La CUP rebutja la nova llei anti-avortament del PP | Candidatura d'Unitat Popular\nLa CUP rebutja la nova llei anti-avortament del PP\nTrenta anys de lluita feminista per l’assoliment d’un dret fonamental per el conjunt de les dones als Països Catalans, es destrueix amb una reforma que no té recolzament social, i que empitjorarà encara més la situació social, econòmica i de salut les dones.\nDes de la Candidatura d’Unitat Popular volem mostrar la nostra profunda indignació i ràbia a la pèrdua de nou d’aquest dret tant fonamental, l’avortament. Després de trenta anys d’haver despenalitzat l’avortament amb la llei del 2010, el PP ha restringit de nou la llibertat de les dones a decidir sobre si volem o no ser mares. Una reforma de llei que pretén incapacitar-nos ara com a subjectes decisoris dels nostres cossos i úters.\nEn primer lloc, volem deixar clar que la CUP ens oposem frontalment a l’aplicació d’aquesta reforma de llei, perquè seran un conjunt d’especialistes mèdics qui decidiran, per la dona si aquesta pot, o no, avortar . A més a més, la irrupció de l’embaràs es farà exclusivament sota criteri mèdic i només a partir de tres supòsits molt restringits, com ja va passar amb la llei post franquista de l’any 1985. Fet que ens porta a valorar que aquesta llei, en cap cas respon a una millora de la llei del 2010, sinó que només satisfà els postulats ideològics i morals del PP, l’església i al conservadorisme de l’Estat Espanyol. És a dir, que les dones ens veiem avocades a la reproducció i al paper de mares i cuidadores.\nEn aquest sentit, volem remarcar la importància que l’avortament té a nivell internacional, com indicador de qualitat, igualtat i benestar per a les dones. Per això ens hem de fixar en els índex de benestar de les dones en aquells països on l’avortament és legal, i les polítiques d’educació sexual i per la salut estant consolidades. Països on les restriccions per avortar no es basen en tres supòsits, sinó que ja sigui a través d’una llei de plaços o bé perquè existeix lliure de terminis, es tenen en compte el conjunt de circumstàncies que poden portar a una noia i dona a avortar, sense ser qüestionades. Situacions de les dones que van més enllà del risc físic i/o psicològic de la dona, les violacions, o la inviabilitat de la vida del fetus. Si les dones avorten és perquè simplement no volen ser mares, i aquesta és una decisió totalment legítima, vàlida i reflexionada per qui així ho decideix.\nPer últim, la nova llei no inclourà l’avortament en el codi penal en el cas de les dones, però sí en el cas dels metges i conjunt d’especialistes que així avalin un avortament fora dels tres supòsits que contempla la llei. Això té unes conseqüències personals i polítiques irreversibles cap a les dones. I és que ens trobarem amb moltes traves de nou, a l’hora de poder avortar per les vies legals que ens han imposat. En cap cas la nostra veu comptarà per a res, perquè tota decisió dependrà dels metges. Per aquet motiu es regularà l’objecció de consciència dels professionals i la seva decisió mèdica sobre què, quan, com i qui pot avortar. Una decisió que té els riscs de ser totalment arbitrària i basada en criteris ideològics i morals, depenent del conjunt d’especialistes que emetran l’informe mèdic, i que sentenciarà si podrem avortar a o no, o bé aconseguir la pastilla del dia després (postcoital). I com ja han advertit des del feminisme, obligar de nou a moltes dones, o bé avortar en d’altres països (això aquelles que s’ho puguin permetre), o bé a practicar avortaments de risc i insegurs per a la salut de les dones que no vulguin ser mares, i no tinguin recursos per marxar fora.\nPer aquest motiu des de la CUP assumim com a pròpies les reivindicacions del feminisme organitzat i combatiu, i continuarem defensant i apostant per:\n- El dret a decidir sobre el propi cos, sense supòsits, sense indicacions, sense tuteles.\n- Una educació sexual i afectiva igualitària, lliure, sana.\n- Anticonceptius gratuïts, no agressius amb el cos i a l'abast de tothom\n- El suport entre dones i professionals\nAixí doncs, assumim el ple compromís per a continuar lluitant i garantint aquest dret des de ja, als carrers a través de xarxa de suport mutu per l’avortament. Impulsant, juntament amb el moviment feminista i anticapitalista les caixes de resistència (econòmica) per a les dones que vulguin avortar, metre el sistema públic i legal no els hi permeti. I ens organitzarem amb el moviment feminista perquè als Països Catalans les dones continuem tenint els nostres drets garantits, com a dones i ciutadanes a través del municipalisme organitzat.\nI des de les institucions la CUP assumim a partir d’avui el nostre compromís per impulsar des del Parlament, la comissió que ha de fer efectiva en breu, la llei pròpia per l’avortament, ”Llei catalana per la Salut Sexual i Reproductiva”, tal i com vam defensar i aprovar per una àmplia majoria en ple del Parlament de Catalunya el dia 27 de setembre del 2013:\n1. El Parlament de Catalunya acorda iniciar el procés per a l'elaboració i desenvolupament d'una llei pròpia de drets i salut sexual i reproductiva\n2. El Parlament de Catalunya insta al Govern a:\na. Desplegar en la seva totalitat, i amb la màxima eficiència i efectivitat real, la Llei actual garantint l'aplicació del text legislatiu tant en matèria d'educació sexual, com d'anticoncepció i interrupció de l'embaràs. Dotar dels recursos necessaris a la xarxa pública de salut per garantir l'equitat en l'accés i l'exercici dels drets sexuals i reproductius.\nb. Blindar les garanties que la Llei actual estableix per protegir el dret, la seguretat i confidencialitat de les dones i professionals que efectuen una interrupció voluntària de l'embaràs limitant qualsevol intent de retrocés del Govern de l'Estat en aquesta matèria.


Caixes niu a espais escolars i parcs de la ciutat Noticias\nDiferents grups d’escolars de la ciutat han començat a treballar en la construcció de caixes niu i menjadores per a ocells. Es tracta de petits habitacles que es penjaran als patis de les escoles i diversos parcs (Fondo d’en Peixo, Parc de la solidaritat, Parc del riu i Parc Nou) amb la finalitat de poder observar la nidificació d‘ocells. També s’instal·len menjadores per afavorir la presencia d’ocells en espais urbans.\nEl projecte es realitza des del curs 2016/2017 i s’han identificat més 13 espècies diferents en més de 30 caixes, gairebé la meitat de totes les que s’instal·len arreu de la ciutat. El projecte compta amb la col·laboració de l’AMB, a través d’un educador especialitzat i els material necessaris de l’activitat. A més a més, el professorat rep assessorament per tal de realitzar el seguiment i identificació de les espècies. Les escoles que ho duran aquest curs són: Can Rigol, Nostra Senyora del Mar, Josep Tarradellas, Charles Darwin i l’Institut Escola del Prat i el Baldiri Guilera i l’entitat TesiPrat.


10 consells per mantenir el cervell en forma\nÉs recomanable que les persones afectades d'EM segueixin pautes especialment pensades per tenir cura i manternir el cervell en forma.\nDe fet, tenir hàbits saludables ajuda a disminuir els símptomes de la malaltia i a retardar-ne la progressió. És per això que, a continuació, presentem 10 consells considerats bàsics per exercitar el cervell i contribuir a que estigui sa. La infografia que il·lustra l'article també els resumeix.\nFer exercici moderat a diari. És la millor manera de mantenir la salut física, emocional i de prevenir altres malalties. Es pot caminar dins la piscina, fer ioga, practicar tai-txi, etc. Malgrat tot, sempre en períodes de temps breus.\nEvitar el sobrepès. Per a aconseguir-ho, es tracta de seguir una dieta equilibrada i mantenir-se actiu.\nConservar l'activitat intel· lectual: és a dir, no deixar de dur a terme activitats com llegir, anar al cinema, viatjar, estudiar algun idioma, etc.\nParticipar en activitats de grup: es recomana realitzar activitats en les quals poder interactuar, socialitzar i cooperar. Una vida social plena és important per mantenir un bon estat d'ànim.\nControlar la tensió arterial.\nEvita la diabetis i la hiperglucèmia.\nSeguir una dieta sana i equilibrada rica en peix i verdures. Evitar els sucres refinats i els greixos saturats. En aquest sentit, una opció aconsellable: la dieta mediterrània.\nPrevenir les situacions de risc. Cal doncs, planificar l'activitat diària i evitar les situacions que puguin suposar un risc d'accident.\nTenir una actitud positiva davant la vida. Cal ser constant, proactiu i sobretot, afrontar el futur amb optimisme.\nDecálogo para mantenerse cerebro-saludable http://www.fundaciondelcerebro.es Disponible a: http://www.fundaciondelcerebro.es/index.php/noticias/142-decalogo-para-mantenerse-cerebrosaludable?highlight=WyJkZWNhbG9nbyJd\nPilar labrador, a les 30.11.2018


Víctimes mortals per violència de gènere i feminicidis. Espanya 2016. | Observatori IQObservatori IQ\nVíctimes mortals per violència de gènere i feminicidis. Espanya 2016.\nAnualment, d’ençà que es registren les dades, moren assassinades entre quaranta-quatre i setanta-tres dones per les seves parelles o exparelles o, tal com la defineix la Llei 1/2004, per violència de gènere. Entre 91 i 112 persones d’ambdós sexes moren a causa de violència masclista, sigui quin sigui el vincle entre la víctima i l’agressor: és el que s’anomenen feminicidis. Aquest segon tipus d’assassinat, conceptualitzat per Marcela Lagarde pel cas de Mèxic, inclou les morts a causa del masclisme, més enllà de l’àmbit de la parella. És l’organització Feminicidios.net qui realitza la segona comptabilització, a partir de la informació pública existent. El recompte públic indica una tendència -si bé irregular- cap al descens d’aquestes morts, arribant el 2016 al nombre més baix de la sèrie, amb 44 assassinats. En canvi el recompte de Feminicidios.net no mostra aquesta tendència. D’altra banda, Feminicidios.net i, 3 anys més tard, també la Delegació del Govern per a la Violència de Gènere, recompten els nens i nenes assassinats, freqüentment fills/es dels agressors, com a part del pla de terror masclista vers les seves mares. Cal recordar, en aquest sentit, que recentment la CEDAW va fer un dictamen on es condemnava a l’Estat Espanyol per la desprotecció d’una d’aquestes menors i la seva mare l’any 2003.


Xerrada sobre spotters i pràctica sobre el terreny | AFC :: Agrupació Fotogràfica de Catalunya – del Duc , 14 pral – 08002 Barcelona – Tel. 933016581\nXerrada sobre spotters i pràctica sobre el terreny\n2 de de juliol de 2018 Secretaria Actes socials • General • Sortides\nQuè és un spotter?\nSpotter és una persona que mostra interès per avions, companyies aèries o aeroports, dit d’una altra manera, un apassionat de l’aviació i l’aeronàutica, que conrea la seva afició i la tracta amb respecte i entusiasme.\nUmberto Victòria ens dóna una definició més àmplia que diu: Spotter és aquell que observa avions, vaixells, trens, autocars …\nMoltes vegades mirem el cel i veiem volar avions, sense donar-los massa importància; tots ens semblen iguals, però, hi ha una gran varietat de models i marques d’avions, així com de companyies aèries.\nInfinitat de Spotters al voltant del món, viatgen buscant els millors aeroports i aerolínies, arribant a fotografiar avions de passatgers, de càrrega, executius i civils; també militars i helicòpters.\nEls més buscats són entre d’altres l’Air Force One, El Beluga i els ja gairebé desapareguts avions de l’Ex Unió Soviètica.\nAprendrem quin equip és el més adequat per a aquesta tasca, els llocs estratègics a l’Aeroport del Prat, l’ús d’un programari com el Flightradar 24 i també coneixerem algunes webs d’avions.\nLa sessió constarà de dues parts: una sessió teòrica i una sortida a l’Aeroport del Prat.\nPer a la sortida a l’aeroport cal anar en transport privat (cotxe). Treballarem pel costat del Parc del Delta del Llobregat.\nLa sessió teòrica es farà el dimecres 11 a partir de les 19.30 a la sala Bruno Arguemí\nLa pràctica es durà a terme a partir de les 7:30 del matí del següent dimecres dia 18, per poder fotografiar els avions més grans.\nLes dues sessions estaran a càrrec d’Umberto Victòria.\nDATES PREVISTES: els dimecres 11 i 18 de juliol.\nINSCRIPCIÓ: Enviar correu a sortides@afc.cat indicant nom i numero de soci. No heu de respondre a aquest correu del que rebeu el missatge.\nEls que disposeu de cotxe amb el qual poder fer el desplaçament a la zona de pràctiques, feu-ho constar.\nDesitjant que aquesta proposta sigui del vostre gust, us esperem.\nTaller: Plataformes de Xarxes Socials II\nClassificació del concurs social “Temes Obligats” 2020-2021. Novembre\n60è. CONCURS LLIURE DE FOTOGRAFIA\nLoteria de Nadal AFC 2020\nVisita a l’exposició Bill Brand i Paul Strand. KBr.Fundació MAPFRE\nfototv, el canal de l’AFC. Segon vídeo disponible al canal youtube\nConcurs social “Temes Obligats” 2020 – 2021\nTaller: Plataformes de Xarxes Socials\nClassificació del concurs social “Temes Obligats” 2020-2021. Octubre\nGrup de Retrat AFC: Sessió de Treball amb en Xavier Torres-Bacchetta\nCurs d’Aprofitament de la Càmera Nivell I per a joves (Iniciació)\nLaboratori Modular de Fotografia Digital 2020/2021\nCurs Bàsic de Photoshop\nGauanyadors del Concurs del confinament\nExposició Street Photo\nSessió fotogràfica d’Estudi Temàtica: “Retorn del espai”


Carta « Sandwichez | Entrepans, Amanides, Sucs Naturals\nENTREPANS CALENTS I FREDS, AMANIDES FRESQUES, SUCS NATURALS, PASTISSOS\n• Entrepans calents: Tots els entrepans calents els passem per la sandvitxera, de manera que el pa sempre queda cruixent i calent per dins. Disposem de 6 tipus diferents de pa, des de coca de vidre, pans de motlle i pans amb flocs de civada o amb espècies.\n• Flautins: Flautes de pa amb tomàquet. La nostra filosofia és fer els bàsics de la nostra terra d’una manera ben feta i amb regularitat.\n• Amanides: Hi ha molts tipus d’amanida i volem que les nostres siguin senzilles, però bones amb els millors ingredients i fresques, acabades de fer. Utilitzem l’enciam mezclum que no té res a veure amb l’enciam convencional, sempre amb la filosofia d’oferir el millor producte als nostres clients.\n• Sucs naturals: La nostra és una proposta sana, de menjar de qualitat. Pensem que la beguda ideal per acompanyar el nostres productes són els sucs naturals acabats de fer que elaborem en el mateix establiment. La nostra beguda estrella és el “Suc Chez” elaborat amb sucs de taronja, poma i pastanaga.\n• Pastissos casolans: No volem tenir qualsevol pastís i per això hem escollit els més bons que hem trobat. Ho sentim, no sempre són idèntics i és perquè els elaborem diàriament de manera casolana, sense conservants ni additius.\n• Cafè & Te: Hem seleccionat un dels millors cafès, de la varietat 100% aràbica. Sí, el seu cost és bastant més alt que el del cafè que trobaràs a la majoria d’establiments, però sempre volem donar el millor. I a tu gairebé et costarà el mateix. De la mateixa manera, els nostres tès han estat seleccionats i són d’una de les millors marques de tè.\nDe dilluns a diumenge de 8 a 23h


Manacor – Lausa\nPublicat a 31/03/2019 31/03/2019\nInauguració de l’exposició Aquí sí que ho pots tocar!\nAhir, al vespre, a la Sala Bússer, de l’Ajuntament de Santanyí, inauguràrem l’exposició Aquí sí que ho pots tocar!\nExposició de rèpliques de peces arqueològiques fetes amb motle, amb impressions en 3D i d’altres tècniques.\nAquesta mostra té com a particularitat que es poden tocar les peces exposades.\nEn el seu contengut trobam reproduccions de ceràmiques de la prehistòria, llumetes romanes, alfàbies islàmiques, cranis de Myotragus, escultures i monedes romanes o joies talaiòtiques.\nExposició del Museu d’Història de Manacor, amb col·laboració amb l’Associació d’Amics del Museu d’Història de Manacor.\nPresentaren l’exposició la regidora de Cultura de l’Ajuntament de Santanyí, Ricarda Vicens, Cosme Aguiló en representació de Lausa, la regidora de Cultura de l’Ajuntament de Manacor, Antònia Llodrà i la directora del Museu d’Història de Manacor , Magdalena Salas.\nL’exposició romandrà oberta, de dia 1 al 13 d’abril, de dilluns a dissabte, de les 9.00 a les 14.00 h.\nAquí teniu un parell d’imatges de l’acte:\nPublicat a 13/03/2019 14/04/2019\nExposició Aquí sí que ho pots tocar!\nDissabte, 30 de març de 2019, a les 19.30 h, inauguració de l’exposició, a la Sala Bússer, de l’Ajuntament de Santanyí.\nPresentaran l’exposició la regidora de Cultura de l’Ajuntament de Manacor, Antònia Llodrà i la directora del Museu d’Història de Manacor, Magdalena Salas.\nEl que segueix és el cartell anunciador de l’exposició:\nMare de Déu Visita Associació Museu Drets humans Recital Màgia Comunicacions Esperanto Dron Alqueria Blanca Vídeo Casa de Cultura Na Nova Sa Rectoria CC Bisbe Verger Blai Bonet Exposició Refugiats Diario de Mallorca Humor Ramon Llull Sala Bússer Rondalles Soci Es Llombards Fogueró Voluntari Sant Antoni Setmana Santa Cosme Aguiló Centre Cívic Ball de bot Calonge Excavació Cartell Andreu Pons Cançoner Última Hora Miquel Rayó Aldarq Santanyí Jazz Terme Ordi Broix Cant Patrimoni Presentació Publicació Història Dies i coses Ceràmica Ara Balears Ajuntament Pasqua Manacor S.A.L. Biel Majoral Felip Munar BSAL Ruton Institut d'Estiudis Baleàrics Música Aucells Poesia Cala Llombards Placeta de s'Escola Can Jordi Teatre Principal de Santanyí Quaresma Torre d'en Beu Conferència Mossèn Alcover Llibre Consell de Mallorca


El Bàsquet Olot femení pot segellar la permanència a Primera Catalana diumenge a Cervera - Garrotxa Digital\nEl Bàsquet Olot femení pot segellar la permanència a Primera Catalana diumenge a Cervera\nOlot - Publicat a les 11.48\n01 Juny, 2018\nComentaris tancats a El Bàsquet Olot femení pot segellar la permanència a Primera Catalana diumenge a Cervera\nEl Club Bàsquet Olot pot sentenciar per la via ràpida l’eliminatòria per evitar el descens contra el Cervera: les garrotxines visiten la pista de la Segarra després de guanyar a les lleidatanes per 64 a 51, però l’Olot necessita sortir concentrat a la pista, perquè es trobarà un equip i un context molt diferent del que es va trobar diumenge passat a la ciutat.\nDiumenge el Club Bàsquet Olot pot assegurar la seva permanència a la Primera Catalana. Una victòria a Cervera condemnaria a les de la Segarra amb el descens, i salvaria les jugadores de Werner Estellé: en aquests moments, l’eliminatòria entre els dos equips és favorable a les olotines, que tenien el factor pista a favor i es van imposar per 64 a 51 al Cervera diumenge passat.\nWerner Estellé, entrenador del CB Olot sènior femení: “Sabíem que era importantíssim sumar en positiu: era vital anar a Cervera amb la tranquil·litat i la serenitat de que, si el resultat no és positiu, encara tenim una oportunitat davant la nostra afició”.\nL’equip viatja fins a terres lleidatanes conscient que es trobarà un rival diferent: a Olot les cerverines es van presentar amb una formació dura però curta d’efectius, amb només sis jugadores. L’entrenador olotí Werner Estellé adverteix que cal sortir molt concentrades perquè la plantilla contrària serà molt més llarga en aquesta ocasió.\nWerner Estellé, entrenador del CB Olot sènior femení: “Es reforçaran amb les cadets, que estan fortes: juguen amb una alegria i un ritme diferent. La seva pista també és complicada a nivell de públic, perquè donen molt suport a les seves jugadores. Crec que el control ha de ser nostre: ja hem vist les orelles al llop, sabem de què són capaces, i no podem abaixar els braços”.\nEl partit es disputarà diumenge a partir de les cinc de la tarda al Pavelló Municipal de Cervera.\nAquest dissabte arriba la 33a edició del Festival de Patinatge Artístic del CPA Olot\nOrganitzen una jornada participativa per repensar els Premis Literaris Ciutat d’Olot\nTortellà presenta un projecte per habilitar un aparcament municipal d’autocaravanes al municipi\nTortellà vol tenir un aparcament adaptat per a autocaravanes. L'Ajuntament ha presentat un projecte al Ministeri de Foment per tal d'aconseguir ajuts per dur-lo a terme. L'adaptació de l'espai tindria un cost de 24.000 euros, i hi hauria capacitat per a set…\nSant Joan les Fonts no s’acollirà, finalment, a les subvencions del PUOSC del període 2020-2024\nSant Joan les Fonts no es presentarà al Pla Únic d’Obres i Serveis de Catalunya (PUOSC) pel període 2020-2024. Després d’haver estudiat algunes propostes, finalment la de optar a una subvenció pel Pla Especial del Barri Vell no reunia les condicions…\nEl barri de Bonavista ha celebrat des de divendres i durant tot el cap de setmana, la seva festa. Un dels esdeveniments més populars és la Cursa de Bonavista. Enguany els beneficis estaven íntegrament destinats a Oncolliga Garrotxa. Més de mig miler d'euros.…\nL’Hospital d’Olot i Comarcal de la Garrotxa disposa d’un nou equip per a proves funcionals digestives\nL’Hospital d’Olot i Comarcal de la Garrotxa ha adquirit un nou equip per a proves funcionals digestives. L’aparell permet estudiar la pressió de fluids: el reflux gàstric a l’esòfag, trastorns defecatoris en adults i nens, o la incontinència anal.…\nEls Mossos d’Esquadra detenen un segon implicat en la baralla de la plaça Catalunya en la qual es va arribar a disparar una escopeta retallada\nEls Mossos d'Esquadra han detingut un segon implicat en la baralla del passat 22 de desembre motivada per un assumpte de drogues i on es va arribar a disparar una escopeta retallada dins un local de plaça Catalunya. El detingut, a qui se li imputen dos delictes,…


Catarroja recupera serveis de la biblioteca municipal\nLa Biblioteca Municipal Enric Valor de Catarroja va recuperant els serveis que restaven per tornar al recinte. Es tracta, en concret, de l'estudi i lectura en sala, servei de premsa i el préstec i devolució d'exemplars. Uns serveis fonamentals per al normal desenvolupament de la biblioteca municipal, però que requerien una sèrie de mesures de seguretat extres a causa de les especials circumstàncies de l'edifici que necessitaven ser adaptades per la covid 19.\nEn concret, s'ha hagut de realitzar una renovació dels finestrals de la biblioteca. Els actuals compten amb mesures de seguretat per a evitar despreniments, ja que amb l'actual normativa que obliga a tindre la sala amb les finestres obertes, podrien arribar a produir-se. D'igual manera, s'ha reforçat la neteja i indicat les mesures de distanciament social en tot l'edifici.\n"Ens hem d'adaptar a les noves circumstàncies i així hem treballat per a poder recuperar les funcions de la biblioteca. Molts joves ens havien sol·licitat la reobertura per a poder preparar els seus exàmens en un entorn més adequat per a ells i hem buscat la solució arquitectònica per a aconseguir-lo al més prompte possible", explica Dolors Gimeno, regidora de cultura.


Dia a dia he de recordar\non he deixat la mirada.\nSi no perdera\nel so dels meus passos\nen el grinyolar del món,\nen els racons oberts.\n¿Encara és blanca i blava\nla flor del romaní?\nDiuen que la memòria és una de les parts més importants de la intel·ligència. La memòria involuntària, a més, és la part més important de la creativitat. L’ull poètic ha de recordar constantment on ha deixat aquest “ull”, la mirada del poeta, que cada dia es renova en la poesia que fa. Retén menys del que voldria, perd la memòria dels propis passos. La veu poètica s’amaga “en els racons oberts” dels poemes, l’espai, els llocs buits que deixen els versos, l’expressió el·líptica dels poemes. Entre d’altres coses que oblida hi ha coses tan líriques com el color de la flor del romaní, del qual dubta. Gaudí deia, gran com era, que “mai no se’n sap prou”.\nPublicat per Helena Bonals a 8:39\nUn poema on el sentiment de estar perdut es manifesta de forma molt clara. El jo poètic no sap cap on mira, cap on va i on s'amaga i fins i tot es pregunta per a poder reconèixer realitats evidents com la del color d'una flor.\nA Incorpòria, llibre de Blanch que quasi em sé de memòria també apareixen molts poemes amb aquesta temàtica.\nUn sentiment propi d'un estat anímic que tots alguna vegada hem experimentat brolla amb una força i una sensibilitat que ens fa posar-nos al seu lloc i contemplar la vida des del mateix angle. Em quede atrapada al poema, no puc sortir d'ell i a poc a poc m'adone de la bellesa i musicalitat que porta implicita.\nCrec que és un poema magnífic.\n28 de desembre, 2009 09:10\nAixí com la seva poesia, el poeta i la persona.\n28 de desembre, 2009 10:02\nDoncs a mi em manca intel.ligència, perquè tinc una mala memòria per aquelles coses que en voldria tenir!\nM'ha agradat el poema i, com no, també la teva reflexió.\nBona entrada d'any, Heleníssima!\n28 de desembre, 2009 22:17\nA mi també em falta memòria, però n'acostumo a tenir pel que m'interessa.\nBon any nou, súper Gemma!\n29 de desembre, 2009 11:05


Qui som - Triada\nHome - Qui som\nSom un equip amb història. La història d’un grup de dones dedicades al món de l’educació. Dones amb inquietuds i desitjos de transformar i innovar en la praxis professional. Vam crear l’Associació Junts Construïm, que va néixer el mes d’octubre del 2015. Una entitat dirigida a treballar per, per a i amb les persones, ja siguin infants, joves, adults o famílies, des d’una vessant holística i sistèmica i amb una visió INTEGRADORA DEL SER.\nConcebem l’acompanyament personal en tots els àmbits de la persona: Des del COS: cura de la salut física. Des del COR: cura de la salut emocional. Des de la MENT: cura de la salut mental conscient / inconscient.\nDes de la creació de l’associació han passat ja sis anys, amb el seu recorregut i experiències.\nJa des de l’inici va néixer un dels projectes: TRIADA, amb el qual se’ns ha anat coneixent i identificant a nivell de territori, i que ha esdevingut al nostre nom actual, la nostra marca. La nova Associació Espai Triada neix amb les primeres dones de l’Associació Junts Construïm, a les que AGRAÏM el seu pas per l’entitat.\nComptem amb un equip multidisciplinar de professionals i col·laboradores: Educadores Socials, Especialistes en Treball Corporal, Psicopedagogues, Psicòlogues, Mediadores, Terapeutes Sistèmiques, Doules, Mestres i Coach.\n– Myriam S.C., Educadora Social i Terapeuta. Directora de l’àrea educativa i de suport emocional.\n– Pilar A.J., formada i especialitzada en teràpies corporals. Coordinadora de l’àrea de salut física i emocional.\nComptem també amb el suport d’altres professionals col.laboradors:\nEster F., com a Educadora Social, especialitzada en Mediació Sistèmica.\nMacarena T., especialitzada en Constel.lacions Familiars.\nGemma S., especialitzada en Coaching i Mediació.\nRaquel B., Psicòloga i especialista en atenció i reeducació d’infants i joves amb dificultats d’aprenentatge\nEntre totes oferim els serveis necessaris i adients per seguir amb una vida més saludable i satisfactòria amb el que som i el que desitgem.\nESPAI TRIADA és una associació. Això ens permet poder atendre a tota la població, tenint en compte els col·lectius més vulnerables.\nDes d’aquest tarannà social, hem realitzat projectes d’educació emocional en centres escolars d’alta complexitat, projectes amb joves en situació de risc social, intercanvis de serveis amb entitats, beques a famílies, tallers gratuïts a entitats socials, activitats amb entitats de la comunitat, etc. Sempre oberts a demandes i propostes en les que puguem posar la nostra llavor, compartint el nostre saber i seguir treballant per una societat millor, més sana.


María Vallejo pren possessió com a presidenta del Consell d'Estudiants de la UA i promet "diàleg i consens"\nPublicado 26/05/2022 18:54\nALACANT, 26 maig (EUROPA PRESS) -\nL'estudiant María Vallejo Viejo ha pres possessió aquest dijous com a presidenta del Consell d'Estudiants de la Universitat d'Alacant (UA) després d'imposar-se en les eleccions amb un suport de 59 vots enfront dels 45 obtinguts per la seua adversària, Adela Erades. Vallejo ha promès "diàleg i consens" amb la institució per a "donar cabuda a les diferents opinions del col·lectiu estudiantil".\nLa rectora, Amparo Navarro, ha presidit la presa de possessió a l'edifici de Rectorat, a la qual han assistit, a més, la secretària general, Esther Algarra, membres de l'equip de govern, el director de l'Escola Politècnica Superior, els degans d'Educació i de Ciències Econòmiques i Empresarials, així com familiars i amics, segons un comunicat de la institució acadèmica.\nPer la seua banda, Vallejo després de prendre possessió del seu càrrec s'ha dirigit els presents davant els quals ha afirmat que "sabem que no han sigut temps senzills per a la representació estudiantil en la Universitat d'Alacant, per açò assumisc la tasca de recobrar els valors propis d'una funció completament vocacional com la nostra".\nLa nova presidenta de l'estudiantado s'ha dirigit el professorat al que ha sol·licitat la seua "ajuda i compromís per a treballar junts i construir un futur millor". Als seus companys els ha dit que "podem sentir-nos orgullosos del treball realitzat" i ha destacat la seua capacitat de "consens i d'adopció d'acords".\nTambé, a l'equip directiu de la universitat li ha "garantit la màxima col·laboració a través del diàleg i el consens per a donar cabuda a la pluralitat i les diferents opinions del col·lectiu estudiantil"\nVallejo també ha presentat, a grans trets, les línies que marcaran el seu mandat de dos anys al capdavant del Consell d'Estudiants de la Universitat d'Alacant entre les quals ha destacat reduir el personalisme en el Consell d'Estudiants i garantir el control per part de l'Assemblea General.\nAixí mateix, ha destacat que treballarà per a "adequar l'avaluació dels aprenentatges als temps actuals, representar a la Universitat d'Alacant en fòrums autonòmics i nacionals amb especial atenció a la nova Llei Orgànica del Sistema Universitari i la transparència en el Consell d'Estudiants".\nPer la seua banda, Navarro ha agraït el "compromís amb la institució" de la nova presidenta del Consell d'Estudiants i li ha recordat que "qualsevol càrrec institucional comporta la responsabilitat de servici públic". En aquest sentit, la rectora, ha assegurat que "quan un assumeix un càrrec institucional ha de deixar de costat el personal i la seua dignitat és la dignitat de tota la institució. Vosaltres representeu la dignitat de tot l'alumnat".\nPer a finalitzar, Navarro s'ha mostrat convençuda que "ho aneu a fer molt bé, comptes amb un equip estupend i t'ajudarem i estarem ací para tot el que necessiteu".


Denunciat un conductor per circular a 211 km/h per l'A-2, a la Segarra – Actualidad\nACN .- Els Mossos d’Esquadra van denunciar penalment aquest dilluns un ciutadà andorrà com a presumpte autor d’un delicte contra la seguretat viària. Els fets van succeir durant un control de velocitat que la policia havia muntat al quilòmetre 527 de l’A-2, en sentit Barcelona, a la comarca de la Segarra. Cap a dos quarts de dotze del matí, el radar va detectar un turisme, amb matrícula andorrana, que circulava a 211 km/h per l’autovia on la velocitat màxima permesa és de 120 km/h. Els agents van aturar el vehicle al terme d’Igualada i van denunciar el conductor per circular a una velocitat penalment punible. El conductor haurà de comparèixer el 3 de novembre al jutjat de Cervera.


No hi ha temps que no torn: Sa Pobla no és Grècia – Saltant la línia\nNo hi ha temps que no torn: Sa Pobla no és Grècia\nAvui m'he trobat aquesta pintada a prop de casa. La foto és de Marc Ribas .\nSi hem parat bé l’orella als mitjans de comunicació i les declaracions de molts polítics haurem sentit, una i altra vegada, la frase aquella de que ”España no es Grecia”. Comparant resultats electorals als comicis i els sondejos, al juliol vaig escriure un article al meu bloc on deia que no, que no ho era, però cada vegada s’hi semblava més. Tanmateix, el que segurament no haureu sentit mai és “Sa Pobla no és Grècia”. Ve de nou, eh? La idea aquesta de que el meu poble es pogués semblar al bressol de la democràcia, com diuen, va venir-me al cap divendres i dissabte passat, quan la notícia de la noia de quinze anys violada per dos magrebins de la seva mateixa edat va commocionar sa Pobla amb aquest titular (un pèl sensacionalista pel meu gust) de l’Última Hora: “Máxima tensión en sa Pobla tras la violación de una chica por parte de dos menores marroquíes”.\nQui més qui manco sap que sa Pobla és un poble agrícola amb una comunitat marroquina molt important. Això és un fet. Podem discutir sobre si estan integrats o no i podem cercar-ne els culpables, però la qüestió és que hi són i que enriqueixen culturalment i econòmicament el poble. El problema és que sa Pobla també és coneguda per ser un poble intolerant amb els marroquins d’aquí. És per això que em va venir al cap, com deia, la comparació amb Grècia. Escoltants alguns dels meus veïnats, especialment a través de Facebook, no m’hagués costat gens d’imaginar-los Nikolaos Michaloliakos, el líder del partit ultradretà grec Alba Daurada, tant de moda al país hel·lè. El discurs d’aquest homenet no és racional, és emocional: “Grècia pels grecs”, diu. S’assembla al que vaig sentir a molts poblers que consider més o manco cabals. Culpaven a tota la comunitat musulmana dels fet i demanaven disbarats que podien contenir barbaritats com afusellaments o expulsions massives, i quan els ho debaties, donaven arguments emocionals: “no diries el mateix si li fessin a la teva germana”.\nLa violació és un acte deplorable. Els culpables ja estan detinguts i fa una setmana que són al Pinaret. La víctima i la seva família ho hauran passat molt malament i la seva ràbia és perfectament comprensible. El que no puc comprendre és aquesta xenofòbia sobtada, no contra els culpables, sinó contra tots els marroquins. Em fa por que se cerqui un enemic i se’l vulgui culpar de tots. És una bona manera de tirar pilotes fora, però pot ser l’inici d’un clima d’odi perillós pel poble. Sé que costa d’imaginar si no s’ha viscut, però per mi fou realment comprovar com bona part del meu entorn esdevenia tan tremendament racista i violenta en poc temps. S’animaven els uns amb els altres. Si hi hagués hagut eleccions diumenge i un partit s’hagués presentat amb un eslògan de l’estil de “engegarem tots els moros del poble” hagués fet un resultat esgarrifosament bo que m’estim més no imaginar. Si hagués hagut un Michaloliakos fent un discurs a la plaça, se l’hagués aplaudit i ningú l’hagués censurat. Per a mi va ser un dur moment d’angoixa i de preocupació pel poble.\nPer altra banda, hi va haver poblers una mica més sensats que condemnarem els fets sense caure en aquest odi irracional. Però per mi va ser encara més emocionant comprovar com els marroquins amb qui vaig parlar o que tenc a les xarxes condemnaren més enèrgicament que ningú aquestes barbaritats.\nEn conclusió, queda molta feina per fer. L’eslògan “Sa Pobla open land” és una atrapa-turistes, record dels temps de bonança. Molts dels meus veïnats aspiren a que sa Pobla sigui castissa i intolerant. Jo, en canvi, pens que som més els que volem fer del nostre poble una terra veritablement oberta. Esper que aquest article hi ajudi.\n← No hi ha temps que no torn: decidir-ho tot\nLa ceguesa i el messies no tan messies →\n8 thoughts on “No hi ha temps que no torn: Sa Pobla no és Grècia”\n"sa questió és que hi són i que enriqueixen culturalment i econòmicament el poble".\nCulturalment poc, i econòmicament pel poble pot ser que sí, però per es país, sense cap dubte que NO!\n300.000 joves espanyols ja han emigrat per mor de la crisi (la notícia és del febrer). http://www.elmundo.es/elmundo/2012/02/01/economia…\nNo m'estranyaria que també me tocàs a mi, però vaja, que tampoc me sabria massa greu. Ho dius per qualque cosa en concret?\nSimó Bid Laden Tort\nAhir un policia nacional va obrir es cap a un company a Palma. Segur que aquest nacional era andalús o de qualque altre racó d'Espanya. Mort a n'es espanyols, no?\nI per cert, a n'es company Pobler, que de ben segur és un bon mallorquí (o almanco s'ho pensa), que comenci a contar es plats de sa seva padrina que duen albergínia o carxofa, sa quantitat de topònims d'origen musulmà que té Mallorca (Inca, Manacor, Valldemossa, Montuïri, Artà, Biniali, Binissalem…) i innumerable patrimoni immaterial que hem heretat de l'Islam.\nVoleu treure es moros de sa Pobla? treis-vos sa sang de ses venes.\nMirau, crec que tant uns com es altres arribau a extrems, no es que sa gent vulgui engegar a nes moros en general ni que siguem racistes. Sa gent que xerra crec que en té motiu, quantes vegades (ses al.lotes, que es al.lots no el teniu a n'aquest problema) hem anat pes carrer i un marroquí me mira com si fos un tros de carn? no les puc contar. Quantes vegades un marroquí m'ha posat sa mà a damunt? una com a mínim i perquè una companya el va espantar, i perseguir? dues que jo recordi. Cada pic marroquins diferents. I crec que això ha passat com a mínim a totes ses al.lotes de sa pobla que han anat totes soles un moment o un altre. Que també PODRIEN ser mallorquins? Clar que podrien, que passa, que no ho fan, o no sa immensa majoria. Per tant, tampoc creueu d'aquesta manera a sa gent que ho pensa perquè val alomillor no podem dir tots es marroquins, perquè mai són tots, però un alt percentatge sí.\nSi sa gent pot anar dient mort a nes moros i que fugin tots, clar que no, però enteneu si sel's hi escapa colca comentari perquè faltats de motiu no estan.\nEl 1r, el 4t, el 6è i el 7è "hagués" de l'article, s'han de substituir per "hauria".\nSa Pobla oberta\nEstic molt content de veure que gent del meu poble, jove com tu, pensa així. No ho podies explicar millor, i no pots tenir més raó!\nEstic d'acord amb en Jaume Ribes,però trob que exagera una mica les coses.Tots,o la gran majoria,parlem i parlem,sense sebre realment el significat de les nostres paraules.Quants de pics hem dit coses,però que a la pràctica no fariem?Les persones ens deixem endur pels sentiments,i més si són d'odi,ràbia e impotència.És veritat que a Sa Pobla hi ha molts de marroquins,africans i sudamericans.És veritat que,molts d'aquests d'individus que en pertanyen,no s'integren o no respecten les normes de convivència de la nostra societat.Ens molesta més que cometi una acció d'aquestes una persona d'una altra cultura que cualqú mallorquí.Crec que és degut al sentiment d'unitat,de societat:una persona mallorquina ja viu aquí,comparteix cultura,educació,mentre que una persona marroquina ha vengut a un lloc que no li pertany,és un extrany i per tant s'hauria d'adaptar i respectar a la gent i la cultura del lloc al qual es troba.I Dic el que crec que pensa la gent en general,no m'involucr.Per una part entenc a les persones a les quals lis molesta,però per una altra part ho trob injust. Indiferentment de les accions,de la cultura,la llengua,de la manera de pensar,son PERSONES.I com a tals,tenen dret a ser respectats,a rebre ajuda,a viure on vulguin,a tenir una casa,una sanitat,una familia;amb tot això vull arribar a que també tenen dret a equivocar-se,a ser castigats i perdonats.En definitiva ,tant una persona d'una altra cultura com mallorquina té els mateixos drets i obligacions,i tots cometem errors.La diferència cultural és considerablement gran,i la gent s'ha d'adaptar.Les persones desgraciadament tenim prejudicis i estereotips de diferents grups culturals,i aquests actes no fan sinó empitjorar-los:és exemplificar,"donar la raó" a totes aquelles persones que són partidaris d'aquests prejudicis i estereotips.La cosa no s'atura aquí,sinó s'expandeix en el nostre entorn( com pot ser la família,els amics,l'escola i els mitjans de comunicació)com una epidèmia,i aquest sentiment de racisme i d'odi cap als marroquins a Sa Pobla augmenta considerablement.Crec que,entre tots hem d'aturar aquesta injustícia,sense olvidar que respectar no significa deixar que ens faltin el respecte.


3r D'ESO, NUTRICIONISTES EN ACCIÓ\nHome Historial de notícies de l'Institut 3r D'ESO, NUTRICIONISTES EN ACCIÓ\ndimecres, 18 de novembre de 2020 11:33\tMireia Pujantell\nÉs un projecte interdisciplinari que pretén convertir-se en un laboratori de la nutrició humana. Es duu a terme a 3r d’ESO i hi intervenen les matèries d’Educació Física, Biologia i Geologia, Física i Química i Tecnologia.\nL’objectiu final del projecte és elaborar un menú nutritiu, adequat a un perfil de pacient concret.\nEl projecte és del 2 al 27 de novembre de 2020.\nLa metodologia emprada és la pròpia del treball per projectes. Amb aquest plantejament aconseguim que els alumnes desenvolupin les competències que demana la societat del segle XXI, fent-los més autònoms i desplegant la seva capacitat per a investigar i resoldre problemes, per a treballar en equip, per a innovar i per a construir coneixement rellevant per si mateixos:\nLes emocions com a motor de l'aprenentatge: es produeixen situacions d’aprenentatge basades en la resolució de reptes o problemes amb un ambient a l’aula dinàmic, amè i positiu.\nDesenvolupament de les competències i les intel·ligències múltiples: aplicant els coneixements en situacions reals i prenent decisions de forma crítica i responsable.\nAprenentatge actiu: duent a terme accions i productes reals i significatius lligats al projecte treballat a classe.\nAprenentatge cooperatiu: fomentant experiències socials d’aprenentatge i afavorint els acords en la presa de decisions durant el treball cooperatiu.\nInterdisciplinarietat: abordant el projecte des de diferents punts de vista.\nAprendre a aprendre: els alumnes agafen les regnes del seu aprenentatge, així afavoreixen manera l’autogestió. Utilitzem l’autoavaluació per aprendre dels errors comesos i reflexionar sobre el que hem après.\nEls tallers de la Laia Espasa sobre les intoleràncies i les al·lèrgies alimentàries, els tastets del prestigiós xef Diego Alías de Ca l’Amador de Josa i les xerrades de testimonis directes, com les de l’Alba Clotet, juntament amb activitats manipulatives, han facilitat el reconeixement de la transcendència per a la salut i el benestar el fet de portar una alimentació equilibrada i saludable\nA tots els qui hi han col·laborat, els donem les gràcies per transmetre'ns les seves experiències i vivències. Tot un luxe pel temps que vivim.\nDarrera actualització de dimecres, 18 de novembre de 2020 11:35


Els aniversaris de Brossa, Beethoven, Sondheim i el Cor Lieder, a la temporada de cambra | Ràdio Sabadell\nEls aniversaris de Brossa, Beethoven, Sondheim i el Cor Lieder, a la temporada…\nD'esquerra a dreta, Alba Castells, Enric Martínez-Castignani, Carles de la Rosa, Joana Soler, Joan Manau i Jordi Roca | Roger Benet\n22.01.2020 16:21 Pere Gallifa\nEls aniversaris de Brossa, Beethoven, Sondheim i el Cor Lieder, a la temporada de cambra\nJoventuts Musicals de Sabadell ha programat una temporada de música de cambra on hi haurà molts aniversaris i la reivindicació dels artistes sabadellencs. La temporada inclou cinc concerts, que tindran lloc en divendres, al Teatre Principal, a les nou del vespre, i que començaran amb un homenatge al poeta Joan Brossa per part de la Coral Belles Arts, el 24 de gener. "Ja és hora de compaginar diverses disciplines del món de l'art", avança la presidenta de l'entitat Joana Soler, per introduir un muntatge que a part de les peces musicals també tindrà trucs de màgia i la rapsoda Noèlia Morral. El repertori inclou versions musicades de poemes de Pere Quart o Rilke, i peces d'Ernst Toch, Arvo Pärt o Roh Ogura.\nEl segon concert serà molt especial. El 14 de febrer s'estrenarà per primer com el poema èpic Pedraforca, escrit per l'artista sabadellencs Jordi Roca i musicat per l'exregidor i compositor Joan Manau. "En principi havia de ser per dos o tres instruments i un cantant i ha acabat sent per orquestra, tres cantants i un narrador", ha explicat Manau, al qual Roca ha respost que "no podia imaginar" que el seu text acabés amb aquest final.\nUn altre dels homenatges de la temporada serà pel compositor nord-americà Stephen Sondheim, a càrrec d'Enric Martínez-Castignani i Albert Guinovart. Serà el 20 de març. Beethoven també tindrà un espai en la programació per celebrar el seu 250è aniversari, amb un concert del Trio Ludwig el 3 d'abril, que interpretaran peces del geni alemany.\nLa temporada acabarà amb el 30è aniversari del Cor Lieder Càmera, dirigit per Josep Vila i Casañas. "Farem un concert atractiu pel públic i que per nosaltres tingui significat. No farem un recull de totes les peces que hem cantat, però sí de temàtiques que ens han marcat", ha detallat Alba Castells, membre del cor.\nNou cicle de 'Música al Saló'\nJoventuts Musicals també ha anunciat que a partir del 19 de febrer impulsarà un nou cicle de música al Saló del Teatre Principal. Tindrà lloc un dimecres al mes, a partir de les 19.15 h i els preus seran populars: de 5 a 7 euros. El regidor de Cultura, Carles de la Rosa, ha valorat molt positivament la iniciativa: "Aquest nou cicle ens permetrà gaudir de més proximitat amb els intèrprets, donar més sortida al Saló i obrir el teatre també entre setmana".


CROS 12 i 13 DE DESEMBRE\nEl proper cap de setmana el calendari català de cros disposa de cinc bones ofertes arreu de Catalunya.\nDissabte 12 se celebrarà 17è Cros Ciutat de Cerdanyola, organitzat per secció d'Atletisme i Triatló del Cerdanyola CH i l'Ajuntament de la ciutat. La matinal atlètica començarà a les 09,15 hores amb les curses de promoció amb el circuit integrat al Parc Tecnològic. Diumenge 13 seran quatre els festivals atlètics que es realitzaran.\nEl 37è Cros de Cambrils - 47è Trofeu Salceda i Castells, organitzat pel Club Atletisme Cambrils al circuit de gespa de la Riera d'Alforja. Les curses començaran a partir de les 10,00 hores.\nEl 22è Cros de Riudellots de la Selva, organitzat per l'Agrupació Cultural i Esportiva Riudellots, l'Ajuntament de la vila i el Consell Esportiu de la Selva, al circuit traçat pels voltants de la zona esportiva de Riudellots. La matinal començarà a les 10,00 hores. Aquest cros forma part del Circuit Gironí de Cros, essent la cinquena prova de les onze programades.\nEl 16è Cros Ciutat de Gavà, organitzat pel CA Gavà i el Consell Esportiu del Baix Llobregat, al circuit del Bosc de la Sentiu, davant del nou Parc de Bombers. El festival atlètic començarà a les 09,00 hores.\nEl 8è Cros d'Alella, organitzat pe Club Esportiu Serra Marina Alella i l'Ajuntament de la ciutat, se celebrarà a partir de les 10,00 hores al circuit de la zona del Bosquet d'Alella. Aquest esdeveniment atlètic forma part del Circuit Maresmenc de Cros, essent la quarta prova de les vuit programades.\nWeb Cerdanyola / Web Cambrils / Web Riudellots / Web Gavà / Web Alella


DCG 14/2010 — Consell General Principat d'Andorra\nSou a: Inici / ca / Documentació / Diari Oficial del Consell General / Any 2010 / DCG 14/2010\nSessió ordinària del dia 29 de setembre del 2010\nCasa de la Vall, 29/09/2010\nFitxers adjunts Diari 14-2010 del 29 setembre del 2010.pdf — PDF document, 565 kB (578,746 bytes)\n1. Elecció d'un membre de la Comissió Permanent.\n1. Pregunta urgent amb resposta oral del Govern presentada per la M. I. Sra. Roser Bastida Areny, consellera general del Grup Parlamentari Reformista, per escrit de data 28 de setembre del 2010, relativa al comiat de la directora artística del Cor Nacional dels Petits Cantors d'Andorra, (Reg. Núm. 953).\n2. Pregunta urgent amb resposta oral del Govern presentada pel M. I. Sr. Joan Gabriel Estany, president del Grup Parlamentari Reformista, per escrit de data 28 de setembre del 2010, relativa a les accions que tenen previst prendre per pal·liar la pèrdua econòmica que s'està creant pel tancament dels diumenges a la tarda, (Reg. Núm. 954).\n3. Pregunta urgent amb resposta oral del Govern presentada per la M. I. Sra. Montserrat Gil Torné, consellera general del Grup Parlamentari Reformista, per escrit de data 28 de setembre del 2010, relativa al cessament del director general del Servei Andorrà d'Atenció Sanitària, (Reg. Núm. 955).\n4. Pregunta urgent amb resposta oral del Govern presentada pel M. I. Sr. Eusebi Nomen Calvet, president del Grup Parlamentari Andorra pel Canvi, per escrit de data 28 de setembre del 2010, relativa a la baixada del rating en cas de la no aprovació de la reforma fiscal, (Reg. Núm. 956).\n5. Pregunta amb resposta oral del Govern presentada pel M. I. Sr. Eusebi Nomen Calvet, president del Grup Parlamentari Andorra pel Canvi, per escrit de data 20 de setembre del 2010, relativa a unes adjudicacions a l'empresa Hummanova, (Reg. Núm. 914).\n6. Pregunta amb resposta oral del Govern presentada pel M. I. Sr. Eusebi Nomen Calvet, president del Grup Parlamentari Andorra pel Canvi, per escrit de data 20 de setembre del 2010, relativa a l'existència d'alguna relació personal o professional entre el Sr. Miquel Clua i el Partit Socialdemòcrata o el Sr. Jaume Bartumeu, (Reg. Núm. 914).\n7. Pregunta amb resposta oral del Govern presentada pel M. I. Sr. Eusebi Nomen Calvet, president del Grup Parlamentari Andorra pel Canvi, per escrit de data 20 de setembre del 2010, relativa a una adjudicació directa a Hummanova de 15.340 euros, (Reg. Núm. 914).\n8. Pregunta amb resposta oral del Govern presentada pel M. I. Sr. Eusebi Nomen Calvet, president del Grup Parlamentari Andorra pel Canvi, per escrit de data 20 de setembre del 2010, relativa a l'adjudicació directa d'una feina a Hummanova, (Reg. Núm. 914).\n9. Pregunta amb resposta oral del Govern presentada pel M. I. Sr. Eusebi Nomen Calvet, president del Grup Parlamentari Andorra pel Canvi, per escrit de data 20 de setembre del 2010, relativa a quina és la utilització d'un avenç de fons de 292.240 euros del mes de maig del 2010, (Reg. Núm. 914).\n10. Pregunta amb resposta oral del Govern presentada pel M. I. Sr. Eusebi Nomen Calvet, president del Grup Parlamentari Andorra pel Canvi, per escrit de data 20 de setembre del 2010, relativa al nomenament definitiu com a funcionari del Govern del Sr. Alexandre Cucurella Rossell, (Reg. Núm. 914).\n11. Pregunta amb resposta oral del Govern presentada pel M. I. Sr. Eusebi Nomen Calvet, president del Grup Parlamentari Andorra pel Canvi, per escrit de data 20 de setembre del 2010, relativa a si el Sr. Alexandre Cucurella Rossell ha conclòs satisfactòriament el període de proves, (Reg. Núm. 914).\n12. Pregunta amb resposta oral del Govern presentada pel M. I. Sr. Eusebi Nomen Calvet, president del Grup Parlamentari Andorra pel Canvi, per escrit de data 20 de setembre del 2010, relativa al ministre que va signar el comunicat del Sr. Alexandre Cucurella al qual s'exposa que ha conclòs satisfactòriament el període de prova i qui va fer l'informe i en quina data, (Reg. Núm. 914).\n13. Pregunta amb resposta oral del Govern presentada pel M. I. Sr. Jaume Serra Serra, conseller general del Grup Parlamentari Reformista, per escrit de data 20 de setembre del 2010, relativa a la tramesa dels projectes de llei de creació de diferents col·legis professionals, (Reg. Núm. 915).\n14. Pregunta amb resposta oral del Govern presentada pel M. I. Sr. Amadeu Rossell Tarradellas, conseller general del Grup Parlamentari Reformista, per escrit de data 20 de setembre del 2010, relativa a una "enquesta dins de l'Administració que revela que hi ha moltes corrupteles", (Reg. Núm. 916).\n15. Pregunta amb resposta oral del Govern presentada pel M. I. Sr. Joan Gabriel Estany, president del Grup Parlamentari Reformista, per escrit de data 20 de setembre del 2010, relativa a les manifestacions pel tancament dels comerços els diumenges a la tarda, (Reg. Núm. 917).\n16. Pregunta amb resposta oral del Govern presentada per la M. I. Sra. Montserrat Gil Torné, consellera general del Grup Parlamentari Reformista, per escrit de data 20 de setembre del 2010, relativa al desenvolupament del Pla estratègic de salut, (Reg. Núm. 918).\n17. Pregunta amb resposta oral del Govern presentada pel M. I. Sr. Amadeu Rossell Tarradellas, conseller general del Grup Parlamentari Reformista, per escrit de data 20 de setembre del 2010, relativa a la categoria professional dels nous treballadors de l'Administració, (Reg. Núm. 919).\n18. Pregunta amb resposta oral del Govern presentada per la M. I. Sra. Olga Adellach Coma, consellera general del Grup Parlamentari Reformista, per escrit de data 20 de setembre del 2010, relativa a la destinació de les dosis de vacunes per fer front a la grip A, (Reg. 920).\n19. Pregunta amb resposta oral del Govern presentada per la M. I. Sra. Montserrat Gil Torné, consellera general del Grup Parlamentari Reformista, per escrit de data 20 de setembre del 2010, relativa a la suspensió del mòdul de menors del Centre Penitenciari, (Reg. Núm. 921).


Walia Caler s’imposa a la Tiurana Trail – Xiulet Final\nWalia Caler s’imposa a la Tiurana Trail\nRedacció | 13/05/2019 15:25\nLa corredora de l’Avinent Manresa Walia Caler es va imposar aquest diumenge en la Tiurana Trail. Sobre un recorregut de vint-i-un quilòmetres i 750 metres de desnivell positiu, la corredora de Rajadell va aconseguir el triomf en aquest municipi de La Noguera amb un temps de 1h32’37” avantatjant en dinou minuts a Clara Gordun (2h51’52”) que va ser segona. Marina Gandia (2h57’15”) va ocupar el tercer esglaó del podi.\nTanmateix, aquest divendres, la FEDH (Federació Espanyola d’Esports d’Hivern), va fer publica la preselecció per el Campionat d’Europa de Bikejoring, en la que Caler és candidata a poder-hi participar.\ntags: Atletisme Femení Atletisme Muntanya\n3 medalles per gimnastes de l’Egiba a la copa catalana de trampolí\nTirades socials al club de tir manresà


DVI - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nConnector DVI-D mascle (single link).\nConnector de vídeo d'ordinador digital i analògic\nDigital vídeo stream.\n(Single) WUXGA 1920 × 1200 60 Hz\n(Dual) WQXGA (2560 × 1600) 60 Hz\nAnalog RGB vídeo (-3 db at 400 MHz)\nR, G, B data+clock and display data channel\n(Single) 3.7 Gbit/s\n(Dual) 7.4 Gbit/s or more\n3 × Transition Minimize Differential Signaling data+clock\nEndoll DVI-I femella\nDades TMDS 2 -\nDades TMDS 2+\nProtecció dades TMDS 2/4\nDades TMDS 4 - Verd digital - (Link 2)\nDades TMDS 4+ Verd digital+(Link 2)\nSincronització vertical analògica\nDades TMDS 1 - Verd digital - (Link 1)\nDades TMDS 1+ Verd digital+(Link 1)\nProtecció dades TMDS 1/3\nDades TMDS 3 - Blau digital - (Enllaç 2)\nDades TMDS 3+ Blau digital+(Enllaç 2)\n+5 V Energia per al monitor en espera\nMassa Retorn per pin 14 i sincronització analògica\nDetecció Hot plug\nDades TMDS 0 - Blau digital - (Enllaç 1) i sincronització digital\nDades TMDS 0+ Blau digital+(Enllaç 1) i sincronització digital\nProtecció dades TMDS 0/5\nDades TMDS 5 - Vermell digital - (Enllaç 2)\nDades TMDS 5+ Vermell digital+(Enllaç 2)\nProtecció rellotge TMDS\nRellotge TMDS+ Rellotge digital+(Enllaços 1 i 2)\nRellotge TMDS- Rellotge digital - (Enllaços 1 i 2)\nSincronització horitzontal analògica\nMassa (analògica) Retorn pels senyals de Vermell, Verd i Blau\nLa interfície visual digital (en anglès DVI, "digital visual interface") és una interfície de vídeo dissenyada per a obtenir la màxima qualitat de visualització possible en pantalles digitals, tals com els monitors de cristall líquid de pantalla plana i els projectors digitals. Va Ser desenvolupada pel consorci industrial DDWG ("Digital Display Working Group", Grup de Treball per a la Pantalla Digital). Per extensió del llenguatge, al connector d'aquesta interfície se li dona el nom de connector tipus DVI.\nEls estàndards anteriors, com el VGA, són analògics i estan dissenyats per a dispositius CRT (tub de raigs catòdics o tub catòdic). La font varia la seva tensió de sortida amb cada línia que emet per a representar la lluentor desitjada. En una pantalla CRT, això s'usa per a assignar al raig la intensitat adequada mentre aquest es va desplaçant per la pantalla. Aquest raig no està present en pantalles digitals; en el seu lloc hi ha una matriu de píxels, i s'ha d'assignar un valor de lluentor a cadascun d'ells. El descodificador fa aquesta tasca prenent mostres del voltatge d'entrada a intervals regulars. Quan la font és també digital (com un ordinador), això pot provocar distorsió si les mostres no es prenen en el centre de cada píxel, i, en general, el grau de soroll entre píxels adjacents és elevat.\nDVI adopta un enfocament distint. La lluentor dels píxels es transmet en forma de llista de nombres binaris. Quan la pantalla està establerta a la seva resolució nadiua, només ha de llegir cada nombre i aplicar aquesta lluentor al píxel apropiat. D'aquesta forma, cada píxel del buffer de sortida de la font es correspon directament amb un píxel en la pantalla, mentre que amb un senyal analògic l'aspecte de cada píxel pot veure's afectat pels seus píxels adjacents, així com pel soroll elèctric i altres formes de distorsió analògica....\nEl format de dades de DVI està basat en el format de sèrie PanelLink, desenvolupat pel fabricant de semiconductors Silicon Image Inc. Empra TMDS ("Transition Minimized Differential Signaling", Senyal Diferencial amb Transició Minimitzada). Un enllaç DVI consisteix en un cable de quatre parells trenats: un per a cada color primari (vermell, verd, i blau) i altre per al "rellotge" (que sincronitza la transmissió). La sincronització del senyal és gairebé igual que la d'un senyal analògic de vídeo. La imatge es transmet línia per línia amb intervals d'esborrat entre cada línia i entre cada fotograma. No s'usa compressió ni transmissió per paquets i no admet que només es transmetin les zones canviades de la imatge. Això significa que la pantalla sencera es transmet constantment.\nAmb un sol enllaç DVI (o Single Link), la màxima resolució possible a 60 Hz és de 2,6 megapíxels. Per això, el connector DVI admet un segon enllaç (Dual Link), amb altre conjunt de parells trenats per al vermell, el verd i el blau. Quan es requereix una amplada de banda major que el qual permet un sol enllaç, el segon s'activa, i els dos poden emetre píxels alterns. L'estàndard DVI especifica un límit màxim de 165 MHz per als enllaços únics, de manera que les maneres de pantalla que requereixin una freqüència inferior han d'usar la manera d'enllaç únic, i els quals requereixin més han d'establir la manera d'enllaç doble. Quan s'usen els dos enllaços, cadascun pot sobrepassar els 165 MHz. El segon enllaç també es pot usar quan es necessitin més de 24 bits per píxel, en aquest cas transmet els bits menys significatius.\nIgual que els connectors analògics VGA moderns, el connector DVI té pins per al canal de dades de pantalla, versió 2 (DDC 2) que permet a l'adaptador gràfic llegir les dades d'identificació de pantalla estesos (EDID, "Extended Display Identification Data").\nConnector DVI (vista del connector mascle)\nConnector M1-DA (vista del connector mascle)\nUna connexió DVI pot ser recablejada a VGA amb un adaptador (els senyals analògics han d'existir en el sòcol DVI)\nUna connexió DVI pot ser recablejada a HDMI amb un adaptador (els senyals d'audio han d'existir en el sòcol DVI)\nEl connector DVI normalment posseïx pins per a transmetre els senyals digitals nadius de DVI. En els sistemes de doble enllaç, es proporcionen pins addicionals per al segon senyal.\nTambé pot tenir pins per a transmetre els senyals analògics de l'estàndard VGA. Aquesta característica es va incloure per a donar un caràcter universal a DVI: els connectors que la implementen admeten monitors d'ambdós tipus (analògic o digital).\nEls connectors DVI es classifiquen en tres tipus en funció de quins senyals admeten:\nDVI-D (només digital)\nDVI-A (només analògica)\nDVI-I (digital i analògica)\nDe vegades es denomina DVI-DL als connectors que admeten dos enllaços.\nDVI és l'únic estàndard d'ús estès que proporciona opcions de transmissió digital i analògica en el mateix connector. Els estàndards que competeixen amb ell són exclusivament digitals: entre ells estan el sistema de senyal diferencial de baix voltatge (LVDS, "Low-Voltage Differential Signalling") conegut per les seves marques FPD ("Flat-Panell Display", monitor de pantalla plana) Link i FLATLINK, així com els seus successors, el LDI ("LVDS Display Interface", interfície de pantalla LVDS) i OpenLDI.\nEls senyals USB no es van incorporar al connector DVI. Aquesta negligència s'ha resolt en el connector VESA M1-DA usat per InFocus en els seus projectors, i en el connector Apple Display Connector d'Apple Computer, que ja no es produïx. El connector VESA M1 és bàsicament el connector VESA Plug & Display (P&D), el nom original de la qual és EVC ("Enhanced Video Connector", connector de vídeo millorat). El connector d'Apple és elèctricament compatible amb el VESA P&D/M1 i l'estructura dels pins és la mateixa, però la forma física del connector és distinta.\nEls reproductors de DVD moderns, televisors (equips HDTV entre ells) i projectors de vídeo tenen connectors HDMI. Els ordinadors amb connectors DVI poden usar equips HDTV com pantalles però es necessita un cable DVI a HDMI.\nFreqüència mínima de rellotge: 21,76 MHz\nFreqüència màxima de rellotge per a enllaç únic: 165 MHz\nFreqüència màxima de rellotge per a doble enllaç: limitada només pel cable\nPíxels per cicle de rellotge: 1(enllaç únic) o 2 (doble enllaç)\nBits per píxel: 24.\nExemples de maneres de pantalla (enllaç únic): o HDTV (1920 × 1080) a 60 Hz amb 5% d'esborrat LCD (131 MHz) o 1920 x 1200 a 60 Hz (154 MHz) o UXGA (1600 × 1200) a 60 Hz amb esborrat GTF (161 MHz) o SXGA (1280 × 1024) a 85 Hz amb esborrat GTF (159 MHz)\nExemples de maneres de pantalla (doble enllaç): o QXGA (2048 × 1536) a 75 Hz amb esborrat GTF (2×170 MHz) o HDTV (1920 × 1080) a 85 Hz amb esborrat GTF (2×126 MHz) o 2560 × 1600 (en pantalles LCD de 30 polzades) GTF ("Generalized Timing Formula", Fórmula de Sincronització Generalitzada) és un estàndard VESA.\nAmplada de banda RGB: 400 MHz a -3 dB\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: DVI\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=DVI&oldid=27643871»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 27 juny 2021 a les 00:25.


La comunicació a municipis petits no sol ser organitzada i per tant, sol ser ineficaç. Amb l'excusa de no tenir diners per contractar personal, moltes de les coses no és comuniquen i les que sí, no ho fan professionals, sinó que són persones de l'entorn de l'equip de Govern, sense especialització periodística i la majoria de vegades amb un baix nivell de català.\nLa comunicació, saber transmetre la feina feta i que aquesta arribi amb la màxima exactitud, és la més gran disposició dels governants locals per aconseguir els seus objectius. La poca convicció i/o desconeixença que els alcaldes i regidors tenen de la importància de comunicar bé, fa que moltes vegades els ciutadans no coneguin tota la informació rellevant del consistori o que aquesta arribi totalment distorsionada, i aquesta manca de professionalitat pot ser aprofitada com a eina de descrèdit pels partits a la oposició.\nÉs molt important doncs que un professional tingui cura de la comunicació de l'ajuntament. També és imprescindible que aquest traci un bon Pla de Comunicació i de Xarxes Socials adaptat a les necessitats reals del consistori.\nNo es pot comunicar el que no se sap, i sí s'ha de comunicar les notícies que afecten directament als veins de cada municipi, cosa que no succeeix als més de 6.000 municipis que hi ha a Espanya amb menys de 15.000 habitants. Centra't en el contingut de valor. El contingut és el protagonista, no l'alcalde o el regidor de torn, ni tan sols la pròpia institució. Comunica activitats i serveis, oci, cultura, esport, festes, tradicions. Dóna protagonisme al contingut i no a la marca (Ajuntament), genera contingut útil per al teu veí i ell t'ho agrairà.\nNatal Comunicació estem especialitzats en oferir aquest servei a ajuntaments mitjans i petits del territori, entenen per damunt de tot que la majoria d'ajuntaments no disposen de recursos, per tant ens ajustem a les necessitats reals del Consistori.\nCom us podem ajudar:\nCreant un manual d'Identidad Corporativa. Alguns ajuntaments ho tenen resolt, però molts segueixen utilitzant fins i tot els seus escuts heràldics com a identitat.\nCreant un butlletí municipal: En municipis petits té una potència tremenda. De baix cost, ja que sol ser un foli A3 doblegat per la meitat, convertint-se en un butlletí de quatre pàgines. Moltes vegades es pot imprimir directament des de la fotocopiadora del mateix consistori, i fàcil d'embustiar pel mateix equip de govern.\nTenint una bona web municipal a poder ser amb APP incorporada. Així arribareu a tothom mitjançant els telèfons mòbils. Deixeu de banda l'aburrida pàgina de la Diputació de Lleida i creeu-ne una de nova que es converteixi en una eina real d'informació per als veins.\nCrea una bona estratègia per les xarxes socials: No és qüestió de tenir les màximes xarxes possibles, sinó més aviat d'usar les que realment siguin eficaç per transmetre informació als vilatants. Aquestes s'han d'actualitzar constantment, i sense faltes ortogràfiques...\nGabinet de premsa: Enviar informació periòdicament als mitjans de comunicació. És molt important convertir la feina feta en notícia o en un bon titular. Per tant és necessari que un periodista tingui cura d'aquesta activitat.\nDemaneu-nos pressupost sense cap compromís. Deixeu-nos mostrar com d'eficaç és per vosaltres i sobretot pels ciutadans del vostre municipi una comunicació constant, eficaç i bidireccional.\nProvem-ho durant un mes i si no esteu satisfets, no us el cobrem! Però sabem de bona mà que això no acabarà succeint.


El PSOE i ERC retraten el desgel | NacióDigital\nper Sara González, 28 de novembre de 2019 a les 17:19 |\nEls equips negociadors del PSOE i ERC, reunits aquest dijous al Congrés | ERC\nUna investidura a canvi d'una mesa de negociació entre governs. Aquesta és la permuta que marcarà la interlocució que el PSOE i ERC han posat en marxa aquesta mateixa tarda. La posada de llarg ha estat la fotografia que s'han fet els dos equips reunits al Congrés encarregats d'aquesta operació d'orfebreria abans d'asseure's cara a cara. Les dues parts, no exemptes de tensions internes per l'apropament, necessiten un punt de trobada que pugui ser avalat pels seus.\nGabriel Rufián, Marta Vilalta i Josep Maria Jové desplegaran davant d'Adriana Lastra, José Luis Ábalos i Salvador Illa la petició d'una mesa de negociació entre governs sense condicions prèvies, amb un calendari i unes garanties de compliment dels acords assolits. Les hores prèvies a la trobada, han estat marcades per les declaracions del ministre Ábalos, tot insistit en el reconeixement que a Catalunya hi ha un "conflicte polític", i de la vicepresidenta en funcions Carmen Calvo, que aquest dijous ha subratllat "els punt en comú" amb ERC en un intent d'aplanar el terreny de la trobada.\nDe la reunió d'aquest dijous, en podria acabar sortint, precisament, algun tipus de compromís d'agenda. ERC és conscient que Sánchez depèn d'una ajustada i complexa aritmètica per ser investit i que l'abstenció republicana és imprescindible, amb la qual cosa pretén explotar la seva força negociadora. Precisament per això, en els darrers dies ha anat definint com pretenen que sigui la mesa que reclamen.\nPer contra, el PSOE està disposat a explorar com es defineix la proposta de diàleg, però sempre amb l'espasa de Dàmocles de recordar que, si el govern de coalició no prospera, l'alternativa passa per un govern on Vox porti la batuta. Si una cosa tenen clara els socialistes és que la reunió entre governs es produiria després de la investidura i que en cap cas pot quallar en l'imaginari col·lectiu que els independentistes podran negociar l'autodeterminació. Però sí que, per necessitat, estan abocats a acceptar un format de negociació bilateral.\nPolítica, mans, sortir, buides, reunió, PSOE, ERC, nova legislatura, espera\nUna cosa es certa...\nPer Just el 28 de novembre de 2019 a les 19:04\nNo hi ha Jxcat i CUP, a les converses, ERC ha fet servi la seva força dominan dels partits independentistes, la cual cosa el Torra i companyia estaran rabian, com als convergents, els hi fan fer un pas al costat.. uffffff com deuen estar...


Confidencialitat, tecnologies i seguretat – Immaculada Barral – RCDP blog\ncivil / crònica de congressos i jornades / General\nEl passat 4 de març de 2013, al Saló de Graus de la Facultat de Dret, va tenir lloc el seminari “Confidencialitat, tecnologies i seguretat”. Aquest acte volia destacar les oportunitats que les tecnologies de la informació i la comunicació poden suposar, però també els reptes que impliquen. El tema escollit per posar en evidència aquests aspectes va ser la resolució de conflictes en línia mitjançant la taula rodona: “La resolució de conflictes en línia: nous reptes en l’àmbit de les tecnologies”.\nLa resolució alternativa de conflictes ja fa temps que es perfila com una solució més àgil i econòmica davant les complexitats i l’encariment de les reclamacions davant dels tribunals. En aquest sentit, Catalunya ja fa temps que ha apostat molt clarament per la mediació, primer en l’àmbit de les relacions familiars, i ara en qualsevol àmbit del dret privat des de la Llei 15/2009. La panoràmica d’aquesta forma alternativa de resoldre els conflictes es pot trobar en el Llibre blanc de la mediació www.llibreblancmediacio.cat, on jo mateixa vaig participar. Ja en aquest document, es van tractar les relacions de les ADR (alternative dispute resolution) amb els noves tecnologies, en el que sol denominar-se ODR: Online dispute resolution, que té en compte qualsevol forma de resoldre conflictes que utilitzi els mitjans electrònics. També la Llei 6/2012, de 6 de juliol, de mediació civil i mercantil, aposta per la resolució mitjançant ODR de les reclamacions dineràries (arts. 24 i DF 7). D’altra banda, com a directora del capítol 5 del Llibre blanc de la mediació, dedicat a la mediació de consum, vaig poder observar que les reclamacions de consum tenen un perfil que les fa altament idònies per ser resoltes mitjançant ODR pel seu escàs o moderat valor econòmic i per la pauta repetida de conflictes que se sol produir.\nSeguint aquesta línia, s’ha obtingut finançament del Ministeri d’Educació per dur a terme un projecte de recerca sobre la resolució de conflictes en línia en l’àmbit del consum: On-line dispute resolution y consumidores (DER 2012-39492-C02-02), del qual sóc IP. Per aquest motiu, la taula rodona del seminari es va aprofitar per fer el llançament del projecte on participen, a més de la UB, el Ciberjustice Laboratory de la Université de Montréal i la University of Manchester.\nLa taula rodona va comptar amb participants de l’equip de recerca del projecte finançat, i es va centrar en tres aspectes:\nEn primer lloc, el Dr. Karim Benyekhlef, prof. titular de dret constitucional, director del Centre de Recherche en Droit Public (CRDP), Universitat de Montréal i director del Ciberjustice Laboratory va posar l’èmfasi en la necessitat d’aprofitar les ODR per a la resolució de les anomenades “small claims”, o reclamacions de petita quantia en les quals la tècnica pot donar una oportunitat de resoldre conflictes que, en un altre cas, quedarien sense solució, ja que difícilment s’aniria al Jutjat per aquestes quantitats. El Dr. Benyekhlef va presentar una plataforma d’ODR que desenvolupa el Ciberjustice Laboratory en col·laboració amb el Ministeri de Justícia de Québec, Canadà.\nEn segon lloc, la Dra. Isabel Viola, prof. titular de dret civil de la Universitat de Barcelona, va intervenir per analitzar les relacions recíproques entre ODR i confidencialitat. Les ODR són processos confidencials, en els quals la tècnica pot afegir alguna dificultat tant pel que fa a la confidencialitat de la resolució, com d’un tema que hi té molta relació, com és el tractament de dades personals que afegeix aspectes de seguretat molt evidents a les ODR. Aquest aspecte, amb els seus clarobscurs, serà un dels que prendrà importància en el projecte de recerca.\nFinalment, jo mateixa vaig analitzar les possibilitats de les ODR en el nou marc normatiu. En el moment de celebrar-se la taula rodona ja era evident que la UE aprovaria molt de pressa dos textos fonamentals, en el marc de la resolució de conflictes de consum, que el parlament europeu va aprovar dijous passat: un és la Directiva sobre ADR en l’àmbit del consum i l’altre és un Reglament sobre les ODR per resoldre reclamacions transfrontereres en el marc de la UE. Aquests textos donaran un impuls definitiu a la resolució de conflictes en línia.\nProfessora titular de dret civil de la Universitat de Barcelona\nconfidencialitat, Immaculada Barral, seguretat, tecnologies, TIC\nY les entró Tembleque…: límites jurídicos a los recortes públicos y derecho a un buen gobierno y a una buena administración – Juli Ponce


Director de l’Avui com a metàfora\n4 de juliol de 2009 Mitjans\nCal dir que Toni Cruanyes és un professional seriós i discret. Abandona la direcció en funcions del diari Avui després que s’hi trobés per accident amb la marxa imprevista de Xavier Bosch [Bosch deixa l’Avui i comença l’etiquetatge de periodistes]. Va ser Bosch qui el va treure de la televisió per dur-lo al paper, com a número dos quan va accedir a la direcció en substitució del veterà Vicent Sanchis. Cruanyes, doncs, es va trobar al capdavant del diari sense haver-ho esperat ni buscat, i l’empresa el va mantenir a la manxeta amb el càrrec de “director en funcions”, en una situació poc agradable quan estàs al capdavant d’un diari en temps de crisi global i especialment de crisi per als diaris de pagament. Cruanyes és seriós perquè l’Avui ha aguantat dignament aquest període d’interinatge, que alguns gairebé situen a partir del dia que Sanchis va haver d’abandonar la direcció. Des de llavors i fins ara, les pàgines del periòdic han experimentat canvis i l’edició digital ha crescut espectacularment. L’empresa també ha posat en marxa edicions territorials, en un gest que pretenia imitar les operacions d’un rotatiu més comarcal com seria El Punt. En canvi, es va frustrar l’operació del Diari de Balears, i durant els últims mesos les especulacions sobre canvis en l’accionariat i sobre el futur més immediat econòmic i de plantilla no han parat de circular. Dia sí, dia també. Comandar aquell diari no és, aparentment, cap diversió ni cap facilitat. La incertesa sobre els amos (la propietat compartida entre Godó i Planeta, amb una participació minoritària del Govern) i sobre els gestors.\nAmb això, Cruanyes ha aguantat i ha fet una feina més que correcta. Aquest divendres m’ha enviat un sms dient que marxava a TV3 perquè Mònica Terribas, la directora de la televisió pública, li havia ofert encarregar-se de la informació internacional. (Dic que Cruanyes és discret, perquè dies enrere va evitar donar cap indici d’això en un dinar que vam tenir arran de l’inici de les meves col·laboracions en la secció de Diàleg, gràcies a ell, per cert.) Poc després hem sabut que el director general de l’empresa editora, Carles Flo, assumiria la direcció “en comissió de serveis”. Una sorpresa que també posa de manifest la discreció amb què l’empresa ha dut el relleu (el segon en pocs mesos) al capdavant de la direcció. Ningú no s’esperava que fos l’home de l’empresa qui es posaria al front de la trinxera periodística.\nCarles Flo és, pel poc que el conec, un professional rigorós que té molt clares les prioritats d’un periòdic com l’Avui en un context dificilíssim com l’actual. És periodista, però el seu fort és la gestió, la contenció de la despesa, el realisme. De fet, els objectius amb els quals hi accedeix a la direcció (a veure què diu demà la manxeta: direcció a seques o direcció en funcions) tenen molt més a veure amb l’empresa que amb el periodisme. Vull dir, que són més de gestió que no pas de continguts, fet que indica que es refiarà molt durant aquests mesos de dos bons periodistes com són David Gonzàlez, a qui conec de fa temps perquè ambdós som del Maresme, i Salvador Cot, amb qui últimament coincideixo en tertúlies televisives. L’únic objectiu de Flo que supera el full de ruta estrictament de gestió és, o això m’ha semblat entendre, la fusió entre les redaccions tradicional i la digital. És a dir, que la convergència arribarà a l’Avui.\nLa convergència de redaccions està de moda, perquè cada vegada més mitjans de paper aposten per potenciar l’edició digital amb els seus periodistes, als quals pot treure més suc i els quals pot fer lluir més a través de la xarxa. Caldrà seguir l’evolució d’aquesta aposta de l’Avui, com a projecte en paper i digital que, indistintament, té un repte de futur de gran abast. Els diaris en espanyol retallen plantilles a Barcelona. Alguns gratuïts ja han tancat. La competència amb els diaris en català fora de la capital és ferotge. I la publicitat està com està, és a dir, molt malament. Amb aquest panorama, l’aposta del president executiu de l’empresa editora, Antonio Cambredó, per Carles Flo sembla més encaminada a prendre decisions profundes a nivell empresarial mantenint una continuïtat periodística que garanteixi la fidelitat dels lectors, de la mà de l’actual estructura que lideren Gonzàlez (paper) i Cot (digital). El seu nomenament com a director és una metàfora dels temps que vivim. Al sector de la comunicació, manen més els gerents que els periodistes.\nEncert i molta sort a Carles Flo i el seu equip!\n4 Respostes a "Director de l’Avui com a metàfora"\nJordi Monta ha dit:\n4 de juliol de 2009 a les 16:01\nL’Avui ha encertat sobretot amb l’estratègia digital. El canvi inicial de web; on es publicaven les notícies de la versió impresa en pdf primerament a un web renovat amb la Sílvia Barroso al capdavant va ser un punt d’inflexió. Fins i tot hi va haver una mena de confrontació entre el citat digital i Vilaweb, perquè segons les diferents interpretacions de les dades d’OJD/Nielsen, l’Avui ja es podia adjudicar el lideratge a la xarxa. Els desitjo la mateixa sort i bona feina que han tingut i han fet amb la web.\n6 de juliol de 2009 a les 14:19\nEn els últims anys i com a subscriptor de l’Avui, he evidenciat una millora notable del diari i l’aprofundiment de notícies i reportatges d’internacional i societat, sense abandonar l’exclusiva política i l’opinió més plural.\nAra em fa por la frase ‘un nou model de diari’, però bé, mentre mantinguin una edició en paper pels diumenges, jo ja me’n sentiria satisfet, perquè entenc que la premsa en paper anirà cap aquí: digital entre setmana i en paper els diumenges.\n7 de juliol de 2009 a les 3:43\nJo només vull deixa clar que l’entrada d’en Carles Flo a la redacció de l’AVUI únicament está pensada de cares a fer neteja. El tàndem Lara/Godó vol aprimar el diari AVUI al màxim, sense importar-li gens ni mica el seu futur, per llavors vendra’l per 4 duros a qualsevol postor. Això també ho tindries que dir al teu blog. Que es vagin preparant els de l’AVUI: al setembre es veuran enpastifats amb un ERO de més de 30 professionals, i això ja no és cap secret. Potser sir que la web llavors tindrà més protagonisme, més que res perquè serà l’única secció del diari que quedarà dempeus. Ja n’anirem parlant…\n9 de juliol de 2009 a les 12:33\nEls RSS de l’avui no funcionen des del 18 de juny… menys mal que el director és el promotor de la versió digital!


Narcís Sánchez: “Economia solidària és antònim de capitalisme” | elCugatenc\nFotos: Aina Serra. Il·lustració: Eva Navarro.\nSi l’economia social i solidària va de xarxes de complicitat entre persones, el Narcís en sap un munt. A la segona pregunta ja s’hi havien colat els fills, els néts, les contradiccions personals i les coincidències del 15M. Hem quedat a l’hora del vermut, és evident que avui dinarem plegats.\nDesprés d’anys al sector bancari convencional, el 2007 fa un gir professional fruit del contacte amb la Universitat Internacional de la Pau (UNIPAU), deixa la banca tradicional i es dedica de ple a la banca ètica, de retruc a l’economia social i solidària (ESS). Entre altres, crea el Baròmetre de finances ètiques, fa d’assessor de microemprenedors socials i s’implica en entitats com FETS o la Xarxa d’Economia Solidària (XES). A dia d’avui, ja jubilat, combina la tasca a aquestes entitats amb l’assessoria a les cooperatives del viver de Cal Temerari, el SincroCoop.\n– De què estem parlant?\n– Parlem d’una economia, un sistema, que posi al centre les necessitats de les persones, en lloc de l’acumulació de capital. Per tant, parlem de viure millor.\n– Així, Economia social i solidària és antònim de capitalisme?\n– Economia solidària (sense el social) és antònim de capitalisme, sí, en tant que implica construir un model on primi la justícia social. No pot ser que l’1% de la població mundial acumuli més riquesa que el 99% restant... és que parlem de regular el salari mínim i el que caldria és regular els ingressos màxims. Per tant, sí, amb l’economia solidària parlem d’un canvi de paradigma.\n– Perquè “sense el social”...\n– Perquè l’economia social es refereix a models organitzatius: cooperatives, associacions, fundacions... però no tenen perquè tenir una voluntat transformadora. I alerta amb això, perquè també ens trobem amb falses cooperatives, que no tenen un funcionament prou democràtic, per exemple. La forma no fa el fons.\n– Tornant a l’economia solidària, sona utòpic això de justícia social.\n– És una bola de neu que ja tenim engegada. La justícia social és l’objectiu, doncs cal analitzar les situacions actuals i els ritmes d’aproximació a aquest objectiu. I no és menor, el ritme és clau, pot ser destructor o aglutinador. Necessitem activisme i proactivitat de la societat civil ben entesos.\n– Parlem de ritmes, doncs...\n– Per un costat cal proactivitat de la societat civil, a Cal Temerari en saben d’això, és a dir, cal gent implicada en associacions de veïns, de famílies, esportives, culturals, grups de consum, de criança... Tot això genera relacions de confiança i dinàmiques relacionals, tot això aglutina les masses, factor imprescindible per crear contrapoder i acabar amb el sistema dominant.\n– A base de sopars populars canviarem el sistema dominant?\n– Hem d’estar vius, enxarxats, formats perquè quan hi hagi una escletxa, un punt de saturació del sistema, tinguem una alternativa preparada per aparèixer per sota.\n– I els activistes?\n– Activisme entès com a tensor, promoure unes activitats que la societat no té assumides encara, però que indiquen el camí. Té perills. L’activisme excessivament radical pot posar la societat en contra del camí que s’indica. També el contrari. El col·laboracionisme, l’activisme benavolent, que va tant pas a pas que es dilueix i no avança.\n– Això últim em fa pensar en Sant Cugat ciutat cooperativa.\n– Bé, si l’Ajuntament no fa un bon pla de concreció, aquests títols es poden quedar en activitats poc sòlides i de poca continuïtat, que en lloc de tensar endavant, desgasten i capen iniciatives de transformació social real. Així doncs, tenen un repte i una oportunitat en aquest sentit.\n– El percentatge de projectes sortits del Concurs de cooperatives de l’Ajuntament de Sant Cugat que s’han dissolt al cap de pocs mesos i el percentatge dels sobrevivents que estan acollits i acompanyats al SincroCoop de Cal Temerari. El model del Concurs desgasta potencials cooperativistes.\n– Què seria realment un Ajuntament activista en matèria d’economia social?\n– D’entrada, que assumeixi com a propis els principis de l’economia social i solidària, que se’ls apliqui internament: consum responsable, finances ètiques, participació ciutadana, model organitzatiu dels treballadors... A més de divulgació activa i suport financer als projectes... moltes coses.\n– I no d’aparador\n– Algunes d’aquestes coses es diu que es fan, però no estan incorporades de manera estructural a la institució. Has de pensar que l’economia social és un 10% de l’economia de l’Estat espanyol, cal molta divulgació proactiva i finançament per combatre el 90% convençut que la competència és l’únic incentiu perquè el treballador s’esforci i l’economia funcioni.\n– Ens esforcem si no tenim competència?\n– Indiscutiblement, el nivell de responsabilitat i autoexigència és molt superior en l’economia social i solidària que en la tradicional. La identificació amb un projecte propi i l’autogovernança per garantir-ne la viabilitat porten a molt compromís.\n– Com els convencem?\n– No parant la bola de neu i sumant als mitjans de comunicació alternatius. Aquí amb elCugatenc tenim una oportunitat, però l’hem de fer viable entre tots, l’hem de saber aprofitar.


Espionatge al Parlament | L'Independent de Gràcia\nEspionatge al Parlament\n19/07/2020 16/07/2020 Opinió\nL’espionatge al president del Parlament, Roger Torrent, és la mostra més crua que el diàleg que ens havien venut amb el govern espanyol era fals i tenia els fonaments corcats. Que fos espiat el dirigent d’ERC més contrari al rupturisme institucional, el que va vetar la investidura de Carles Puigdemont i que va abocar la legislatura a un anar tirant, mostra que el govern del PSOE i Podemos no dona el més mínim marge.\nPedro Sánchez sap que l’Estat espanyol no es pot reformar en profunditat, i que el controla un deep state jurídico-monàrquic del qual participa la branca històrica del PSOE. Espanya es va articular com un imperi fort, mai com una nació, i això es va escrostonar el 1898. I si a partir del 1975 va aguantar, va ser amb aquest caràcter polític fort, tolerant una autonomia mai del tot digerida.\nPerò aquesta articulació sobretot estructural, feble en consensos profunds i en relats compartits que diria Yuval Noah Harari, ha col·lapsat amb la crisi del règim del 1978. Només n’ha quedat un imperi en retrocés, i un deep state en estat de nervis, quan veu que també es comença a enfonsar la monarquia. Espanya va arribar tard a la seva configuració com a nació perquè amb la seva experiència imperial ho va fiar tot a l’estructura de poder i no va preocupar-se de construir una realitat nacional respectuosa compartida. No és que no la tinguin per a l’Estat perifèric, sinó que no la tenen ni per al nucli central, com es queixava Antonio Machado en plorar les dues espanyes. Molt imperi, però molt poca nació, i per tant cap consens, i per això enrocats en l’imperi. O com va descriure Antonio Cánovas del Castillo: “És espanyol qui no pot ser una altra cosa”. Goya ho va pintar magistralment a “Duel a garrotades”.\nUna peça de La Badabadoc, a la programació virtual del Grec\nEls Girona arrenquen la campanya d’abonaments i preparen per a finals d’any el desè aniversari


Pràctiques a l'estranger Accés directe als continguts\nPràctiques Professionals a l'estranger. Programes Eurodissea i Leonardo da Vinci\nEl Servei d’Ocupació de Catalunya (SOC) ofereix beques a persones joves que cerquen feina per realitzar pràctiques professionals en empreses o entitats públiques o privades de països europeus, mitjançant els programes Eurodissea i Leonardo Da Vinci-Projecte Motiva 3.\nEl SOC gestiona aquests dos programes, selecciona les persones beneficiàries de les beques i fa el seguiment i avaluació de les estades.\nEurodissea és un programa multilateral d’intercanvis entre regions d’Europa, iniciat l’any 1985, que té per objectiu oferir als joves europeus i europees la possibilitat d’adquirir experiència professional i millorar el coneixement i l’ús d’un idioma estranger, mitjançant la realització de pràctiques en empreses.\nGeòrgia: Adjara. Guria\nEntre 3 i 7 mesos, depèn de cada regió i de l’oferta de pràctiques.\nLa beca no inclou els desplaçaments.\nL’organització i les despeses de viatge (transport) són a càrrec de les persones participants.\nLes persones que compleixin en el moment de presentar la sol•licitud i durant l’estada de pràctiques els requisits següents:\nTenir entre 18 i 32 anys\nEstar a l’atur o en situació de treball precari\nTenir formació i/o experiència professional en l’àmbit laboral objecte de l’estada\nEl SOC rep les sol•licituds que es presenten a través de la pàgina web Eurodissea, selecciona les persones beneficiàries i gestiona i tramita els expedients conjuntament amb la regió d’acolliment.\nEl programa Leonardo Da Vinci, forma part del Programa d’Aprenentatge Permanent (PAP), principal mecanisme de finançament europeu en el camp de l’educació i la formació al llarg de tota la vida per al període 2007-2013.\nEl programa Leonardo da Vinci té l’objectiu d’atendre les necessitats de formació i d’aprenentatge de totes les persones implicades en l’educació i formació professional, com també de les institucions i organitzacions que imparteixen o faciliten aquesta formació. Entre d’altres, el programa Leonardo da Vinci subvenciona projectes de mobilitat que poden incloure estades transnacionals en empreses per a persones en el mercat laboral.\nEn aquest context, el projecte del SOC, anomenat Motiva 3, aprovat el 2012, té per objectiu oferir als joves catalans i catalanes la possibilitat d’adquirir experiència professional i millorar el coneixement i l’ús d’un idioma estranger a través de la realització de pràctiques en empreses. L’Agència Nacional va atorgar el Certificat de Mobilitat Leonardo da Vinci al SOC per un període de 3 anys. Aquest certificat reconeix la capacitat operativa del SOC en la gestió dels projectes de mobilitat i la qualitat dels projectes gestionats anteriorment. Així, el SOC disposa de 100 beques per a estades de 16 setmanes que es duran a terme entre els mesos de març de 2013 i de maig de 2014, i determinarà les dates i llocs de destinació conjuntament amb els socis del projecte, els intermediaris en els diferents països d’acolliment.\nPaïsos on es fan les estades\nPrograma sectorial Leonardo da Vinci i cofinançament per part del SOC.\n16 setmanes (2 setmanes de curs de l’idioma del país de destinació i 14 setmanes de pràctiques professionals)\nS’organitzen sortides de grup al llarg de l’any als diferents països que participen en el projecte.\nCurs intensiu de l’idioma del país de destinació de 2 setmanes de durada.\nRecerca de les empreses.\nAllotjament proporcionat per l’organització d’acolliment de cada país.\nDespeses d’allotjament i manutenció durant l’estada, en condicions variables segons el país d’acolliment.\nUna assegurança d’accidents, repatriació i responsabilitat civil.\nEl viatge d’anada i tornada (reemborsat a la tornada)\nSortides en grups organitzats i dates tancades.\nSeguiment i avaluació de les estades per part del SOC.\nPersones que compleixin els requisits següents en el moment de presentar la sol·licitud i durant l’estada de pràctiques.\nEstar a l’atur o en situació de treball precari.\nTenir un coneixement suficient de l’idioma del país de destinació.\nPer paticipar en el projecte\nLes persones interessades han d’emplenar el formulari de sol·licitud i presentar-lo de forma presencial o enviar-lo per correu postal a Intercanvis Internacionals, Servei d’Ocupació de Catalunya, carrer Llull, 297, planta baixa, 08019 Barcelona. El formulari ha d’incloure una fotografia en format carnet i ha d’estar signat. El SOC podrà rebutjar les sol·licituds que no compleixin tots els requisits.\nValidesa de les sol·licituts\nLes sol·licituds són vàlides durant un any a partir de la data de presentació. Passat aquest període, cal presentar una renovació. En cas contrari, la sol·licitud quedarà anul·lada.\nEl SOC gestiona el projecte Motiva 3, selecciona els beneficiaris de les beques, assumeix el pagament de les beques i fa el seguiment i avaluació de totes les estades.\nIntercanvis Internacionals C/ Llull, 297, planta baixa, 08019 Barcelona.\nTelèfon 93 553 66 07\nBústia de contacte: intercanvis.soc@gencat.cat\nServeis Territorials del SOC a Girona\nTelèfon 972 97 50 00\nServeis Territorials del SOC a Lleida\nTelèfon 973 03 02 59\nServeis Territorials del SOC a Tarragona\nTelèfon 977 23 36 14\nServeis Territorials del SOC a Terres de l'Ebre\nTelèfon 977 44 81 01


ECONÒMIA DE BUTXACA: Calendari laboral del 2022: 12 dies festius i 2 dies més de festes locals. | BELLATERRA.CAT\n« BELLATERRA OPINA: La vespa asiàtica a Bellaterra per Philippe Renaudin\nBELLATERRA RECICLA: Ecoembes i FGC implanten màquines que recompensen per reciclar a les estacions. »\nECONÒMIA DE BUTXACA: Calendari laboral del 2022: 12 dies festius i 2 dies més de festes locals.\n5 Novembre 2021 per Viot\nL’Ajuntament de Barcelona tria com a festius locals el 24 i el 26 de setembre, per la Mercè\nClara Soteras|El calendari laboral 2022 a Catalunya té 12 dies festius. A més, cada ajuntament hi suma dos dies més, que són les festes locals. En el cas de Barcelona, l’Ajuntament ha establert que el 2022 seran festius el 24 i el 26 de setembre, per tant tindrem un cap de setmana llarg per la Mercè.\nA continuació trobaràs la llista amb tots els dies que seran festa i més avall hi trobaràs aquelles combinacions que et permetran fer pont o agafar-te un cap de setmana llarg enmig del curs 2021-22.\n1 de gener (Cap d’Any), dissabte\n6 de gener (Reis), dijous\n15 d’abril (Divendres Sant), divendres\n18 d’abril (dilluns de Pasqua Florida), dilluns\n6 de juny (Dilluns de Pasqua Granada), dilluns\n24 de juny (Sant Joan), divendres\n15 d’agost (l’Assumpció), dilluns\n24 de setembre (la Mercè), dissabte\n26 de setembre (la Mercè), dilluns\n12 d’octubre (Festa Nacional d’Espanya), dimecres\n1 de novembre (Tots Sants), dimarts\n6 de desembre (Dia de la Constitució), dimarts\n8 de desembre (la Puríssima), dijous\n26 de desembre (Sant Esteve), dilluns\nAquest 2022, el primer festiu serà un dissabte, l’1 de gener, per Cap d’Any i el següent, el dia de Reis, 6 de gener. Com que cau en dijous, aquesta serà la primera oportunitat per fer pont si es es té lliure el divendres 7 de gener, ajuntant fins a quatre dies consecutius. Serà, però, un primer trimestre llarg, perquè des del gener fins a l’abril, amb la Setmana Santa 2022, no hi haurà cap dia festiu.\nQuan cau la Setmana Santa 2022?\nLa Setmana Santa 2022 cau gairebé 15 dies més tard que el 2021, cosa que comportarà allargar el primer trimestre de l’any. La Setmana Santa aquest any serà del 15 d’abril (Divendres Sant) al 18 d’abril (Dilluns de Pasqua).\nSense festiu l’11 de setembre, Diada de Catalunya\nLa Diada Nacional de Catalunya del 2022 cau en diumenge, així que l’11 de setembre no és un dels dies festius marcats al calendari. D’aquesta manera tampoc no servirà per fer pont o cap de setmana llarg abans de l’inici del curs escolar 2021-22 a Catalunya.\nCap de setmana llarg per la Mercè\nUn cop engegat el curs, de seguida arribarà un primer cap de setmana llarg a Barcelona. L’Ajuntament ha decidit designar els dos festius locals concentrats per la Mercè. Així, tant el dissabte 24 (el dia de la patrona), com el dilluns 26 de setembre seran festa a la ciutat. Això permetrà fer un cap de setmana de tres dies.\nPont de la Puríssima o pont de la Constitució\nEl pont de la Puríssima o el pont de la Constitució, també és un dels moments de l’any més esperats per aprofitar i fer uns dies de festa. Aquesta vegada, el 6 de desembre, dia de la Constitució, és un dimarts, i el dia 8 de desembre, dia de la Immaculada o la Puríssima, un dijous. Així que hi ha diverses possibilitats per fer pont abans de Nadal i combinar aquests dies festius lliurant dilluns, dimecres o divendres (o fins i tot els tres dies per fer un pont que podria anar d’un cap de setmana a l’altre).\nSi ets dels que prefereixes treballar aquests dies, pensa que un mes abans també hi ha possibilitat de fer pont amb el festiu de Tots Sants, l’1 de novembre, que cau en dimarts\nVacances de Nadal 2022\nEl dia de Nadal del 2022 no serà pas festiu, ja que cau en diumenge. Això què significa? Que el festiu sí que serà el dia 26 de desembre, dia de Sant Esteve, però la possibilitat d’allargar la setmana a través d’aquests dies queda diluïda, de manera que només es podrà fer un cap de setmana llarg si no pots sumar-hi cap dia de festa extraordinari.\nAra bé, cal tenir en compte que les vacances escolars de Nadal començaran el 23 de desembre del 2022 i s’allargaran fins al 7 de gener del 2023.\nArxivat a Bellaterra | Etiquetat Calendari laboral del 2022: 12 dies festius i 2 dies més de festes locals., Economia de butxaca |


Converses a la Documenta: “La literatura sobre els refugiats” per Teresa Iribarren | Blog d'Humanitats\nCertament, al llarg del 2017 hem vist com la institució literària comença a erigir-se en portaveu d’aquells que reclamen un dret tan fonamental com el de poder arrelar en una nova comunitat d’acollida. I ho fa articulant relats de violència i adoptant distints gèneres i estratègies de ficció. Què ens narren aquests llibres? Quins valors estètics es mobilitzen per acostar-nos al drama de vides transnacionals? Com el relat de l’horror esdevé un dispositiu per al reconeixement i el respecte de l’alteritat? Quines cartografies literàries plasmen les obres sobre els refugiats? Quins nous imaginaris nacionals i transnacionals dibuixen aquestes obres? De tot plegat parlarà la professora Teresa Iribarren a la Llibreria Documenta el 27 de febrer. Hi sou convidats!\nDia i hora: 27 de febrer a les 18,30h.\nTeresa Iribarren és Doctora per la UAB (2007).\nEntre els seus diversos treballs sobre les interrelacions entre Catalunya i el món anglosaxó destaquen les edicions de Lectures europees (2006) i Shakespeare a Catalunya (2009) de Ramon Esquerra, així com també els estudis sobre la recepció d’autors britànics a Catalunya, en especial James Joyce, com ara «James Joyce a Catalunya (1921-1936)» (2004) i «A primeira traduçâo de Ulisses na Espanha» (2012).\nA l’entorn del 2000 enceta una línia d’investigació totalment inèdita en els estudis sobre literatura catalana contemporània: per primera vegada algú contempla la influència que el cinema exercí sobre els escriptors catalans més enllà de les avantguardes històriques. Aquesta recerca culmina en la tesi doctoral «La revolució silenciosa: prosa i narrativa cinematogràfiques dels silent days» (2007), que fou reconeguda amb el Premi Extraordinari de Doctorat i el Premi Lluís Nicolau d’Olwer 2010 (IEC). De la tesi se’n deriva Literatura catalana i cinema mut (2012), que va rebre el Premi Serra d’Or de Recerca en Humanitats 2013.\nActualment és professora i coordinadora de postgrau dels Estudis d’Arts i Humanitats de la UOC, on dirigeix el Màster d’Edició digital. També imparteix docència al Grau en Llengua i literatura catalanes, al Màster en Estudis Catalans i al Màster en Humanitats. És membre de l’ Associació Internacional de Llengua i Literatura Catalanes, de l’ Asociación Española James Joyce, de l’ Anglo-Catalan Society i del col·lectiu Argumenta.