L'Envelat de Nadal es posa en marxa\nL'Envelat 2018 al Parc de Ramon Barnils. FOTO: Bernat Millet\nComencen vuit dies d'activitats al Parc de Ramon Barnils de Sant Cugat\nper Cinta Caballé i Curto Periodista 27 de desembre de 2018\nDesprés de dues jornades de Quinto, L'Envelat de Nadal a Sant Cugat del Vallès ha obert oficialment les seves portes aquest dijous, 27 de desembre, al parc de Ramon Barnils. Arrenquen, d'aquesta manera, vuit dies d'activitats familiars a la ciutat, amb propostes pensades especialment per als més petits de casa, però també per als joves, amb un part d'atraccions d'aventures; per a un públic familiar, com és el cas de les nits de Quinto; i per a joves i no tan joves, amb la festa de Cap d'Any. L'Envelat de Nadal estarà obert fins al 4 de gener, a excepció del dia 31 al matí.\nHi ha diferents jocs i activitats per als més petits. FOTO: Bernat Millet\nLes activitats a L'Envelat es distribueixen en sis espais. La Carpa Envelat, la més gran de totes, acull els espectacles de gran format, el Quinto i la Festa de Cap d'Any. A la Carpa Teatre es podrà gaudir de diferents espectacles i tallers, entre altres, i a l'Espai remenuts hi haurà els jocs en família. La Plaça acull diferents jocs i espectacles a l'aire lliure, mentre que El Parc ofereix inflables, circuits de bicicleta i altres jocs. Pel que fa a El Balcó s'han instal·lat les propostes per als joves, amb el circuit multiaventura i el rocòdrom, entre altres.\nEnguany hi ha nou espai d'aventura per als més joves. FOTO: Bernat Millet\nCarmela Fortuny, alcaldessa de Sant Cugat, s'ha mostrat "molt contenta" davant aquesta nova edició de L'Envelat que "continua amb la tradició, però també té novetats", destacant la introducció de l'espai multiaventura per als més joves. "Un espai per a les famílies, per gaudir en família, i pensat per a totes les edats", ha remarcat, subratllant que "estem contents de mantenir aquesta tradició; una tradició que durant la crisi es va haver de deixar de fer, però en el moment que pressupostàriament ha estat possible recuperar-lo ha vingut per quedar-se". En aquest sentit, ha apuntat que "ara, el que toca, més enllà de mantenir-lo, és anar-lo adaptant a les noves peticions que ens fan les famílies de la nostra ciutat".\nS'han previst diferents espectacles a L'Envelat. FOTO: Bernat Millet


Actualitzat 04/03/2021 18:37 CET\nNo recull la recomanació que els estudiants universitaris no tornin al seu lloc de residència\nLa Comissió de Salut Pública, en la qual es troben representades totes les comunitats i ciutats autònomes i el Ministeri de Sanitat, ha acordat aquest dijous el tancament perimetral de les autonomies i limitar la mobilitat nocturna de les 22 a les 6 hores per Setmana Santa.\nSegons ha informat el Ministeri de Sanitat, l'acord es ratificarà dimecres en el Consell Interterritorial del Sistema Nacional de Salut (CISNS). La principal novetat és que s'elimina per falta d'acord que els universitaris no puguin tornar al seu lloc de residència.\nEl text demana evitar "viatges innecessaris" i insta les autonomies a "no abaixar el nivell d'alerta" les dues setmanes prèvies a Setmana Santa "tot i que els indicadors siguin favorables" i "mantenir les mesures vigents".\nAixí, la mobilitat es limitarà pel tancament perimetral de totes les comunitats, tot i que amb les excepcions de l'actual estat d'alarma, com "tornar al lloc de residència habitual o familiar" o les causes de força major.\nSanitat i les comunitats opten per no celebrar esdeveniments massius "de qualsevol índole que impliquin aglomeració o concentració de persones". "Les cerimònies en espais tancats seguiran les normes d'aforament i altres mesures segons el nivell d'alerta de cada comunitat".\nFinalment, el Ministeri i les comunitats troben "pertinent" fer una campanya institucional per evitar un relaxament amb el nom 'No salvem setmanes, salvem vides' que s'integra en les estratègies de comunicació per reduir l'impacte de la "fatiga pandèmica" en les mesures de control.


La Cooperativa d’Ivars crea un mural agrícola de grans dimensions a la fàbrica de pinsos de Torregrossa – Comarques de Ponent\nLa Cooperativa d’Ivars crea un mural agrícola de grans dimensions a la fàbrica de pinsos de Torregrossa\nadmin Posted On octubre 11, 2019\nText: Redacció / Foto: Cooperativa d’Ivars d’Urgell\nLa Cooperativa d’Ivars d’Urgell ha impulsat la creació d’un gran mural de temàtica agrícola a les sitges de la seva fàbrica de pinsos de Torregrossa, que tindrà unes dimensions de 38 metres d’alt i 12 d’ample, un total de 1.358 metres quadrats. Actualment en fase d’execució, està previst que el mural estigui enllestit a finals d’octubre convertint-se en una de les obres d’art rural més gran de Catalunya.\nLa direcció i producció del projecte és de Binomic.cat, impulsors del GARGAR Festival de Penelles, que enguany ha celebrat la quarta edició, aconseguint de nou un gran èxit de participació. Jofre Oliveras (@jofre.oliveras) i Nil Safont (@slim.art), artistes catalans amb una forta projecció internacional i residents del GARGAR, són els creadors d’aquesta obra mural que s’inspira en les festes del Segar i del Batre de La Fuliola, i també evoca la tradició agrària d’aquesta terra i a les entitats, homes i dones que hi treballen.\nA la recerca de noves sinergies que aportin un valor afegit a l’empresa, la Cooperativa d’Ivars aposta per la innovació amb aquesta iniciativa que també vol ser un reconeixement als seus socis i treballadors. Es referma així el compromís social i cultural d’aquesta empresa centenària que aposta per la expressió artística com a valor afegit a la seva activitat industrial.\nA més a més, cal recordar que durant el 2018 la fàbrica de Torregrossa va obtenir la certificació Global G.A.P., fita també pionera en l’àmbit de l’alimentació animal a Catalunya, i que va suposar una adequació important en els equips i funcionament de la instal·lació. El segell Global G.A.P. implica alhora la pràctica d’una sostenibilitat global, pel que fa a condicions de treball, respecte al medi ambient i aposta per la seguretat i traçabilitat agroalimentària. Per això, amb aquest repte aconseguit, s’ha volgut compartir de cara enfora la singularitat d’aquest centre industrial agroalimentari.


Bea Ortiz es queda a les portes de la final després de perdre als penals contra Holanda (15-14) - Esports - Rubí TV\nBea Ortiz es queda a les portes de la final després de perdre als penals contra Holanda (15-14)\nAra les noies de Miki Oca es jugaran el bronze amb la perdedora de l'Hongria-Itàlia\nNova exhibició de caràcter, de coratge de la selecció nacional femenina, que ha vist com se li escapava la possibilitat de lluitar per l'or en un gran partit davant Holanda (15-14) que s'ha decidit en una fatídica tanda de penals. Després de fallar Klaassen i Clara, el llançament final de Judith Forca no ha entrat per centímetres i ara les noies de Miki Oca es jugaran el bronze amb la perdedora de l'Hongria-Itàlia.\nPrimer període amb dues clares diferenciades i amb una Espanya que, tal com va succeir ahir, començava rebent un parcial de 2-0 amb els gols de Van der Sloot i Smit. I de nou, com en el xoc de quarts contra Rússia, la selecció nacional ha reaccionat magníficament amb tres gols seguits que donaven la volta al marcador. Dues d'una inspirada Ru Tarragó i una Anni Espar de tret llunyà. Però reaccionaven també les neerlandeses i, amb dues dianes (una sobre la botzina gairebé) deixaven el 4-3 al final del primer acte.\nContinuava roent el partit en el començament dels segons vuit minuts. Tornava a posar-se dos amunt el quadre dirigit per Havenga gràcies al gol de Stomphorst, però la reacció, la resposta de les de Miki Oca era fulminant amb un nou parcial de 0-3 que signaven Tarragó, Maica i Anni Espar, el llançament entrava plorant en el marc defensat per Laura Aars (5-6). Abans d'arribar a l'equador, Sevenich aconseguia igualar el marcador (6-6).\nFins a tres remuntades\nNo ha estat un bon tercer parcial per a les espanyoles, que s'han topat amb una immensa Laura Aars. Ho ha aprofitat Holanda per agafar un nou avantatge de dos gols gràcies a les dianes de Van der Sloot i Smit, dues de les millors en el quadre tulipa. Ha salvat els mobles la benjamina del grup, Judith Forca, amb un llançament espectacular des de molt lluny. 8-7 i vuit minuts per guanyar-se la lluita per l'or.\nVuit minuts també per controlar unes pulsacions cada vegada més accelerades per tornar a aixecar dos gols després del 9-7 de Nijhuis. Però havien demostrat les d'Oca que no era problema i el tornaven a fer amb dues dianes de la debutant en un Europeu Bea Ortiz (9-9). Després d'una última possessió en què Judith provava un llançament llunyà, el xoc arribava a la loteria dels penals. El final més cruel per a un tresor d'allò més suculent.\nI en aquesta cara o creu, no els hi ha somrigut la sort. Després de fallar Klaassen i Clara, Judith Forca estavellava contra el travesser seu penal i la pilota no traspassava per mil·límetres la 'línia' de gol.\nRUBITV.CAT / Foto: Organització Belgrade 2016


1641, 1873, 1931 i 1934: les quatre repúbliques catalanes\nTarragona. Diumenge, 24 de Setembre 2017. 05:30\nCatalunya viu un moment excepcional de la seva història que pot culminar amb la proclamació de la República catalana. Una fita històrica que compta amb quatre rèpliques anteriors. En la història de Catalunya s'ha proclamat la República en quatre ocasions. Pau Claris, el 1641; Francesc Macià, el 1931, i Lluís Companys, el 1934, la van proclamar en la seva qualitat de presidents de la Generalitat. I Baldomer Lostau, el 1873, ho faria en nom de la Diputació de Barcelona. Amb diferències substancials. Lostau i Companys reivindicarien l'adaptació del règim foral català de 1714 a una modernitat republicana. En canvi, Claris i Macià proclamarien la independència. Un Estat propi que en el cas del primer gravitaria —per l'amenaça militar hispànica— cap a l’òrbita política francesa; i en el del segon seria reconduït —per raons similars— cap a una República espanyola que, fidel a l'atavisme castellà, es rebel·lava contra l'existència d'una Catalunya catalana.\nLes causes que van provocar la Revolució de 1640 tenen una sorprenent correspondència amb les actuals. Salvant les obligades distàncies, naturalment, va ser un esclat d'indignació popular contra les polítiques de la cancelleria hispànica de Madrid i contra les classes col·laboracionistes catalanes que les executaven. La corrupció, divisa de les oligarquies latifundistes cortesanes, havia estat convertida en l’únic propòsit de fer política. Lerma, Olivares —primers ministres— i tota la corrua de secretaris que, com a mosques, tombaven al seu voltant, van provocar a Catalunya una crisi sense precedents. La pràctica més dramàtica de la corrupció es manifestaria a través de l'especulació d'aliments que es perpetrava des de l'oficina del virrei hispànic. Ruïna generalitzada, desnonaments massius i ocupació militar castellana perpetrada amb el pretext de resoldre la condescendència de les institucions catalanes amb el bandolerisme, completarien el quadre.\nRevolta del Corpus de Sang (1640)\nLes elits intel·lectuals i mercantils de Barcelona van assumir la responsabilitat de liderar el descontentament popular i reconduir un moviment antisenyorial i anticastellà cap a una revolució independentista. Emergia la figura de Pau Claris. I el virrei hispànic —comte de Santa Coloma— un virtuós de l'antipolítica, un corrupte reputadíssim i el personatge més odiat del país, va fer amb la justícia “de la capa un sayo”, i va contestar amb una ofensiva repressora, un esclat de testosterona, que portaria a la presó els dirigents del moviment. La revolució esclataria quan els soldats castellans, per ordre del virrei, van disparar contra les masses concentrades davant les masmorres per exigir l'alliberament dels seus líders. Santa Coloma, abandonat per la testosterona, moriria espetegat a les roques de Montjuïc, i Claris, poc després, proclamaria la primera República catalana, que duraria el que els enemics de la independència trigarien a enverinar el president.\nA la Catalunya de Lostau li quedaven ben poques coses de la de Claris. Havia passat un món: dos guerres independentistes perdudes, quatre guerres civils mortíferes, una Revolució Industrial que havia transformat la fesomia del país i dos segles de devastadora dominació espanyola. De l'Espanya de fàbrica castellana. Però els catalans som d'una pasta ben particular. Amb tota l'aigua —i el que no és aigua— que, des de Claris, havia caigut del cel; la classe dirigent del país —si més no, la part més destacada— proposava una altra arquitectura d'Espanya. Els liberals espanyols, entusiastes del bricolatge polític, havien canviat la pintura i l'entapissat del cortijo borbònic. Però les bigues i les parets conservaven l'atàvica estètica castissa dels quadres de Goya. L'Espanya liberal no era més que una rèplica cañí de la França revolucionària i jacobina. L'oculta devoció —o l'inconfessable complex— que, històricament, han sentit els espanyols respecte als francesos.\nCaricatura coetània de la Revolució federalista (1873)\nLa burgesia catalana —la que no estava emmerdada en el tràfec d'esclaus— i les classes populars —el proletariat embrionari— van abraçar el republicanisme federalista per canviar Espanya. Per catalanitzar-la. Socialment i econòmicament. El projecte Lostau no era independentista. Era radicalment regeneracionista i en la seva ingenuïtat política aspirava a resoldre el conflicte territorial i la lluita de classes amb un cop de cul. A Catalunya i a Espanya. Naturalment subestimava les profundes arrels del poder ancestral, que a finals del segle XIX havia mutat cap al curiós fenomen del caciquisme, per obrir les portes del cortijo als fills dels capatassos. Lostau, en una maniobra de dubtosa eficàcia, va proclamar la República catalana federada amb la resta de repúbliques territorials espanyoles; que, en el temps que Espanya ja liderava la classificació del campionat mundial de cops d'estat militars, duraria el que el caciquisme trigaria a criminalitzar-la.\nLa Catalunya de la sarsuela —la de Lostau— tampoc tenia massa elements en comú amb la del xarleston —la de Macià—. Les independències de Cuba, de Puerto Rico i de Filipines havien provocat, en la intel·lectualitat espanyola, una curiosa reacció patrioterista —introvertida i mística— que es convertiria en l'ideari del nacionalisme espanyol i en la divisa dels partits dinàstics —l'equivalent als actuals partits constitucionalistes—. Per raons òbvies que no cal ni comentar, la societat catalana s'hi giraria d'esquena, per no dir de cul. El projecte regeneracionista —la catalanització d'Espanya— va quedar més penjat que un pernil per sant Martí. Sorgia, per primer cop des de 1713, un corrent polític independentista que el règim dictatorial de la castissa triada capitolina (Alfons XIII, Primo de Rivera i Milans del Bosch), amb el desballestament de la preautonòmica Mancomunitat i la persecució a la cultura catalana, alimentarien exponencialment.\nMacià lideraria la lluita contra la dictadura i assoliria la categoria de mite. Guanyaria les eleccions municipals de 1931 —els primers comicis després de la dictadura— amb un programa polític netament independentista. Tan clarament que la classe política espanyola va forçar l'exili del Borbó per evitar l'autodeterminació de Catalunya. El 14 d'abril proclamava la República hores abans que algú s'atrevís a fer el mateix a Madrid. La República catalana naixia independent, però compromesa amb les altres repúbliques peninsulars. L'hostilitat política i social que va generar a Espanya, comparant l'autogovern català amb l'autonomia, prèvia a la independència de Cuba; delata definitivament que, en l'imaginari espanyol, Catalunya era una colònia sotmesa a l'imperi del “justo derecho de conquista” borbònic. I revela que la República es considerava legítima hereva de l'imperi territorial espanyol. Tres quarts del mateix per a l'actual règim constitucional.\nAlfonso Guerra no va inventar allò de “cepillarse el Estatuto catalán”. Ho va fer el republicaníssim Alcalá-Zamora. Companys va heretar un raspallat que no havia satisfet la voràgine patriotera espanyola. I es va trobar immers en un procés de liquidació estatutària —l’únic de l'Estat espanyol— que provocaria, a propòsit, una tensió brutal entre Catalunya i Espanya. Aznar tampoc inventaria allò de “hay que corregir la deriva autonomista de la izquierda”. Gil-Robles, el líder dels antirepublicans que, paradoxalment, s'havien convertit en partit de govern, ho va aplicar en ple règim republicà. Coses d'Espanya. Companys es va veure forçat a recuperar la República de Macià, aprovada per més de les tres quartes parts de la ciutadania; com una afirmació de dignitat col·lectiva. El seu error seria respondre amb les armes a la provocació, que les classes polítiques i militars espanyoles es cobrarien amb la suspensió de l'autonomia i l’empresonament del govern català.\nProclamació de la República catalana (1934)\nL'actual procés independentista té una història que remunta a l'any 2006, quan el Tribunal Constitucional es va “cepillar” l'Estatut referendat per la ciutadania catalana. Des de llavors assistim a un tenebrós espectacle que revela l'autèntica naturalesa de la pseudo-democràcia espanyola; assilvestrada i dominada per la testosterona patrioterista de naturalesa místico-religiosa, que es pretén com la imatge idealitzada d'un pessebre de l'imaginari barroc Salzillo. De dinàmiques estàtiques i de figures tradicionals. Amb l'inevitable protagonisme de san Mariano, la virgen Soraya i el niño Cristóbal. Pau i amor. Queda per al futur immediat desvelar a qui se li van reservar els papers del ruc i del bou que completen l'estampa. La de l'Espanya atàvica i eterna. I queda, també, per al futur immediat desvelar el paper que, en aquest pessebre, juguen les esquerres espanyoles pretesament progressistes i democràtiques. El dels Reis Mags? El dels pastorets? O el del caganer?\n21 de setembre de 1859 Neix Francesc Macià, primer president de la Generalitat republicana Marc Pons


Sala de premsa de Cossetània: Animals que són literatura\nEls animals haurien de disposar de categoria pròpia literària. Se l'han guanyada després de protagonitzar algunes novetats editorials del tot recomanables.\nD'entrada, contem amb els Mamífers peluts [del llop a la musaranya] de Celdoni Fonoll (Cossetània), un llibre il·lustrat amb el qual l'autor completa la seva bibliografia dedicada a la versificació de la natura, i ens proposa la catalogació de 34 espècies de mamífers dels Països Catalans. Versos, fotografies, cultura popular, cançons i dades científiques, en una obra que converteix l'autor merescudament en "el poeta de la biodiversitat" cpm ha definit amb encert en Jordi Sargatal al pròleg del llibre.\nDe la trentena d'animals poetitzats per Fonoll no consta un amb nom propi, protagonista meritori d'una autobiografia amb regust cinematogràfic, molt comentada i reeixida. Es tracta de Me Cheeta (Jo Xita) una de les obres finalistes del premi Guardian, que compta amb molts defensors entre els quals es troba el crític de cinema Peter Bradshaw, que no ha dubtat en assenyalar el títol com "el llibre que tothom hauria de trobar sota l'arbre" durant el Nadal. [...]\nFragment de l'article Animals que són literatura, al blog sobre llibres.\nEtiquetes de comentaris: Celdoni Fonoll, Natura


Aquest robot soc jo ~ Ona Llibres\nInici ~ Botiga ~ Aquest robot soc jo\nFer els deures, ordenar l’habitació o fer-se càrrec d’un munt d’altres feinesde casa pot ser avorridíssim. Per solucionar-ho, a en Kenta se li acut unaidea brillant: invertir tots els seus estalvis en un robot que es converteixien la seva còpia. Però abans, el seu amic necessitarà saber alguns detallssobre ell.Aquest és el principi d’una aventura hilarant que portarà al nostre protagonistaa reflexionar sobre tot allò que el caracteritza: potser la cicatriu alseu genoll?, les seves mans enganxifoses?, l’amor que sent per les glansi per la seva àvia?, o bé la forma com pica l’ullet? En Kenta enumera totallò que li ve al cap, des de detalls sobre la família i trets físics a coses queli agraden o el disgusten. Però com més hi pensa, més difícil li resultadescriure el seu “jo”.Aquest robot soc jo és un llibre graciós i perspicaç per acostar els nens a lafilosofia i suggerir-los algunes de les grans preguntes de la humanitat alvoltant de qui som i què ens fa ser especials.Shinsuke Yoshitake és un il·lustrador japonès amb un traç net i un exquisitgust pel detall, que anima a petits i grans a anar més enllà del queconeixen; això sí, sense perdre en cap moment la perspectiva de l’humori l’ingeni desbordant.\n205 x 257 x 2\nMés de l'autor/a Shinsuke Yoshitake


És terrorífic deixar-vos caure i relaxar-vos completament la glòria de l'amor . Molts de nosaltres tenim “por” de tornar-nos a fer mal. Però quan estigueu estirat al llit de mort, recordareu els moments bells i amorosos que vau passar amb els més propers, no els moments en què us vau ferir.\nLa vida només existeix al moment present . Estar preocupat pel futur o lamentar el passat és una gran pèrdua de temps.\nPer què fumaves? Vaig prendre 15 copes amb els teus amics per la qual cosa val la pena el peatge del vostre cos ? Finalment et posa al dia.\nEl moment decisiu per a mi va ser quan jo va descobrir el budisme .\nFeu clic aquí per obtenir més informació sobre la meva història .\nles ànimes velles tenen vides més difícils\nquè passa quan poses metall al microones\nviatge de recerca de l'ànima\nRevisió del forn doble GE Café CGS990SETSS de 30 polzades\nREC TEC Grill Review (fumador de pellets de fusta)\nLes 5 millors taronges per fer suc: trieu-les!


El Llevant torna avui a la feina pendent de l'estat d'alguns jugadors - Diari de Girona\nEl Llevant torna avui a la feina pendent de l'estat d'alguns jugadors\nEn un principi, el club confia que els jugadors que van patir un virus a Vallecas es puguin entrenar amb normalitat\nddg 09.05.2017 | 00:30\nJuan Ramón López Muñiz, entrenador del Llevant. aniol resclosa\nJuan Ramón López Muñiz, entrenador del Llevant.\nAssegurar-se el campionat de la Segona Divisió A és l'únic objectiu pel qual el Llevant encara pot lluitar aquesta temporada, després que fa dues setmanes aconseguís l'ascens a Primera de manera matemàtica. Per fer-ho, necessita aquest dissabte al Ciutat de València imposar-se al Girona per dos gols de diferència. Així s'asseguraria un average que quedaria empatat si la victòria granota fos mínima, tenint en compte que a Montilivi el resultat va ser de 2-1 i que, ara mateix, la diferència de tots dos equips és idèntica: +24.\nSaber amb quina motivació afrontarà el duel d'aquest cap de setmana el Llevant és una incògnita, com també conèixer quins seran els jugadors que utilitzarà Juan Ramón López Muñiz. Aquest passat dissabte, el tècnic va fer moltes rotacions al seu onze, donant descans a alguns dels seus futbolistes, encara que els seus plans es van veure afectats per culpa d'un inesperat virus que va provocar la indisposició d'uns quants jugadors i fins i tot d'un membre del cos tècnic. Segons el club, els afectats «van patir vòmits durant l'escalfament i un quadre de gastroenteritis aguda». Iván López i Saveljich no van poder ni sortir d'inici, mentre que Róber Pier només va aguantar uns minuts.\nL'equip torna avui a la feina amb un entrenament a la platja de la Patacona a partir del migdia. El cos tècnic confia a poder comptar amb aquests jugadors. En cas de no fer-ho, caldrà veure la seva evolució per saber si estan al cent per cent per enfrontar-se al Girona.


AMPA - Escola La Guàrdia\nPRESENTACIÓMENBRES DE L'AMPAACTIVITATSCOM COL·LABORARCONTACTE\nL’AMPA de l’Escola La Guàrdia està integrada per un grup de mares i pares de l’escola que tenen per objectiu col·laborar en diverses activitats del centre i fomentar la convivència en el sí de la comunitat educativa.\nL’AMPA col·labora activament en:\nFestes tradicionals i populars que celebrem a l’escola tals com La Castanyada, Carnaval, Sant Jordi i la festa de final de curs.\nParticipen en el projecte de reutilització de llibres de text i venda de llibres.\nCol·laboren en activitats docents en horari lectiu.\nOrganitzen les activitat extraescolars i l’acollida matinal.\nContractació i supervisió del servei de menjador escolar.\nActivitats extraescolars del curs 2014/2015:\nBall: dimarts i dijous de 17:15h a 18:15h.\nAnglès: dilluns de 17:15h a 18:15h.\nServei d’acollida matinal: de dilluns a divendres 7:30h a 9:00h.\nPer col·laborar amb l’AMPA de l’escola únicament cal presentar-se a les oficines de l’AMPA i manifestar-ho. Es fonamental la participació de pares i mares per poder tirar endavant les activitat que es fan a l’escola.\nTrobareu el local de l’AMPA a l’entrada de l’escola.\nTelèfon: 936 561 295. A partir de les 17:00h. Cada dia excepte els dimarts.


Puçol celebra el 9 d'octubre amb major participació en els seus actes oficials\nMentres en el passeig de la Constitució firmaven llibres els autors locals i entabanava als més xicotets Llorenç el contacontes, en la porta de l'ajuntament se celebrava l'acte oficial del 9 d'octubre amb albaes, discurs de l'alcaldessa, mascletà i un actuació conjunta de danses, tabal i dolçaina que després ha recorregut el carrer Sant Joan, el passeig de la Constitució i l'avinguda València.\nAl tall de les 12 del migdia ha començat l'acte oficial en la plaça Joan de Ribera, enfront de l'ajuntament. Han sigut els alumnes de l'Escola Municipal de Tabal i Dolçaina els encarregats d'obrir el simbòlic teló amb una peça musical.\nA continuació, el Grup de Cant d'Estil de l'Horta ha cantat les primeres albaes de la jornada, en al·lusió a la festivitat que se celebra, en especial a Sant Donís.\nL'alcaldessa Merche Sanchis ha sigut la tercera a intervindre, amb un discurs institucional centrat en el paper dels valencians en la vida actual i, en especial, en la recuperació econòmica del nostre país.\nA continuació, el pirotècnic local Vicente Alcàsser Yoe ha llançat una breu però sorollosa mascletà en el pàrquing de l'ajuntament. A penes unes carcasses per a ressaltar l'Himne que acabaven de cantar els assistents a l'acte en la plaça enfront de l'ajuntament.\nI a partir d'ací els protagonistes han sigut les danses i la música: l'Escola de Danses de Puçol, junt amb el Grup Xafanant de Paterna, el Grup l'Olivar d'Alaquàs i el Grup El Tossal de Llíria han sigut els encarregats de posar les danses; per la seua banda, els dos col·lectius locals d'albaes i talbal i dolçaina s'han ocupat de posar la música.\nJunts han actuat inicialment en la plaça enfront de l'ajuntament i després han recorregut l'artèria principal del nucli urbà, amb el carrer Sant Joan en el nucli antic, el passeig de la Constitució (on han compartit actuació amb els escriptors locals i Llorenç el contacontes) i l'avinguda València, on ha finalitzat la seua exhibició.\n“Amb este nou format, que manté l'horari però canvia els actes i l'orde de realització, hem aconseguit més públic en la majoria d'ells, per la qual cosa és una fórmula que tindrem en compte per a futures edicions”, assegura Merche Sanchis. “El millor exemple del que s'ha dit és el passeig de la Constitució, on les danses pràcticament no tenien espai per la quantitat de públic que es concentrava, ja que, a més del que els anava acompanyant en la cercavila, estaven els veïns que havien assistit a disfrutar dels contes de Llorenç i els llibres dels autors de la població”.\nPer a finalitzar els actes matinals, tots junts s'han dirigit al pàrquing de l'antiga estació de Renfe, on l'Agrupació de Penyes ha oferit un àgape als participants, a penes un aperitiu del que anava a oferir durant la vesprada: el Dia Mundial de la Tapa, amb l'entrega dels premis als guanyadors de la Ruta de la Tapa d'enguany.


Escola Castanyer | Xarxa de Competències Bàsiques\nArxiu de la categoria: Escola Castanyer\nPublicat el 29 de juny de 2018 per mverda28\nA nivell de centre hem vist, en primer lloc, que tot el que fa referència a l’experimentació i a l’ús de màquines ho treballem molt poc i en aquest sentit ens proposem establir una programació dedicada a poder fer un treball més intensiu d’aquests aspectes.\nEn segon lloc, hem fet un nou repartiment d’altres continguts que potser hem detectat que es podien treballar millor encabint-los dins projectes d’altres cursos, o que es treballaran en més d’un curs però amb diferents nivells d’aprofundiment.\nAlguns dels continguts que hem decidit canviar són:\nL’hort: sempre l’havien treballat els alumnes de 5è però aprofitant que es fa un projecte de plantes a 6è, a partir d’ara seran els més grans de l’escola els encarregats de l’hort.\nDes d’Educació Física es proposa incidir en el treball dels sentits a cicle inicial i en el dels músculs i sistema locomotor a cicle mitjà.\nEs detecta que a Cicle Mitjà només es treballa el sistema nerviós i el locomotor però com que a Cicle Superior ja es treballen la resta de sistemes del cos humà, considerem que és adequat seguir fent-ho així.\nA 4t que actualment es treballen els animals, es centrarà el projecte en els vertebrats ja que els invertebrats es treballaran a 5è aprofitant que es participa en el projecte entorn del mosquit tigre.\nTambé a 4t es treballarà l’alimentació saludable i equilibrada ja que a nivell de cicle mitjà es detecta que no es treballava.\nS’inclou a 5è tot el que té a veure amb el bloc que matèria i energia que també hem vist que treballàvem poc durant els tres cicles de primària.\nLes màquines i els engranatges es treballaran a cicle superior i des d’Educació Física, sobretot, aprofitant que es fa una sortida anual amb bicicleta amb tot el cicle superior.\nDesprés d’aquesta revisió creiem que amb els canvis realitzats, durant els tres cicles de primària, es treballaran tots els continguts que estableix el currículum de medi. A més, els que es treballen de manera recurrent ho faran amb diferents nivells de dificultat i profunditat en funció de l’edat dels alumnes.\nFinalment, també tenim clar que no sempre els continguts es determinaran a priori sinó que serà amb l’evolució dels diferents projectes que anirem detectant i trobant els diferents continguts a treballar.\nPublicat dins de Avaluació, Escola Castanyer, Metodologia, Planificació, Sense categoria\t| Deixa un comentari\nMEDI A CICLE SUPERIOR\nDesprés de treballar a nivell de cicle els continguts de medi, anotant en les graelles el que es treballa i l’aprofundiment de cada bloc de continguts, hem observat que no es treballen tots els blocs i que en alguns blocs tampoc es treballa tot. A partir d’aquesta observació hem començat a treballar per fer un nou repartiment, de moment a nivell de cicle, diferent a l’actual que provenia d’un acord de claustre anterior on es va repartir el medi a tota la primària. Però també hem demanat que es faci extensiu a tot el claustre el coneixement del que treballa cada curs per poder saber el bagatge el grup que t’arriba i poder ajustar el que es treballa. Encara que sigui el mateix tema es pot aprofundir i enfocar diferent, en funció de la maduració del grup i del moment.\nHem apreciat que cal incloure medi natural a cinquè i esponjar la part d’història entre els dos cursos, a ser possible.\nAprofitant que els alumnes de cinquè són els responsables de l’hort de l’escola es planteja aprofitar-ho com a programació i així treballar medi natural , a l’igual que incloure els insectes ja que es treballa el mosquit tigre i es treballaria éssers vius a cinquè i el mateix però plantes a sisè.\nTambé hem vist que cal treballar en tot el cicle l’activitat científica, matèria i energia i entorn , tecnologia i societat, tots de medi natural. Aquest fet que ens porta a pensar en algun projecte d’intercicle de cara al proper curs per poder-ho treballar. Tot i que també hi ha la possibilitat de treballar-ho en tallers a tota la primària.\nPublicat dins de Avaluació, Escola Castanyer, Metodologia, Planificació\t| Deixa un comentari\nMEDI A CICLE MITJÀ\nEn cursos anteriors ja ens havíem repartit els continguts de medi per nivells. Així preteníem evitar que hi haguessin repeticions innecessàries i que determinats continguts, per contra, no es treballessin suficientment.\nAra, debatent sobre el treball sense llibres i l’aprenentatge per projectes, ens adonem que:\nEn primer lloc, a nivell de cicle ens queden alguns blocs de contingut que no treballem o que, tot i fer-ho, és de manera superficial i no els avaluem.\nContinguts de medi natural:\nLes persones i la salut:\nCos humà: no treballem la funció de nutrició i els aparells respiratori, digestiu, circulatori i excretor i la relació entre ells.\nAlimentació variada i equilibrada. Avenços en la ciència alimentària.\nHi ha alguns continguts d’aquest bloc que es treballen de manera transversal en altres moments de la vida escolar: valors, projecte de convivència….\nMatèria i energia:\nD’aquest bloc només fem el treball de l’aigua i per tant ens queden la majoria de continguts pendents.\nA nivell de centre treballem en la vida quotidiana les tres R.\nEl món dels éssers vius:\nTreballem tots els continguts del bloc repartits en els dos nivells del cicle. (3r plantes, 4t animals).\nEntorn, tecnologia i societat:\nNo treballem res d’aquest bloc (plantegem més endavant una proposta de millora).\nIniciació a l’activitat científica:\nFem petits experiments tot i que comptem amb poc material i infraestructura (potser ens hauríem de plantejar una inversió en aquest sentit).\nContinguts de medi social:\nEl món que ens envolta:\nAquest curs ens ha faltat treballar el Sistema Solar. Però tenim clar que és un contingut de 4t.\nPersones, cultura i societat:\nCanvis i continuïtats en el temps:\nAnàlisi diacrònica i sincrònica de l’evolució d’alguns aspectes de la vida quotidiana. (creiem que és un tema molt puntual).\nEn segon lloc, a nivell d’escola creiem que no hi ha una delimitació clara (sobretot els temes més recurrents) i que dóna la sensació que tots ho treballem tot però en realitat no està clar ni estructurat el nivell d’aprofundiment que es persegueix i exigeix a cada curs.\nPer això creiem que és molt important tenir estructurats els projectes a treballar a cada un dels cursos i quins continguts es tocaran (dins de cada projecte) i fins a quin nivell d’aprofundiment per facilitar que en cicle posterior puguin ampliar coneixements en funció dels que ja tenen els alumnes quan els arriben.\nA més a més, tenim la sensació que els blocs que tenim poc treballats són els mateixos al llarg de tots els cicles i per tant creiem que s’ha de plantejament a nivell d’escola per incidir en el treball específic d’aquests blocs de contingut a través, per exemple, de tallers d’experimentació intercicle, etc.\nMEDI A CICLE INICIAL\nEn finalitzar el curs valorem positivament el treball fet a Medi i hem pogut fer la majoria dels continguts a través dels diferents projectes. Tal com ja havíem dit al començament de curs els projectes que hem treballat han estat: Mascota, El nostre arbre, Els oficis, Les abelles i Els animals de muntanya i granja.\nAltres continguts els hem treballat de manera transversal al llarg del curs: reciclatge, electricitat, materials,…\nUn cop revisat el currículum ens hem adonat que hi ha alguns continguts que durant aquest curs no s’han pogut treballar gaire:\nA 1r.: -Família/entorn – L’espai\nA 2n.:- Invents al llarg de la història- Ens orientem- Diferents plans i punts de vista\nPropòsit de millora\nDe cara al proper curs intentarem que els diferents continguts ens quedin englobats dins dels diferents projectes de classe.\nTambé ens agradaria fer un projecte triat per l’alumnat, tant a primer com a segon.\nMEDI A EDUCACIÓ INFANTIL\nUna vegada revisats tots els continguts de l’àrea de descoberta de l’entorn que es treballen durant l’etapa d’educació infantil hem vist que queden bastant coberts al llarg de tot el cicle.\nNo obstant, ens cal reforçar el treball d’experimentació (ús de lupes, balances… ), la representació gràfica per a la recollida i posterior anàlisi de dades i la interpretació dels resultats.\nTambé hem d’incidir en la part de mesura (longitud, massa, temperatura… fent estimacions i prediccions).\nDe cares al curs vinent ens plantegem introduir un taller d’experimentació per resoldre aquesta mancança tenint en compte el treball cooperatiu i no donant tant èmfasi al treball i resultat final individual.\nEn quant a la mesura, veiem que anem escassos en material manipulatiu a nivell de cicle i hem decidit fer una comprada de material (balances, termòmetres, sacs de pes i cintes mètriques) per treballar-ho en els racons amb els grup classe o a nivell de tallers intercicle.\nREVISIÓ DE CONTINGUTS DE MEDI\nPublicat el 9 de maig de 2018 per mverda28\nDesprés de posar en comú la metodologia utilitzada pels diversos cicles de l’escola i els temes més recurrents dels projectes de medi, hem arribat a la conclusió que de manera majoritària, els projectes els escollim els tutors (sobretot a primària) basant-nos en currículum de Coneixement del Medi que hi ha establert.\nÉs per això que hem cregut necessari fer una revisió dels continguts que s’estableixen en aquesta àrea per tal de veure si, en general, els treballem tots i a quin nivell.\nA partir d’una graella, cada cicle ha analitzat quins són els continguts que treballa en els diferents projectes que realitza. A partir del buidatge d’aquestes graelles, hem pogut veure que hi ha continguts que es treballen repetidament (ens cal analitzar si a diferent profunditat o no) i en canvi n’hi ha d’altres que gairebé no treballem durant tota la primària. Aquí és on, evidentment, ens cal incidir.\nPublicat dins de Escola Castanyer, Planificació\t| Deixa un comentari\nPer tal d’aprofundir en el debat i formació que fem des de l’equip impulsor de la Xarxa de Competències Bàsiques del centre, vam veure la necessitat d’ampliar-lo d’ampliar-lo i fer-lo extensiu a tot el claustre.\nTrobàvem doncs a faltar un espai on poder debatre, posar en comú i finalment arribar a acords entorn de la manera de treballar i el què i com fer-ho a cada un dels cursos i cicles de l’escola.\nÉs per això que vam decidir establir el que hem anomenat “Claustres Pedagògics de la Xarxa”, espais de reflexió i intercanvi en els quals, a més de transmetre les informacions derivades de la Xarxa de Competències Bàsiques a tot el claustre, treballem sobre la realitat del nostre centre i sobretot, analitzem quins són els elements sobre els quals pensem que hem d’incidir per canviar-los.\nI A CICLE SUPERIOR, COM TREBALLEM?\nA cicle superior els temes dels projectes que es treballen venen donats pel mestre, partint dels temes de medi en relació al currículum.\nEls projectes es treballen de manera interdisciplinària. A partir dels temes de medi el mestre programa intentant relacionar les altres àrees. Són projectes tancats. Un cop es presenta el projecte, sorgeix o es parteix d’una pregunta per tal de començar a treballar-lo.\nEs dóna el material necessari, però són els alumnes que per grups, per parelles o individualment comencen un treball de recerca i identificació.\nEls alumnes utilitzen diferents mitjans com internet, llibres de recerca, gent al seu voltant, per tal de dur a terme la tasca encomanda, i finalment tenir tot el treballat a la llibreta de camp.\nD’altra banda, cada projecte que es fa s’intenta relacionar amb una sortida per portar a la pràctica el que s’ha treballat.\nAl final de cada projecte es fa una posada en comú.\nPublicat dins de Escola Castanyer, Metodologia, Planificació\t| Deixa un comentari\nCOM TREBALLEM A CICLE MITJÀ?\nEn un principi, a cicle mitjà treballem els projectes en funció dels temes de medi que tenim adjudicats a nivell d’escola i que venen marcats pel currículum.\nEsporàdicament, però, fem algun petit projecte relacionat amb temes que tenen a veure amb el dia a dia a l’aula: biblioteca d’aula, l’entorn proper … o que proposen directament els alumnes.\nPel que fa al plantejament dels projectes, intentem sempre que s’iniciï a partir d’una pregunta que els alumnes podran respondre a través de les seves investigacions. Això no vol dir que altres vegades, haguem donat un altre format als projectes, plantejant-los en forma de concurs, pluja d’idees inicials, etc.\nHabitualment durant el projecte els alumnes treballen majoritàriament en activitats de grup, aportant informacions que recullen de diferents mitjans (de casa, d’internet, de la biblioteca d’aula, del que ells ja coneixen, de preguntes que fan a la gent del seu voltant, etc).\nTota aquesta informació la recullen en diferents formats: presentacions PPT, murals, dossiers, i la comparteixen amb els companys a través d’exposicions orals.\nEn altres ocasions, per temes més puntuals, els alumnes reflexionen i debaten en grup una qüestió o dubte concret per, posteriorment, fer una posada en comú i arribar a unes conclusions conjuntes.\nPel que fa a l’origen de la informació, a vegades la donem limitada (en forma de fotocòpies, pàgines web concretes,..) i en altres ocasions fan la recerca lliurement.\nELS PROJECTES A CICLE INICIAL\nEls projectes a cicle inicial els proposa el professorat a partir del currículum de medi. Aquest curs hem treballat: la mascota, l’arbre, els oficis, les abelles, animal de granja/muntanya.\nEs fa una pluja d’idees per saber quin és el nivell inicial, d’on partim,…. i també preguntem què en volen saber.\nEs demana que busquin material amb la col·laboració de les famílies i també el cicle n’aporta.\nUn cop tenim el material, s’exposa a l’aula i s’utilitza com a material de consulta i es va mirant i explicant.\nEl sistema de treball inclou: fitxes, treball en equip, elaboració de murals, exposicions orals i altres (lapbooks si s’escau,…)\nS’intenta fer-ho el més transversal possible, implicant-hi el màxim d’àrees.\nEl sistema d’avaluació es basa en fer una observació diària de com treballen, de les aportacions que fan i esporàdicament fem servir alguna de les fitxes per fer una avaluació més específica. Puntualment s’usen rúbriques.\nQuan acabem el projecte els alumnes s’autoavaluen.\nCom a proposta de millora, de cara el proper curs, tenim pendent que siguin els propis nens que triïn la temàtica.\nPublicat dins de Escola Castanyer, Metodologia\t| Deixa un comentari


La Fundació Universitària Agustí Pedro i Pons va ser creada l’any 1971. La seva finalitat és la concessió d’ajuts per a l’ampliació d’estudis en l’àmbit de la medicina, ciències experimentals, lletres i música.\nLa Fundació concedeix ajuts per a estudis de postgrau a titulats per determinades facultats de la Universitat de Barcelona i dels Conservatoris Superior de Música del Liceu i Municipal de Barcelona.\nEn el seu testament, el Dr. Agustí Pedro i Pons va instituir la Fundació com a hereva universal, i la va dotar amb una part important dels seus béns.\nComença el cicle de Visites botàniques que organitza La UB Divulga.\n«Per a una planta és important tenir un fruit que arribi ben lluny», destaca l’expert.\nEl professor Ramon Maria Masalles.\nEl lloc per posar punt final a la visita és estratègic.\n15 minuts amb... Ciril Rozman\nNo hi ha vídeo\nApropa’t a la UB\n14 de Febrer de 2.012\nAvui comença una nova edició de l'activitat Apropa’t a la UB, dirigida a estudiants de secundària, que es durà a terme entre els mesos de febrer i abril. Aquestes sessions, que organitza el Servei d’Atenció a l’Estudiant (SAE), pretenen, mitjançant visites guiades i teatralitzades, donar a conèixer la Universitat de Barcelona als joves estudiants. Enguany, els alumnes coneixeran el personatge del doctor Agustí Pedro i Pons (1898-1971).\nDurant l’Apropa’t a la UB, els estudiants recorren alguns dels espais més emblemàtics de l’Edifici Històric acompanyats d'un guia i d'un personatge històric de l'àmbit de la ciència vingut del passat. En aquesta edició, el personatge és el doctor Agustí Pedro i Pons, un metge molt reconegut per la seva tasca assistencial i que havia estudiat a la UB, on es va llicenciar el 1919. Pedro i Pons va deixar bona part de la seva fortuna personal a la Fundació Universitària Agustí Pedro i Pons, que continua amb la tasca de fomentar la ciència i la cultura. Enguany, l'entitat ha celebrat el 40è aniversari.\nL'activitat amb els estudiants de secundària també inclou la xerrada «Claus i eines de futur», amb la qual se'ls informa sobre l’oferta formativa de la UB i se'ls respon els dubtes que plantegin en relació amb el món universitari.\nLa teatralització de la visita, que coordina la Unitat de Cultura Científica i Innovació (UCC+i) de la UB, té el suport de la Fundació Espanyola per a la Ciència i la Tecnologia - Ministeri d'Economia i Competitivitat.\nTambé en el període de febrer a abril, el SAE coordina l’activitat La UB s’apropa, en què diferents professors de la Universitat d’àmbits de coneixement diversos fan xerrades sobre l’oferta formativa de la UB en centres de secundària d'arreu de Catalunya.\n6 de Febrero de 2.012\nActe del 40 Aniversari de la Fundació Universitària Agustí Pedro i Pons\nLa Fundació Universitària Agustí Pedro i Pons commemora els 40 anys de la seva creació en un acte que té lloc el 22 de novembre de 2011 a l'Aula Magna de la Facultat de Medicina de la Universitat de Barcelona (UB). Aquest acte és alhora un acte d'homenatge al Dr. Agustí Pedro i Pons; i en el seu decurs hi intervenen el rector de la UB i president de la Fundació Universitària Agustí Pedro i Pons, Dr. Dídac Ramírez; i el degà de la Facultat de Medicina de la UB i secretari de la Fundació, Dr. Francesc Cardellach. A més, s'imparteixen les conferències: «Agustí Pedro i Pons, l'home i l'obra» a càrrec del Dr. Màrius Foz i «Reflexions entorn de la figura de Pedro i Pons» a càrrec del Dr. Joan Guinovart.\nLa Fundació Pedro i Pons conmemora els 40 anys de la seva creació\nAquesta Fundació va ser creada pel doctor Agustí Pedro i Pons l’any 1971.\nLa Fundació Universitària Agustí Pedro i Pons commemora els 40 anys de la seva creació en un acte que tindrà lloc el dimarts 22 de novembre, a les 12 hores, a l’Aula Magna de la Facultat de Medicina de la UB (Casanova, 143). En el decurs de l’acte hi intervindran el rector de la UB i president de la Fundació Universitària Agustí Pedro i Pons, Dr. Dídac Ramírez, i el degà de la Facultat de Medicina, Dr. Francesc Cardellach, i s’hi impartiran les conferències «Agustí Pedro i Pons, l’home i l’obra», a càrrec del Dr. Màrius Foz, i «Reflexions entorn de la figura de Pedro i Pons», a càrrec del Dr. Joan Guinovart. L’acte es podrà seguir en directe a través del web d’UBTV.\nTambé en el marc de l’aniversari, el mateix dimarts, a les 20 hores, l’Auditori del Conservatori del Liceu (Nou de la Rambla, 88) acollirà un concert d’homenatge a la figura del Dr. Agustí Pedro i Pons. El concert serà a càrrec de joves intèrprets del Conservatori Superior de Música del Liceu: Laura Erra (viola), Anna Villaescusa (piano), Rebeca Myar (piano), Sara Almohalla (piano) i Carmen Mateo (soprano). Els intèrprets —representants de tots els departaments del Conservatori— oferiran un programa variat en estils i gèneres, des del barroc fins al segle XX, passant pel romanticisme, amb obres d’A. Scarlatti, F. Schubert, A. Arutiunan, A. Babajanyan i H. Villa-Lobos. L’entrada és gratuïta i l’aforament és limitat. El concert també es retransmetrà en directe per UBTV.\nLa Fundació Universitària Agustí Pedro i Pons va ser creada l’any 1971 pel doctor Agustí Pedro i Pons, degà de la Facultat de Medicina durant el període 1954-1957, fundador i president de diverses institucions mèdiques i un pioner destacat en el foment de la ciència i la cultura. Al seu testament, el Dr. Pedro i Pons va instituir la Fundació com a hereva universal, dotant-la de béns mobles (mobiliari i quadres que tenia a la seva finca de l’avinguda de Vallvidrera), juntament amb una dotació important en valors mobiliaris, que ha permès a la Fundació convocar nombroses beques, en principi amb caràcter anual, per a titulats recents, amb la finalitat d’ampliar estudis o fer treballs de recerca.\nActualment, la Fundació Universitària Agustí Pedro i Pons és una entitat beneficodocent que té l’objectiu de concedir beques per a estudis de postgrau als titulats dels ensenyaments de Medicina, Farmàcia, Matemàtiques, Física, Química, Biologia, Geologia, Filologia, Filosofia, Pedagogia, Psicologia, Geografia i Història. També destina beques per a estudis musicals, de composició i cant, a favor de titulats del Conservatori Municipal de Música de Barcelona i de titulats del Conservatori Superior de Música del Liceu de Barcelona.\nLa Fundació està ubicada a la Finca Pedro i Pons (avinguda de Vallvidrera, 25).\nEn els seus 40 anys d’existència, la Fundació ha atorgat 1.844.215,93 euros en ajuts, distribuïts en les àrees següents: Medicina (795.174,09 euros); Farmàcia (173.310,71 euros); Ciències (232.944,93 euros); Lletres (231.429,91 euros) i, finalment, Música (411.356,29 euros).\nAgustí Pedro i Pons, pioner en el foment de la ciència i la cultura\nAgustí Pedro i Pons (1898-1971) es va llicenciar l’any 1919 en Medicina i Cirurgia a la Universitat de Barcelona, i es va doctorar en Medicina el 1925 amb la tesi La enfermerdad de Banti y los síndromes esplenohepáticos en clínica. L’any 1927 va ser nomenat catedràtic de Clínica Mèdica a la Facultat de Medicina de la UB, de la qual va ser degà del 1954 al 1957. Va tenir una gran activitat docent i el seu mestratge va ser dels més eficaços de la medicina catalana contemporània. Va presidir l’Acadèmia de Ciències Mèdiques (1939-1958) i l’Acadèmia de Medicina de Barcelona (1957-1971).\nTambé va fundar i dirigir les revistes Medicina Clínica i Revista Española de Reumatismo y Enfermedades Osteoarticulares. La seva obra més important és el Tratado de Patología y Clínica Médicas, en sis volums, on recull dades de 48 tesis doctorals i que va esdevenir obra de consulta bàsica durant molts anys.\nLa tasca assistencial del professor Pedro i Pons va ser molt important. La seva qualitat humana va travessar les barreres de l’hospital i va arribar al carrer, on es va convertir durant molts anys en el metge consultor de fama indiscutible. El seu magisteri va arribar a molts pacients a través de les consultes que li feien els companys de professió. També va participar en moltes activitats socials i ciutadanes. Va contribuir, per exemple, a la conservació del Teatre Romea o dels Jocs Florals de Barcelona.\nA més, el professor va saber sumar a la seva vocació universitària una gran generositat. Així, en el seu testament va deixar la major part de la seva fortuna personal a la Fundació Universitària Agustí Pedro i Pons.\nEl professor Pedro i Pons va ser pioner en el foment de la ciència i de la cultura, i va apostar per un futur millor mitjançant el finançament de projectes de recerca i d’estudi de qualitat, una tasca que continua avui dia la Fundació Universitària Agustí Pedro i Pons, ja que aquest és l’instrument per fer progressar la societat.\n40 anys de la Fundació Universitària Agustí Pedro i Pons


El sorteig de la Copa ofereix tres clàssics en un mes - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl sorteig de la Copa ofereix tres clàssics en un mes\nBarça i Madrid s'enfrontaran a les semifinals després del sorteig celebrat a Sevilla Cillessen es perdrà els dos partits, ja que ahir es va lesionar\nefe/ep 02.02.2019 | 00:03\nEl sorteig de la Copa ofereix tres clàssics en un mes Regió7\nEl sorteig de les semifinals de la Copa del Rei d'ahir celebrat a l'estadi Benito Villamarín, seu de la final del campionat, va deparar un clàssic a doble partit entre el FC Barcelona i el Reial Madrid, que suposarà que es visquin tres enfrontaments entre els dos conjunts en un mes de competició, els dos de Copa i el que disputaran de Lliga el 3 de març. L'altra eliminatòria enfrontarà el València, classificat després d'una gran remuntada contra el Getafe, amb el Betis, que buscarà arribar a la final de la Copa del Rei com a amfitrió.\nL'anada de les semifinals es disputarà al Camp Nou i en obert per televisió i la tornada serà a l'estadi Santiago Bernabéu, que acollirà el Barça dues vegades en menys d'una setmana. Per la seva part, el partit entre el Betis i el València també serà televisat en obert.\nEl rei de Copes arriba de nou a unes semifinals després d'aconseguir 30 títols en 40 finals jugades. El Barça ha disputat cinc finals seguides i quatre títols consecutius, i si guanyés la final, seria el primer equip de la història que supera la Copa del Rei cinc vegades consecutives. El camí dels blaugrana en aquesta temporada 2018-19 de la Copa del Rei no ha estat gens fàcil, ja que van necessitar remuntar al Camp Nou en les dues darreres eliminatòries davant el Llevant i el Sevilla.\nD'altra banda, el Reial Madrid torna a unes semifinals que no havia ensumat des de l'any 2014, quan va guanyar el seu darrer campionat de Copa contra, precisament, el FC Barcelona. Els blancs van guanyar còmodament el Leganés a vuitens de final i el Girona d'Eusebio a quarts amb una exhibició del davanter francès Karim Benzema.\nL'entrenador del Barça, Ernesto Valverde, va assegurar ahir en la roda de premsa prèvia al partit de Lliga contra el València que l'eliminatòria de la Copa serà «igualada», i va advertir que el Reial Madrid hi «arriba en un dels millors moments de la temporada». El tècnic extremeny va recordar que la situació del conjunt blanc respecte al darrer enfrontament entre els dos equips és completament diferent. «En aquell partit venien d'un moment complicat des del punt de vista anímic, però ara tenen més confiança», explicava Valverde.\nEl tècnic blaugrana també va destacar la càrrega de partits amb intensitat i el calendari «tan complicat» amb el qual es trobaran els propers mesos amb la recta final de La Lliga i les eliminatòries de Champions.\nPer la seva part, el director de Relacions Institucionals i Esportives del FC Barcelona, Guillermo Amor, va afirmar ahir que l'eliminatòria contra el Reial Madrid serà «molt apassionant» i que «és bona per al futbol i per a tots». L'exjugador blaugrana va avisar, igual que Valverde, del «gran moment de forma del Madrid», i va remarcar la importància de «treballar dur per no endur-se un ensurt».\nEmilio Butragueño, director de Relacions Institucionals del Reial Madrid, va dir ahir sobre el clàssic que serà «una eliminatòria molt igualada» i que el seu equip necessitarà jugar de manera «magnífica» per poder jugar la final del 25 de maig.\nL'última vegada que el Madrid i el Barça van enfrontar-se en una eliminatòria de la Copa del Rei va ser la temporada 2012-13, en unes semifinals marcades pel sorgiment del central francès Raphaël Varane, qui va marcar a l'anada al Bernabéu (1-1) i a la tornada al Camp Nou (1-3).\nQui es perdrà aquesta eliminatòria és un dels herois dels quarts de final, el porter holandès Jasper Cillessen. Ahir es va fer un trencament muscular al soli de la cama dreta i s'haurà d'estar sis setmanes de baixa. Durant un mes i mig, per tant, només queda Ter Stegen com a porter del primer equip, amb Iñaki Peña de segon.\nEl València provarà d'agafar despistat l'equip de Valverde. Esports


Pepa Plana recull el 'Premi Cultura' de l'APPEC\nLa pallassa vallenca va ser guardonada en la 19a Nit de les Revistes i la Premsa en Català\nLa pallassa Pepa Plana, Premi Cultura de l'APPEC en la 19a Nit de les Revistes i la Premsa en Català PAU CORTINA / ACN\nDimecres, 03 Juliol 2019 08:06\nEn la 19a Nit de les Revistes i la Premsa en Català, celebrada el passat dijous 27 de juny, l'Associació de Publicacions Periòdiques en Català (APPEC) va atorgar diversos reconeixements a publicacions i professionals de la comunicació i la cultura. La Junta de l'entitat va concedir el premi Cultura d'enguany a la pallassa vallenca Pepa Plana.\nD'altra banda, els directors de TV3 i Catalunya Ràdio, Vicent Sanchis i Saül Gordillo, van recollit el Premi Comunicació ex aequo de l’APPEC. Amb aquest premi l’APPEC ha volgut fer costat els dos periodistes en clau de “denúncia de la repressió” i de “defensa” dels mitjans públics. Els directors van lloar respectivament la feina dels professionals dels mitjans públics en un context “d’assetjament” des de diverses esferes, i Sanchis va afirmar que en part va ser l’actitud dels treballadors el que va impedir l’aplicació del 155 als mitjans públics l’any 2017.\nD’altra banda, el periodista i escriptor britànic John Carlin va declinat “a última hora” per motius personal rebre el Premi Societat que li havia concedit l’APPEC. Pel que fa a mitjans, ‘Sàpiens’ va estar guardonada com a Millor Publicació Revista, el ‘Diari de Sabadell’ va rebre el premi a la Millor Publicació de Premsa, i el digital bonart.cat, el de Millor Publicació Digital.\nLa 1a Nit dels Autònoms guardona l'empresari reusenc Jaume Taulats