púrries de les sentines televisives: les dones no podem ser amigues, som eminentment rivals. Divideix i venceràs. Si no em creieu, us repte a trobar contes de fades amb casos masculins tan flagrants d’enveja/gelosia com el de les germanastres de la Ventafocs, el de la bruixa de la Bella dorment del bosc o el de la madrastra de Blancaneu i els set nans. Qui tinga enveja que en tal es veja.\nAixí és. La història –per definició, patriarcal–, ens mostra i remostra que si una dona vol tindre èxit, no té prou amb ser un geni de les matemàtiques (Emmy Noether), descobrir l’ADN (Rosalind Franklin) o la matèria obscura (Vera Rubin), escriure la primera novel·la (Genji Monogatari) o dirigir la primera pel·lícula (Alice Guy)… No. Si una dona vol tindre realment èxit, ha de ser sobretot prima i guapa, i caçar un bon marit. És a dir, ha de ser ‘perfecta’; cosa que vol dir tindre el cutis, els pits, les celles, el nas, els llavis, la pell, les cames, el cul… iguals que els de tal model o de tal artista. I, si la pela no dóna per a operacions quirúrgiques, ¡ala!, ¡a comprar tota classe de potingues i a seguir tot tipus de dietes per aconseguir que, si més no, l’envege la veïna, la cunyada, la germana, l’amiga…! Val més enveja que pietat.\nI, per acabar, un mite recollit en Les metamorfosis d’Ovidi, protagonitzat per Atena –el resultat de la manipulació més descarada de la teogonia grega– i Aracne –filla d’un tintorer de poble, Idmó de Colofó.\nDoncs bé, conta el mite que, fa molts i molts anys –de fet, molts i molts segles–, hi havia a Lídia una jove tan experta en l’art de teixir que fins i tot les nimfes acudien a sa casa per admirar el treball que feia. Un dia hi va exhibir una obra tan ben elaborada que tothom opinava que la seua destresa superava la de la mateixa Atena. Incrèdula, la dea va baixar a la Terra per veure la meravella en qüestió i, en no trobar-hi cap fallada, va reptar la mortal a un duel. En el seu tapís, Atena va posar en escena els déus de l’Olimp en tota la seua majestat i va afegir-hi, als extrems, quatre exemples del que els passava als malaurats que gosaven desafiar-los: Ròdope i Hemus, Antígona, Cínires i per fi Gèrana, reina dels pigmeus. Mentre que per al seu, Aracne va escollir els episodis en què els mascles olímpics –Zeus, Posidó, Apol·lo, Bacus…, i també Cronos– s’havien mostrat més deshonests i libidinosos. El treball de la jove era perfecte, però Atena, presa d’una explosió d’ira venjativa davant de la veracitat dels crims representats, va destrossar el tapís i llavors la pobra Aracne, tement la venjança de la totpoderosa deïtat, es va penjar d’una biga. No va arribar a morir, tanmateix. Compadida, Atena va convertir en aranya la humana i va transformar la corda en una teranyina per la qual Aracne encara hui s’enfila i fila.\nIl·lustració: fragment de La dialèctica, de Paolo Veronese\n(Article publicat en el llibret Sentir, de la falla El Prado, de Gandia, 2018)\nAigua ben clara


Escollir navegador - Tenkū no dōbutsu\nEntrada Autor: _young_link_ » 08/02/2006 a les 20:15\nEl que pasa es que utilitza el Morzilla i es veu malament :wink:\nPresento el Navegador definitiu OPERA. es molt millor, t'el recomano :wink: :wink: :wink: :wink: :wink: :wink:\nEntrada Autor: otaku_fujida » 08/02/2006 a les 20:27\nno no, faig servir el IE\nEntrada Autor: _young_link_ » 09/02/2006 a les 00:43\nDoncs encara mooooooooooooooooolt pitjor\nOpera, opera, opera :wink: :wink: :wink: :wink:\nEntrada Autor: Kaede Rukawa » 09/02/2006 a les 22:47\nEstic d'acord amb en Linket, pro el Morzilla tb està b\nEntrada Autor: otaku_fujida » 10/02/2006 a les 19:43\nU_U no u se, no l'he probat mai... :o es el mateix que IE? Quins avantatges té???\nEntrada Autor: Ereza » 11/02/2006 a les 10:15\nL'Opera últimament no sé com està. L'últim cop que el vaig utilitzar t'obligava a tenir un banner >.< I a més, segueix una política pro-IE, en lloc de seguir els estàndards de la web com el Firefox u.u (el Mozilla és història ja >.>) A més, tenia 50000 opcions i m'hi perdia.\nPrefereixo el Firefox, simple, i tu hi afegeixes totes les funcionalitats que necessites.\nEntrada Autor: Soundwave » 11/02/2006 a les 15:11\nL'opera ja no té banner ^o^\nI el que més m0'agrada d'ell, esque si per qualsevol cosa es reinica l'ordinador, quan el tornes a obriri, s'obren les finestres que estàves visitant 8)\nEntrada Autor: _young_link_ » 11/02/2006 a les 16:17\nSoundwave ha escrit: L'opera ja no té banner ^o^\nSi, quan es REINICA l'ordinador sempre estava furios perque no recordava les pagines k mirava... ara amb l'opera em va genial 8)\nEntrada Autor: Soundwave » 11/02/2006 a les 17:26\nWow!! I una altre cosa!! Si estàs en un fòrum (o omplint un formulari en una web), escrius un missatge i quan l'envies et dona error, NO l'has de tornar a escriure. Amb l'Opera, només has d'anar enderrere i veuràs escrit el missatge ^o^\nEntrada Autor: otaku_fujida » 11/02/2006 a les 17:27\nSoundwave ha escrit: Wow!! I una altre cosa!! Si estàs en un fòrum (o omplint un formulari en una web), escrius un missatge i quan l'envies et dona error, NO l'has de tornar a escriure. Amb l'Opera, només has d'anar enderrere i veuràs escrit el missatge ^o^\ncollons, que eficaç!\nEntrada Autor: DarkDrago » 12/02/2006 a les 00:31\ncoi, li donarem una mirada a l'opera, a veure k tal... també te tabs com el firefox?\nqué son el tabs??\nEntrada Autor: znake » 12/02/2006 a les 10:24\nPer cert, que jo sàpiga, el Firefox també fa això de tirar endarrere, l'únic que no ho fa és l'Internet E$plorer ._.\nI això de si se't reinicia l'ordinador i tal... Jo tinc una extensió que fa el mateix, o sigui que... xD\nEntrada Autor: _young_link_ » 12/02/2006 a les 13:26\nSi, l'opera t'he tabs 8)\nEntrada Autor: Ran » 12/02/2006 a les 15:05\nPerò si amb el Firefox envies un missatge i t'equivoques, al tornar enrere no recuperes el text escrit, el perds (o això em passa a mi). Igualment em fa pal mirar l'Òpera i el Firefox està prou bé xP\nEntrada Autor: _young_link_ » 12/02/2006 a les 15:48\nDoncs poso una "screen" per que mireu mes o menys com és\nEdit Ran: He canviat la mida de l'arxiu per no trencar tant la finestra\nEntrada Autor: Kaede Rukawa » 12/02/2006 a les 16:32\nJo utilitzo tots dos navegadors, al pc gran l'opera i al portàtil el firefox....els dos em van bé, mente no utilitzi la cosa akella del IE...xDD\nPD:Fire Emblem? bah, RPG's d poca categoria...xDDD\nEntrada Autor: _young_link_ » 12/02/2006 a les 16:42\nKaede Rukawa ha escrit: PD:Fire Emblem? bah, RPG's d poca categoria...xDDD\nClar, per això a venut tant el de GC que no es troba en les tendes... i per això sony es va copiar i va treure el joc tear ring saga... una copia barata que nintendo va denunciar per 10 milons de euros :cool:\nEntrada Autor: Ereza » 12/02/2006 a les 16:49\nRan ha escrit: Però si amb el Firefox envies un missatge i t'equivoques, al tornar enrere no recuperes el text escrit, el perds (o això em passa a mi).\nDoncs jo el recupero ò.ó\nEntrada Autor: Soundwave » 12/02/2006 a les 17:46\nCom ho fas, perke a mi tb se m'esborra el missatge al firefox...


IX Olimpíada de Filosofia de Catalunya | INSTITUT ALEXANDRE DEULOFEU\nEl passat dijous 10 de febrer es va celebrar la primera jornada de la IX Olimpíada de Filosofia de Catalunya. Promoguda per la Societat Catalana de Filosofia, rep el suport de les Facultats de Filosofia de la UB, la UAB, la UdG, la URV, del Centre de Cultura Contemporània de Barcelona i la Filmoteca de Catalunya. L’OFC està organitzada per professorat de filosofia de secundària i batxillerat i el tema d’enguany és Transhumanisme: millora o final de l’espècie humana?\nTres alumnes del nostre institut hi van participar en dues de les modalitats del concurs: l’Alba Parcero Colomer i en Pau Baqués Margarit en la modalitat de Dissertació i la Yael Ailen Figueroa en la modalitat de Còmic.\nEls guanyadors es coneixeran el proper 19 de febrer en acabar la segona fase i la final d’aquesta edició de l’Olimpíada. Han estat convocats un total de 189 participants que pertanyen a 56 centres d’arreu de Catalunya. Durant aquesta jornada, que tindrà lloc a la Sala Teatre del CCCB de Barcelona, es donaran a conèixer els finalistes que, en un acte públic i davant d’un tribunal, hauran de defensar oralment els seus treballs.