Màster en Programes de Televisió d’Entreteniment Blanquerna-Gestmusic | Blanquerna - Universitat Ramon Llull\nEl Màster en programes de televisió d’entreteniment neix de la necessitat de formar de manera pràctica els professionals que reclama la indústria de la televisió i ofereix l’oportunitat de fer un aprenentatge especialitzat en la creació, desenvolupament, comercialització i producció de programes d’entreteniment. Es tracta d’aprendre, en definitiva, a fer televisió industrial i de qualitat per a tots els públics: entretinguda, divertida i ben feta.\nEl panorama televisiu actual, caracteritzat per la complexitat i els canvis, requereix, d’una banda, alts graus d’especialització que difícilment poden oferir els estudis de llicenciatura o els actuals graus i, d’altra, un reciclatge constant dels coneixements per part dels professionals del sector.\nEs dirigeix a tres perfils diferents:\nGraduats o llicenciats en Comunicació Audiovisual, Periodisme o Publicitat i Relacions Públiques.\nGraduats o llicenciats en altres titulacions dels camps de les Ciències Socials i Humanes, com ara Humanitats, Sociologia, ADE/Empresarials, Història de l'Art, etc. que vulguin orientar la seva trajectòria professional cap a l'àmbit de la creació, la producció i la comercialització de continguts televisius.\nProfessionals dels mitjans audiovisuals (televisió, ràdio, Internet...) que vulguin ampliar el seu perfil i/o actualitzar continguts relacionats amb l'àmbit del guió, la producció, la programació, el màrqueting audiovisual, etc.\nPreparar els estudiants per a desenvolupar-se professionalment en els diferents àmbits de la televisió d’entreteniment.\nProporcionar als participants la formació adequada en els àmbits de la creació i la producció de continguts audiovisuals d'entreteniment i en el de la seva comercialització, a nivell nacional i internacional.\nProporcionar un coneixement profund i especialitzat dels diferents aspectes dels gèneres d'entreteniment televisiu a partir dels eixos esmentats, el creatiu i la producció de programes per televisió.\nLes sortides professionals són diverses i derivades de sectors i àmbits diferents: creatius d’empreses de producció de televisió, directors de programes, creadors de formats, redactors, guionistes, productors executius, directius del sector, productors, professionals tècnics, il·luminadors, realitzadors, etc.\nImpartit per professionals del sector.\nAmb col·laboració amb empreses i institucions.\nAmb pràctiques sectorials.\nI amb foment del networking empresarial i institucional.\nProgrames d’especialització professional.\nImmersió en els sectors de major demanda en el mercat.\nOrientació de carreres professionals en finalitzar els estudis.


IB3N | 'Converses per sortir a córrer', el llibre del programa 'Feim Kilòmetres'\nIB3 Notícies > esports > ‘Converses per sortir a córrer’, el llibre del programa ‘Feim Kilòmetres’\n‘Converses per sortir a córrer’, el llibre del programa ‘Feim Kilòmetres’\nL'obra és el resultat de moltes hores de ràdio compartides entre Joan Martí, Mercè Valero i Carlos Suñer\nFa anys que comparteixen micro i històries a IB3 Ràdio. Ells són Joan Martí, Mercè Valero i Carlos Suñer. Ara, aquestes històries que han contat a milers d’oients, s’han convertit en un llibre. El pot gaudir tothom. No fa falta ser corredor per entendre i assaborir els relats que es recullen a partir de tres eixos: el cinema, la música i la literatura. Els tres enfocats sempre a la idea de fer quilòmetres. De la manera que sigui.


Llagostera Ràdio - La Generalitat xifra en 118,20 MEUR la inversió dels pressupostos del 2020 a comarques gironines\nLa Generalitat xifra en 118,20 MEUR la inversió dels pressupostos del 2020 a comarques gironines\nEl secretari general del Departament de Vicepresidència, Economia i Hisenda, Albert Castellanos, i el delegat del Govern a Girona, Pere Vila. / Foto: Xavier Pi (ACN)\nArticle Anterior Asian Dub Foundation, Ramon Mirabet i Lildami seran els caps de cartells dels concerts suspesos per Fires de Girona\nSegüent Article Comencen la reparació del pont de la C-35 a Maçanet malmès pel temporal Gloria\n118.208.033 euros. Aquesta és la inversió que rebran les comarques gironines (aquí, no s'hi compta la Cerdanya) amb els nous pressupostos de la Generalitat.\nEl delegat del Govern a Girona, Pere Vila, ja ha destacat d'entrada que aquest 2020 fa ser "optimistes", perquè a més de la injecció procedent del Govern, el territori també rebrà les d'altres administracions, com ajuntaments, Diputació i consells comarcals, que estan aprovant pressupostos a l'alça.\nCentrant-se amb els comptes que aquesta setmana han entrat al Parlament, Pere Vila ha especificat primer quina serà la inversió que rebran les diferents comarques. Així, el llistat es completa amb el Pla de l'Estany (13,53 MEUR), el Baix Empordà (11,71 MEUR), la Garrotxa (11,69 MEUR) i el Ripollès (9,93 MEUR).\nA partir d'aquí, el delegat ha fet incís en quins són els projectes més destacats per al territori.\nEn carreteres, ha subratllat els 12,12 milions d'euros que rebrà la millora de la C-66 a cavall del Pla de l'Estany i la Garrotxa, o els 4,55 milions d'euros que es destinaran a condicionar les carreteres locals GI-633 i GI-634 entre Sant Julià de Ramis i Verges.\nEn Educació, el projecte de pressupostos destina 4,8 MEUR al nou institut de Vilablareix, 1,64 MEUR al de Caldes de Malavella (Selva), 1,07 MEUR per a l'ampliació de l'IES Brugulat de Banyoles o mig milió a la nova Escola Fanals de Platja d'Aro. Aquí, Pere Vila també n'ha destacat els 458.950 euros per a la nova escola Montserrat Vayreda de Roses (Alt Empordà) o els 620.000 per a la Sant Iscle de Vidreres.\nI també hi ha tota una altra línia de partides referides al sistema d'abastament d'aigües o a l'ampliació i millora de depuradores. Aquí, per exemple, s'hi inclouen 2,7 MEUR per als col·lectors en alta de Verges, Colomers i Jafre; 1,3 MEUR per al sistema de desguassos de la presa de Boadella o les ampliacions de les depuradores de Maçanet de la Selva (4,28 MEUR) i de Cassà (3,15 MEUR).\nDins el llistat d'inversions, Pere Vila tampoc ha passat per alt els 3,48 milions d'euros que rebrà l'hospital Josep Trueta. Unes partides que, entre d'altres, serviran per fer obres a urgències i ampliar el bloc quirúrgic, l'hospital de dia oncològic, la UCI pediàtrica i neonatologia.\nEl delegat també ha justificat que els comptes d'aquest 2020 no incloguin cap partida específica per al nou hospital perquè Salut encara no n'ha decidit la ubicació definitiva: si a Domeny o bé al costat del Santa Caterina (preveu fer-ho aquest primer trimestre). "Això fa que encara no s'hagi pogut contemplar cap partida específica, perquè hi ha infinitat de treballs previs abans de dur a terme la construcció", ha dit Pere Vila.\nEl delegat, però, també ha matisat que això no vol dir que durant aquest any part dels diners dels pressupostos no es destinin al nou Trueta. "Avui, malgrat que internament s'està fent molta feina, això no genera cap inversió prèvia; en tot cas, seran despeses incloses dins el pressupost ordinari", ha precisat.\nI més o menys, això també és el que passa amb el nou institut Ermessenda de Girona (que s'ha de situar a les naus de l'antiga Simon). El pressupost destina una partida conjunta de 13.288,38 euros per als instituts Ermessenda i Sarrià de Ter (actualment, en mòduls prefabricats). Però no n'hi ha cap per al projecte del nou IES. "En tot cas, està previst fer-lo i, a mesura que passin els diferents exercicis, s'anirà solucionant", ha precisat Pere Vila.\nA més de les inversions, el delegat del Govern també ha fet incís en què els pressupostos d'aquest 2020 permetran crear 1.928 places de treballadors públics a les comarques gironines. I que d'aquestes, el gran gruix (1.911) seran per a salut i educació. Aquí no s'hi contemplen, però, els Mossos d'Esquadra (perquè es comptabilitzen apart).\nEl secretari general de Vicepresidència, Economia i Finances, Albert Castellanos, ha explicat les línies generals dels pressupostos de la Generalitat per al 2020. N'ha destacat, per exemple, que als comptes d'aquest any, per primer cop, la inversió pública supera els 2.000 milions d'euros.


Benicarló comptarà amb un tècnic de Joventut el 2019 | 7 DIES ACTUALITAT\nInici BENICARLÓ Benicarló comptarà amb un tècnic de Joventut el 2019\nL’Ajuntament de Benicarló es beneficiarà de l’Estratègia Valenciana de la Joventut, que propiciarà la contractació de professionals de joventut en municipis de més de 20.000 habitants. La inversió de la Generalitat Valenciana també permetrà contractar tres dinamitzadors i millorar l’equipament dels centres juvenils al llarg dels pròxims quatre anys.\nA partir de l’any 2019, la Regidoria de Joventut de Benicarló comptarà amb un tècnic de joventut. Açò serà possible gràcies a les inversions posades en marxa des del Pla de municipalització de les polítiques de Joventut que s’emmarca dins de l’Estratègia Valenciana de la Joventut promoguda per la Generalitat Valenciana per als pròxims quatre anys (2019-2023).\nD’altra banda, amb les inversions de la Generalitat Valenciana, la Regidoria de Joventut benicarlanda també podrà contractar tres dinamitzadors i podrà millorar l’equipament de centres juvenils i incrementar el pressupost dels programes de joventut.\nSusana Peréz, regidora de Joventut, ha destacat que «tindre un suport d’aquestes característiques ampliarà molt més els nostres horitzons pel que fa a matèria de joventut, així com les intervencions en joves tant als centres educatius com des del Centre d’Informació Juvenil». «Aquesta inversió —ha dit la regidora— suposarà que disposarem de més recursos per a poder millorar l’oferta formativa, la programació i els projectes de la Regidoria per a joves i adolescents.»\nArticle anteriorCàlig presenta els cinc punts mes votats als pressupostos participatius\nArticle següentL’Ajuntament de Vinaròs i Vinalab participen en la Fira Destaca 2018


L’unionisme de Foment i Pimec contra el plantejament de les cambres d’obtenir més competències - MésEconomia\nConsideren "un despropòsit" la proposta i insten Canadell a "no assumir més rols dels que corresponen"\nL’arribada a les Cambres de Comerç de juntes clarament independentistes ha posat al descobert les incapacitats de Foment i Pimec\nLes patronals unionistes es volen aliar amb els sindicats d’obediència espanyola, UGT i CCOO per impedir l’augment de competències de les cambres\nGonzález ha assegurat que la “correcta relació” entre les cambres de comerç i patronals “s’està trencant”. “Ho sento molt però evidentment des de Pimec defensarem el que creiem que és just amb tota la força”, ha conclòs González.\nPimec i Foment boicotegen la reunió d’infraestructures de la Cambra\nEn aquest sentit, el president de l’entitat ha confirmat que no assistirà a la reunió d’infraestructures de la Cambra per les “tensions” entre les diferents institucions. González ha assegurat que la manca d’inversió en infraestructures és una reivindicació compartida però ha criticat l’acte “que vol liderar” l’ens presidit per Canadell. “Una cosa és aquest aspecte en el que coincidim i l’altre és fer actes que entenem que són polítics”, ha afegit.\nEl paper de fermesa de les noves Cambres deixa al descobert les patronals unionistes\nLes declaracions de González han tingut lloc poques hores després que el president de la Cambra de Comerç de Barcelona, Joan Canadell, s’hagi pronunciat també sobre aquest aspecte. El president cameral ha assegurat que “no hi ha cap mena d’invasió de competències” en la proposta dels ens camerals per a la futura llei i ha reclamat la “funció consultiva” de les cambres, “reconeguda en la llei espanyola”.\nCaldrà està amatents a la decisió del Govern, suport a l’unionisme o les Cambres\nCanadell ha assegurat que aquests ens estan implantats a tot el territori i ha explicat la voluntat “d’aprofitar la nova llei” per fer una “revisió general de les funcions” de les cambres. Entre aquestes, s’ha referit al tractament d’aspectes mediambientals, de transferència tecnològica, la possibilitat de tenir “un síndic empresarial” i el debat sobre el finançament. El també president del Consell de Cambres ha assegurat que les funcions de les cambres no van “en detriment” de les patronals i, com a exemple, s’ha referit a la negociació col·lectiva.


De què fan olor els pets? - Escena Familiar\nDirectori La Companyia Sgratta De què fan olor els pets?\nAquesta és la història d’en Jonàs un xicot que no sentia ni les olors ni les pudors. Quan el Jonàs és conscient de la seva mancança, creu que seria més feliç si pogués saber de què fan olor els pets.\nAixò el durà a conèixer una pila d’històries ben curioses i divertides. Totes elles el faran adonar que la felicitat pot tenir moltes cares.\nAixí doncs us presentem un espectacle que, al llarg de les històries, ens anirà parlant dels cinc sentits i sobretot del sentit més important: el sentit de l’humor!


Traducció urgent - Traducciones Mon\nMoltes vegades la traducció requereix un procés complex, amb anàlisi dels documents, cada terme amb molta atenció i repassant bé cada detall. Ser detallista per oferir el millor resultat és vital. Però, de què serveix una traducció molt ben cuidada si arriba dos dies tard? Si penses que de res o de poca cosa, benvingut als nostres serveis de traducció urgent.\nOferim el nostre servei de traducció en 24 hores o fins i tot menys, amb un servei ràpid, àgil, professional, però sobretot, amb la mateixa cura que un servei més pausat. Si necessites el teu text traduït en pocs dies o fins i tot, poques hores, en el mateix dia, posa’t en contacte amb nosaltres sense compromís.\nTraducció urgent amb màxima professionalitat\nSi la necessitat de traducció urgent, en un dia, en més, o en hores, és viable, començarem a treballar per tu immediatament. Un cop rebut un pressupost competitiu, personalitzat i ajustat a les teves necessitats, i després de poques (però intenses) hores de feina, rebràs el teu text amb la màxima precisió.\nEn el breu període de temps durant el qual esperes rebre la teva traducció, el nostre equip treballarà en el teu projecte de manera intensiva. Seleccionarem el professional més adequat que prepararà un resultat basat en la terminologia exacta i la redacció impecable, sempre sota la supervisió d’un revisor. Un resultat de 10… Garantit!\nTraduccions urgents en tots els idiomes\nEvidentment, les traduccions urgents en 24 hores o menys seran fetes per professionals nadius de cada país. Tal com ja deus saber, el resultat és tan important com la velocitat a la qual s’obté, i per aquest motiu no farem que sacrifiquis cap dels dos avantatges.\nLes traduccions del català a l’espanyol o de l’anglès a l’espanyol no són les úniques que poden ser traduccions urgents, no cal dir-ho. Tots els sectors i idiomes es poden treballar en un temps reduït i adaptat a les teves necessitats.


Distribució de la vegetació | La Garrotxa\nInici > Vegetació > Distribució de la vegetació\nDistribució de la vegetació a Catalunya\nDistribució de la vegetació. La Garrotxa està encerclada.\nLa situació aproximada de la comarca està dins el cercle vermell.\nEn la imatge anterior cal destacar la situació del roure pènol. Aquest només es troba de manera natural a la Val d’Aran i a la Garrotxa. Si bé, en la descripció que es fa de la vegetació actual de la comarca, ja es diu que l’hàbitat natural d’aquesta espècie ha sigut completament reemplaçat per l’home, així doncs només es troben uns pocs exemplars escampats per la vall d’Olot i de la Vall d’en Bas.\nA part d’això, la distribució de la vegetació segueix perfectament el patró climatològic típic de la comarca. A mida que ens allunyem del mar el paisatge dominant passa de l’alzinar mediterrani (el menys comú) a l’alzinar de muntanya i a mida que agafem alçada el paisatge passa a estar dominat per la roureda i finalment, a dalt de les muntanyes, hi trobem les fagedes.\nEs important recalcar que aquesta distribució data del 1958. Actualment la vegetació difereix en certa manera. En l’apartat que es descriu la vegetació de la comarca ja s’apunta el canvi que ha sofert la distribució de la vegetació degut a l’acció de l’home (conreu i ramaderia principalment).\nDistribució de la vegetació a la comarca\nCom passa a tot arreu, la distribució actual de l’arbrat a la comarca és producte de la relació dels boscos mateixos i l’activitat humana que hi ha esdevingut.\nEn temps remots hi devia haver la mateixa associació actual, o sigui faig-roure-alzina, predominant més o menys una o altre segons les condicions climàtiques d’un període concret.\nL’aparició de l’home va ser l’inici de la destrucció dels grans boscos que existien a la Garrotxa. Els conreus primer i la combinació de conreu i ramaderia després van portar a la extinció la majoria de boscos a les terres baixes. També hi van haver tales massives per raons diferents a les esmentades. Així, en el segle XVI, el virrei de Catalunya, Garcia de Toledo, va ordenar talar tots els boscos al voltant de Besalú preocupat per la freqüència dels robatoris i homicidis que es cometien en els seus camins. Més endavant, el consum de fustes a les drassanes de Barcelona, va propiciar la tala massiva a tot Catalunya, incloent-hi la comarca de la Garrotxa.\nTot i això, la persistència dels boscos a la comarca ha estat condicionada per la situació d’aquesta a la muntanya mitjana, d’estius plujosos i hiverns moderadament freds.\nEls tres arbres característics de la comarca són el roure, l’alzina i el faig. Les altres espècies hi arrelen amb més o menys abundància, però sense formar boscos.\nSi ens concentrem en la subcomarca d’Olot, l’arbre característic és el roure. El faig es troba en les terres més altes, baixant fins els 500 metres excepcionalment (Fageda d’en Jordà) gràcies a l’elevat grau d’humitat. En canvi, l’alzina, del tipus muntanyenc, es troba per sota el nivell dels roures, pujant excepcionalment fins els 1000 metres en llocs assolellats.\nEl roure es distribueix en forma de bosc per tots els vessants assolellats de les valls d’en Bas, Riudaura i Begudà i a les terres de Batet. El faig creix en llocs obacs a partir dels 700 metres, exceptuant la fageda d’en Jordà. L’alzinar s’estén per la vall de Bianya i les serres de Malforat, la Cau i Canadell i en llocs molt assolellats de la vall d’en Bas, Aiguanegra i Begudà. En alguns llocs, com la vall de Joanetes, i degut a la inversió tèrmica, l’alzinar es troba per sobre la roureda.


Qui mana a Espanya? | Reflexions, opinions i comentaris de Joan Saumoy\n12 Agost 2013 / joansaumoy\nArticle publicat al Diari de Sabadell el dissabte 10 d’agost de 2013\nA les democràcies, la sobirania rau en el poble, en la ciutadania. La Constitució Espanyola recull a l’article 1.2 que “la sobirania nacional resideix al poble espanyol, del que emanen els poders de l’Estat”. De la mateixa manera, vivim a una societat on es reconeix la igualtat de drets i de tracte entre tothom.\nMalauradament, cada dia apareixen noves notícies que demostren que a Espanya el poble no hi pinta gaire. O també veiem com hi ha qui obté millor tracte en funció del seu poder econòmic. I últimament hi ha notícies que demostren desigualtats flagrants. Els grans grups empresarials a Espanya van pagar el 3’5% d’impostos sobre els seus beneficis de l’exercici 2011 (font: govern espanyol). Qualsevol petita o mitjana empresa està pagant entre el 20% i el 22% d’impost de societats sobre els seus beneficis (font: Gestha, el sindicat de tècnics d’hisenda). La comparació fa por, en veure com els grans grups empresarials paguen moltíssim menys que les petites i mitjanes empreses, que són les que passen majors dificultats en l’actual situació de crisi.\nUna altra dada interessant: entre els anys 2007 i 2011, la recaptació de l’impost de societats ha caigut en més de 28.000 milions d’euros. I la raó no és la crisi, no. La principal raó d’aquesta caiguda en la recaptació de l’impost de societats és el gran nombre de canvis en aquest impost afavorint a les grans empreses i als grans grups empresarials. Tothom recorda que, de tant en tant, l’expresident Zapatero com l’actual president Rajoy es reunien amb els principals empresaris del país. És fàcil, doncs, d’entendre que la relació entre el poder polític i aquestes grans empreses és bastant estreta. De fet, és corrent que exministres -tant socialistes com del PP- passin a formar part dels consells d’administració d’aquestes grans empreses. Així, les grans empreses s’asseguren tenir polítics influents al seu servei, amb capacitat per modificar l’acció d’un govern cap als seus interessos.\nJa hem escrit que a Espanya tenim l’electricitat més cara d’Europa, amb unes empreses que afirmen perdre diners fabricant electricitat però que tenen i reparteixen beneficis cada any. I són elles les qui pràcticament dicten els preus i les condicions del mercat elèctric espanyol.\nLes petites i mitjanes empreses espanyoles tenen poc accés a crèdits. A més, a Espanya el crèdit a les empreses és dels més cars d’Europa. Mentre, han desaparegut les caixes d’estalvi i les seves obres socials. I entre totes i tots hem pagat i avalat gairebé 100.000 milions d’euros al sistema financer espanyol. Queda clar que a l’àmbit financer, manen els grans bancs i grups financers.\nAquesta setmana s’ha sabut que el ministeri de Treball ha deixat sense subsidi dd’atur a unes 60.000 persones per fraus diversos. Com tothom sap, els imports del subsidi d’atur són quantitats modestes, no pas milionàries. El subsidi d’atur no dóna prou per obrir un compte a Suïssa. Però aquest mateix govern va posar en pràctica una amnistia fiscal per a diner negre o diner existent a l’estranger, a paradisos fiscals. El preu a pagar era un 10% i prou. Queda clar que evadir impostos pot costar un 10% de l’import evadit, mentre que una petita o mitjana empresa o un mileurista paguen el doble d’impostos. I qui vulgui fer frau amb el subsidi d’atur, perdrà els pocs milers d’euros que significa. Ningú pot dubtar de que no hi ha una igualtat real de tracte entre empreses o persones.\nAmb aquests exemples, es confirma que a Espanya manen les grans empreses -siguin energètiques, financeres o grans constructores-, i la gent amb molts diners, els tinguin aquí o a paradisos fiscals. La resta de la ciutadania i de sectors econòmics som només els qui paguem la festa als qui manen de veritat. O això canvia, o la constitució i la democràcia no seran més que paper mullat.\nSabadell, agost de 2013\n← Inteligencia individual y colectiva\n¿Quién manda en España? →


[Disabte 16 desembre – Montbrió del camp] ECOtrobada de germanor al projecte d’oliveres ← Xarxa ECO\n[Disabte 16 desembre – Montbrió del camp] ECOtrobada de germanor al projecte d’oliveres\n« Propera Trobada/Festa ECOxarxera Nov/Dic\n[Nulles – Les Esplanes] Trobada&Asemblea 7 d’abril »\n6 des. 2017 | Activitats, Trobades · Xarxa ECO\nTags: Assemblea · autogestió · cooperación · ecologisme · economía social y solidaria · Intercanvi · Mercat d'intercanvi · monedas locales · societat sostenible · Solidaritat · suport mutu · trueque\nAquest solstici d’hivern el volem celebrar en familia! Així que pel dia disabte 16 de desembre convidem a tots els enxarxats i enxarxades de l’Ebre, Mestral, Priorat&Serra de Prades, Tarragona, … a una trobada de germanor.\nVolem que el matí sigui un gran mercat d’intercanvi i del dinar envant una festa!\nDe les 10:30h fins l’hora de dinar montarem parades de productes i serveis. Tots tenim quelcom per oferir i volem aprofitar aquesta ocasió per fer un aparador de tot allò que s’ofereix a les xarxes.\nSi ets productor o elaborador porta els teus productes.\nSi ets terapeuta porta les teves eines de treball.\nSi lo teu son temes relacionats amb la bioconstrucció porta alguna eina perque volem fer alguns arreglos al maset.\nSi ets music porta instruments.\nSi lo teu es l’art porta allò que necessitis per crear.\nFacis el que facis i t’agradi fer porta targeta, estris, folletons i el que et calgui per donar-te a conèixer o fer demostracions.\nPorteu totes les taules, cadires i carpes que pogueu que entre totes ho montarem.\nCap les 14h dinarem de pa i porta. Podrem fer foc i tindrem llenya. Compartirem totes aquelles delicies de menjar i beure que porteu. Recordeu que serà autogestionat, així que també plats, coberts, gots i varis.\nI a partir d’aquí festa!\nLa trobada serà a la finca de gestió col•lectiva d’oliveres-ECOprojecte a Montbrió del camp. Situada al final a l’esquerra del camí de les vinyes, primer camí asfaltat a mà dreta després de la rotonda de Montbrió (la del Restaurant la torre dels cavallers) direcció Reus.\nAl llarg del dia farem pluja d’idees per buscar-li nom al projecte i si us animeu un logo també!\nSi voleu participar al mercat i no sabeu com encabir la vostra activitat, no dubteu en preguntar a: ecodiari@xarxaeco.org\nTingueu en compte que no hi haurà electricitat.\nNo podeu faltar-hi! Volem conèixer en persona tots aquells particulars i projectes que oferiu a les llistes, posar-vos cara i fer contactes!


Vídeo | Il·lusionant imatge a can Barça: intens entrenament de Dembélé\nBarcelona, Catalunya. Dimarts, 14 de juliol de 2020. 20:02\nActualitzat Dimarts, 14 de juliol de 2020. 20:02\nVeure Ousmane Dembélé entrenant genera il·lusió però al mateix temps patiment. Després d'arribar al Barça a l'estiu del 2017, les lesions han estat el seu gran calvari. I el passat mes de febrer va patir l'última lesió, un trencament complet del tendó proximal de la cama dreta.\nDes d'aleshores, una operació, el confinament i poques esperances de veure'l jugar abans que acabi la temporada. Però tot i les males previsions, aquest dimarts el club ha compartit unes imatges esperançadores amb Dembélé treballant a la Ciutat Esportiva Joan Gamper.\nEncara sense pilota, però sí entrenament físic en solitari per recuperar velocitat, força i resistència.\nImatges il·lusionants i esperant que torni aviat. Complicat que arribi per a la Champions, el dia 8 d'agost, però els culers esperen que algú canviï la derrotista dinàmica de l'equip, i Dembélé és un dels que ho podria aconseguir.\nBarça El negoci Barça-Brasil, una ruïna: gairebé 500 milions en 12 anys Bernat Aguilar\nBarça El Barça tindrà pèrdues d'uns 100 milions d'euros El Nacional\nFutbol El favor del govern espanyol a Florentino: obren l'aeroport només per al Madrid El Nacional\nPolèmica Nova mofa de Bale al Reial Madrid que torna a incendiar el madridisme El Nacional


Comprar Te verd | algues\nHome > Te Verd>Te verd amb Algues\nEstimulant, antioxidants, i el sabor suau i agradable. Aquestes són algunes de les principals característiques del te verd amb les algues que trobaràs Aromes de Te. Sens dubte, una bona manera de començar el dia o per prendre com a aperitiu.\nTe verd (78%), maté, trossos d'algues (wakame), herba de llimona, aroma natural de llimona.\nAromas de Te Aromas_365\nMore info Sobre Te verd amb Algues\nEn els països asiàtics, la utilització de les algues és molt comú, sobretot a tenir cura de la seva salut de forma natural i sense efectes secundaris. No obstant això, no es tracta tant d'Europa, on l'ús d'aquest marina producte comença a ser comercialitzat de manera tímida, i, de fet, en botigues especialitzades.\nNo obstant això, en les Aromes de Te, estem molt innovadora i ens agrada poder oferir nous sabors als nostres clients. Sabors que ens transmeten en els nostres productes, tots ells amb finalitats saludables i de benestar, com és el cas d'aquest te que és de color verd amb les algues. Fresc, suau i amb un lleuger toc de llimona, que li dóna un aroma i un sabor molt agradable.\nEl primer que pot sorprendre d'aquest te és precisament el seu sabor. Més d'un pot pensar que aquest és un gran producte, però la combinació de te verd, el seu company, i especialment des de la ganache de reducció de sabor, sense treure-li gens de tots els beneficis de les algues, en aquest cas, wakame, per a la nostra salut, com per exemple: que siguin fàcilment digereix i contenen una gran quantitat de fibra, que també millorar el nostre sistema gastrointestinal. El mateix, també es caracteritzen per ajudar a reduir els nivells de colesterol dolent en sang.\nD'altra banda, el seu alt contingut en potassi ha fet que es recomana per a persones que tenen problemes amb la salut cardiovascular, el control de la hipertensió arterial, contribueixen a reduir el líquid i la cel lulitis. De fet, també és recomanat com a complement per a una dieta sana i equilibrada.\nEn aquest sentit, i com a última peça de dades pel que fa a l'alga wakame, val a dir, que en la medicina xinesa és recomanable també per a les dones en el moment de la menopausa, o per a persones que tenen problemes amb els ronyons o la bufeta, com cistitis, molt diürètica. Per descomptat, gràcies a les seves propietats antioxidants, són bons per a la lluita contra certs tipus de càncer i millorar l'aspecte de la nostra pell.\nAquestes prestacions són a més a més el te verd matcha, especialment aquells que fan referència a la controlat estimulació: és a dir, ajudar a despejarte, espabilarte, però també a concentrar-se en. És molt recomanable per recuperar la física i de l'estat mental de la persona de consumir-la.\nFinalment, la ganache es caracteritza per les seves propietats antioxidants, ajuda a combatre alguns tipus de càncer, així com a reduir els símptomes de refredat, còlics, diarrea o dolors abdomnales, entre d'altres. És a càrrec de suavitzar el gust d'algues i donar un equilibri perfecte per aquesta nova te.\nData sheet Te verd amb Algues\nIngredients Te verd (78%), maté, trossos d'algues (wakame), herba de llimona, aroma natural de llimona


Inici > Acords de Govern> 22 de juliol de 2008> El Govern aprova el Projecte de llei d'avaluació ambiental de plans i programes\nEl Govern aprova el Projecte de llei d'avaluació ambiental de plans i programes\nLa nova Llei simplificarà els procediments, clarificarà els supòsits d'aplicació i evitarà duplicitats amb les avaluacions d'impacte ambiental\nAquesta ambiental complementa l'avaluació d'impacte ambiental que es fa per garantir una major protecció del medi ambient\nEl Govern ha aprovat el Projecte de llei d'avaluació ambiental de plans i programes, una norma que integra els requeriments ambientals en els processos de tramitació de plans i programes que aproven la Generalitat, els ens locals i el Parlament de Catalunya i que poden tenir repercussions sobre el medi ambient.\nL'avaluació ambiental de plans i programes vol garantir que les repercussions sobre el medi ambient dels plans i els programes siguin considerades i integrades adequadament, des de l'inici, durant tot el procés d'elaboració, tramitació i execució i desenvolupament. Aquesta avaluació ambiental permet integrar les variables ambientals en les fases preliminars, considerar els seus efectes potencials i també orientar ambientalment la formulació dels futurs projectes i la seva avaluació.\nPer aconseguir-ho, la Llei propicia una avaluació continuada per part dels diversos actors públics i privats que intervenen en la seva elaboració i aprovació. En aquest sentit, en el procediment d'avaluació ambiental es parteix i es vol exercir el principi de responsabilitat compartida. La funció dels òrgans ambientals és de cooperar amb els promotors i facilitar-los elements operatius per a la integració ambiental, a més, lògicament, de la supervisió i de la verificació de la idoneïtat ambiental del pla o programa.\nLa Llei d'avaluació ambiental de plans i programes dóna compliment a la directiva europea sobre avaluació dels efectes que determinats plans i programes poden tenir sobre el medi ambient. Des de fa dos anys, Catalunya aplica la legislació estatal que deriva d'aquesta legislació europea. Per exemple, han estat objecte d'avaluació ambiental programes com el de desenvolupament rural (2007-2013), el de gestió de residus, o plans sectorials com el de Ports, Aeroports i Heliports, el Pla General de Política Forestal, les directrius i plans de mobilitat, i centenars de plans urbanístics.\nTot i això, és indispensable disposar d'un marc legislatiu propi per simplificar, encara més, els procediments, clarificar els supòsits d'aplicació i evitar duplicitats amb les avaluacions d'impacte ambiental. A més, aquesta llei suposa que Catalunya garanteixi i reforci la normativa europea en aquest àmbit.\nUna de les novetats que inclou aquesta llei és la distinció entre els plans i programes de submissió obligatòria i els de la submissió dels quals ha de decidir-se per l'òrgan ambiental, cas a cas, mitjançant un procediment preliminar. Els de submissió obligatòria són els instruments de planejament territorial, els plans d'ordenació urbanística municipal, els plans i programes sectorials amb efectes significatius sobre el medi ambient, i les modificacions de plans i programes anteriors que suposin canvis en els efectes previstos sobre el medi ambient.\nEl procediment d'avaluació ambiental s'inicia amb la presentació, per part del promotor, d'un informe de sostenibilitat preliminar. Un cop fetes les consultes preceptives sobre aquest informe, l'òrgan ambiental emet un document de referència, amb les condicions ambientals que cal aplicar en l'elaboració del pla o programa i en la seva avaluació. Aquesta és una fase fonamental de la tramitació ja que permet que, des del primer moment de la planificació, es tinguin en compte els efectes ambientals dels plans i programes perquè siguin incorporats durant tot el procés de planificació\nUna vegada realitzat el pla o programa s'ha de sotmetre a informació pública. Abans d'aprovar-se, el promotor ha de presentar a l'òrgan ambiental una memòria ambiental, que ha de valorar globalment la integració dels aspectes ambientals en la proposta. L'òrgan ambiental ha de manifestar el seu acord amb aquesta memòria en un termini màxim de 3 mesos. Finalment, l'òrgan que aprova el Pla ha de prendre en consideració la memòria ambiental i l'informe de sostenibilitat ambiental.


André Marcon | citizenjoel\nArxiu d'etiquetes: André Marcon\nXavier Giannoli dirigeix aquest film sobre una dona rica obsessionada a ser cantant d’òpera sense ser conscient que desafinava molt. Una marquesa francesa del París dels anys vint que, al principi, només actuava davant dels seus cercles més íntims. Però, un periodista la va descobrir i li va dir que estava preparada per pujar als escenaris més importants de la capital francesa. L’acció transcorre finalitzada la Primera Guerra Mundial, quan l’art està vivint una revolució brutal amb les avantguardes, com ara el dadaisme. La pel·lícula ens mostra un moment de la història, on es comença a banalitzar el concepte d'”art” i es debat profundament sobre què significa aquesta paraula. També com la hipocresia social s’imposa per mantenir les formes i no perdre les amistats considerades valuoses. Un bon film, amb tocs surrealistes, que vol tocar massa temes i això l’acaba distraient de la història central.


Pas Ras al Port de València 2018 - Fundación Deportiva Municipal Valencia\n09:00 -13:00 16 December 2018\nEl diumenge 16 de desembre tindrà lloc una nova edició, i ja serà la 31, d’una de les carreres amb més solera en el calendari del running popular valencià: el Pas Ras al Port de València, el 10K més antic de la ciutat.\nOrganitzat pel C.A. Poblats Marítims, la prova es realitzarà una vegada més sobre un circuit de 10 Km, completament pla, el que la convertix en una excel·lent ocasió per a baixar registres personals en la distància.\nDes de la seua primera edició en 1988, esta carrera s’ha celebrat de manera ininterrompuda fins a l’actualitat. El recorregut s’ha millorat respecte a anys anteriors, evitant zones d’estretiment i passant per l’emblemàtic pont mòbil de La Marina de València.\nA més de la carrera absoluta, es disputaran diverses proves més en categories inferiors, i a més hi haurà una zona habilitada per als més menuts.\nL'eixida tindrà lloc (de la carrera absoluta) entre els Coberts 4 i 5 i la zona de meta en l'esplanada de Veles e Vents.


Apartamento Mari (La Prensa) Conil De La Frontera Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nApartamento Mari (La Prensa)ApartamentCalle La Prensa, Centre, Conil De La Frontera, Espanya, 11140 - Veure al mapaPuntuació dels comentaris4,6Basada en1comentariApartamento Mari (La Prensa)Veure més fotosVeure més fotosVeure totes les 20 fotos\nConvenientment situat a Conil De La Frontera, Apartamento Mari (La Prensa) és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Apartamento Mari (La Prensa), s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com habitació familiar. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió, nevera, forn microones per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Apartamento Mari (La Prensa).


Quatre minuts màgics permeten al Palamós guanyar a Terrassa - Diari de Girona\nTerrassa 0 2 Palamós\nQuatre minuts màgics permeten al Palamós guanyar a Terrassa\nEls de Mármol es retroben amb la victòria després de tres jornades gràcies als gols de Coro (min. 77) i Marc Medina (min. 80)\nterrassa | ramon ribas 16.11.2015 | 08:41\nEl Palamós, en una imatge d´arxiu, va aconseguir una valuosa victòria fora de casa. aniol resclosa\nEls jugadors voten sí a la victòria. Tercer triomf a domicili i quart de la temporada en un escenari de prestigi. Els de Joan Mármol visitaven l'Olímpic de Terrassa conscients del potencial i de la dificultat d'imposar-se als barcelonins perquè els homes de Pirri només havíen perdut un partit a casa, n'havien empatat un altre i s'havien imposat en quatre ocasions. A més, els egarencs havien guanyat els dos últims partits i miraven cap amunt, mentre que el degà, en els dos darrers partits no havia guanyat i sabien que una nova derrota els podia condemnar a viure una situació delicada.\nL'assignatura de la porteria a zero es va aprovar i va resultar clau. El Palamós es caracteritza per ser un conjunt amb gol i, tot i no comptar amb el davanter Roger Matamala (ex-Terrassa), ahir dos atacants van sucar. Coro, amb el 0-1 d'ahir, iguala Matamala, amb quatre gols, mentre que Medina, amb un gol clau i que sentenciava les esperances de remuntada del Terrassa, s'estrenava aquesta temporada. Feta la feina a la porteria rival la missió era fer-se forts en defensa i, a partir d'aquí, el degà va gestar la quarta victòria del curs.\nEl Terrassa va tenir ocasions perquè ofensivament els Bueno, Òscar, Boniquet o Güell van demostrar la seva qualitat posant a prova a un encertat Bayona. Però els gironins també van respondre amb la mateixa moneda i no es van amagar, tot el contrari. Els de Mármol haurien pogut marxar al descans amb avantatge a l'electrònic, però les ocasions d'Agi (m.4), Medina (m.19), i un u contra u de Coro (m.23) no van entrar per ben poc.\nA la segona meitat els palamosins van afinar la punteria i no van perdonar davant Barragán. A la tercera, Coro va fer el 0-1. L'exPeralada es lamentava una i altra vegada del seu poc encert o mala sort quan al minut 68 va veure com el porter local li aturava una ocasió molt clara després d'una assistència de Lladó. A partir d'aquí Coro va decidir que la pròxima pilota que rebria l'enviaria al fons de la xarxa i així va ser. Al minut 78, novament Lladó va enviar una assistència cap a Coro i, aquest, després d'un bon control a la frontal de l'àrea, va afusellar a Barragán i desfent la resistència dels egarencs.\nDos minuts més tard, el partit va quedar vist per sentència. L'exGuíxols Marc Medina va rebre l'esfèrica a l'interior de l'àrea i no s'ho va pensar dues vegades a l'hora d'enviar un fort xut per fer el 0-2 i tallar les ales, definitivament, a un Terrassa que, en els últims deu minuts, ho va intentar amb més cor que cap.\nDiumenge que ve, en ambient electoral, el Palamós rebrà el líder, el Prat.


Sopa de Cabra celebra els 30 anys del 'Ben endins' versionant 'Si et quedes amb mi' - Diari de Girona\nSopa de Cabra celebra els 30 anys del 'Ben endins' versionant 'Si et quedes amb mi'\nLa banda prepara una gira commemorativa amb més d'una desena de concerts\n10·05·21 | 08:22\nSopa de Cabra durant el concert del passat agost a l'Acústica de Figueres · Gerard Vilà\nSopa de Cabra celebra que just aquest dilluns fa 30 anys que va publicar 'Ben endins' -el disc més venut del rock català- amb una versió coral del 'Si et quedes amb mi' on canten artistes com Santi Balmes de Love of Lesbian, Alguer Miquel de Txarango, Suu, Joan Dausà o Beth. La banda també prepara la gira commemorativa '30 anys de Ben endins' que començarà el 26 de juny a Les Planes d'Hostoles. El tour té programats més d'una desena de concerts i passarà per festivals com el Grec, el Cruïlla, el Terramar, el Cap Roig o el Som de Mar. De cara a la tardor, Sopa prepara una altra versió d'un clàssic del disc amb diversos convidats. A més, prepara un documental pel 2022 i una exposició que s'instal·larà a la Casa de la Cultura de Girona.\nLa versió coral del 'Si et quedes amb mi', que va ser el primer single que va sonar a les ràdios del 'Ben Endins', compta amb un solo de guitarra firmat pel desaparegut Joan 'Ninyín' Cardona, guitarrista original dels Sopa de Cabra.\nA la gira commemorativa '30 anys de Ben endins' la banda liderada per Gerard Quintana repassarà el repertori del disc -del qual se n'han venut 150.000 còpies- i interpretarà altres grans èxits dels gironins.\nLa gira començarà el 26 de juny a Les Planes d'Hostoles dins del festival Planestiueja't, continuarà el 2 de juliol al Grec de Barcelona i el 9 de juliol farà parada al Festival Cruïlla. El 10 de juliol anirà fins al Mallorca Live Summer, el 29 de juliol té previst un concert al Sunflower Festival de Gualta, el 6 d'agost farà parada a Sitges dins del Festival Jardins de Terramar i el 14 d'agost anirà fins a Pineda de Mar on actuarà dins del Festival Arts d'Estiu. El 16 d'agost té previst un concert al Camp de Mart de Tarragona, el 17 d'agost a la Cerdanya, el 18 d'agost al Festival de Cap Roig de Calella de Palafrugell i el 28 d'agost farà una parada al Festival Som de Mar de Lloret de Mar. El punt final del tour el posarà un concert que comptarà amb "col·laboracions molt especials".\n10 de maig del 1991\nEl disc Ben endins va ser enregistrat en directe a la sala Zeleste -l'actual Sala Razzmatazz- de Barcelona el 21 i 22 de febrer del 1991 i es va publicar el 10 de maig del mateix any. A part de les cançons enregistrades en directe, aquest treball també incloïa 5 cançons inèdites d'estudi. En total, un doble LP de 19 cançons que va marcar un abans i un després en la trajectòria del grup, però també en la història de la música cantada en català. Aquest treball contenia temes com 'Si et quedes amb mi', 'El boig de la ciutat', 'L'Empordà' o 'Mai trobaràs'.


Residenza Ruga Giuffa Venècia Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nResidenza Ruga GiuffaSanta Maria Formosa 4852, Castello, Venècia, Itàlia - Veure al mapaExcel·lent8,2Basada en412comentarisResidenza Ruga GiuffaVeure més fotos"Gorgeous lobby & breakfast room. Wonderful location."LindaUnited StatesVestíbulVeure més fotosVeure totes les 29 fotosMolt bona ubicació 8,9Veure al mapa8,9UbicacióParticularitats que li encantaranProp de transports públicsaire condicionatmini bar\nEconomy Double Room - Attic with external Bathroom\nDistàncies i informació bàsicaaeroports a prop8 kmAeroport Marco Polo, Venècia (VCE)26 kmAeroport Treviso (TSF)estacions de tren i autobús500 mVenezia Train Station1,7 kmVenezia Santa Lucia Train Stationhospitals i clíniques12 kmOspedale Villa Salusfarmàcies90 mPharmacybotiga de conveniència100 mCoop San LioRetirada d'efectiu20 mATM\nSobre l'allotjamentDescripcióSituat en el cor de Castello, Residenza Ruga Giuffa és un lloc ideal des d'on descobrir Venècia. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. No és menys excepcional el fàcil accés que té l'hotel a les incontables atraccions i llocs d'interès de la ciutat com Chiesa di Santa Maria Formosa, Museu Palazzo Grimani, Museu Palazzo Querini Stampalia. El Residenza Ruga Giuffa, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix habitació familiar, àrea de fumadors per garantir el més gran comfort possible als seus clients. L'ambient de Residenza Ruga Giuffa es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, escriptori, mini bar, telèfon són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Residenza Ruga Giuffa no troba competidors en cap categoria.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatcalefacciómini baraparell de televisióempolles d'aigua de cortesiatelèfonassecador de cabellescriptoriTV satèl•lit/cableMostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Solidaritat internacional - Lluites Compartides\nEl desembre del 1994, diversos col·lectius, associacions, sindicats, estudiants i persones individuals vam decidir plantar les tendes al mig de la Diagonal de Barcelona per reivindicar que els països més rics destinessin el 0,7% del PIB a l’Ajuda Oficial al Desenvolupament.\nAixò es va fer després d’haver recollit més de 100.000 signatures en el marc de la campanya estatal que reivindicava posar fi a l’incompliment la resolució 2626 de l’assemblea general de l’ONU del 1970. Aquella lluita també demanava que les empreses privades hi destinessin el 0,3%, per sumar un total de l’1%.\nEs va desencadenar un gran moviment solidari que va unir milers de ciutadans per fer un món millor. Durant un mes i mig, es van fer assemblees diàries, xerrades sobre les diferències entre el Nord i el Sud, i es van organitzar nombrosos tallers sobre el Tercer Món i el Quart. Va ser una iniciativa de base i de coordinació horitzontal per denunciar la pobresa i l’exclusió social, i va promoure un creixement de la implicació de molts joves amb les ONG i els moviments socials. Recordo la germanor que es va crear durant aquelles setmanes d’acampada, similar als fets del 15-M.\nEn aquell moment, la meva tasca a la CONC (Comissió Obrera Nacional de Catalunya) era de responsable de Pau i Solidaritat. Vam impulsar que totes les federacions i unions comarcals disposessin d’una persona responsable d’aquests temes i que ens impliquéssim en la lluita unitària de l’acampada predicant amb l’exemple, fent que tots els organismes sindicals aportéssim el 0,7% del pressupost a la cooperació per al desenvolupament. Amb projectes socials i laborals que rebíem d’organitzacions de països fonamentalment del Magrib i l’Amèrica Llatina, vam recollir diners per a projectes a Guatemala, Nicaragua, Cuba, etc., i vam fer molts tallers de sensibilització entre el moviment obrer.\nLa lluita va donar fruit i vam aconseguir que tots els grups parlamentaris del Parlament aportessin el 0,7% dels pressupostos a entitats de la Federació Catalana d’ONG.\nFoto: Jordi Muñoz Fradejas\nEl creixement de les partides autonòmiques i dels ajuntaments va ser exponencial. No vam poder aconseguir que es destinés el mateix per part de les empreses, que volien fer les seves pròpies fundacions i projectes, per desgravar i per imatge. A Telefònica, on jo treballava, no vam aconseguir que els treballadors que volíem destinar a través de la nòmina el 0,7% del salari als projectes ho poguéssim fer, i van crear el seu aparell propi, amb les seves ONG neutres amb el sistema capitalista. Aquest sistema era i és l’origen de l’empobriment de molts països, amb unes relacions comercials imperials imposades.\nEntre les trampes més habituals de les administracions, comptaven com a part del percentatge per a l’Ajut Oficial al Desenvolupament (AOD) el destinat al comerç obligat amb empreses del nostre país. Avui no es compleix el 0,7% del PIB, ni a l’Estat espanyol ni al Parlament català, i encara menys després de les retallades amb el deute il·legítim que ens imposen. Però és cert que, a Catalunya, a partir d’aquella acampada, centenars de joves hem fet voluntariat a molts països, sobretot a l’Amèrica Llatina, i continuem implicats en la solidaritat internacionalista, difonent uns valors contraris a l’egoisme individualista i consumista. És una lluita que han de continuar les generacions futures.


Butlletí Informatiu 23 de juny de 2017\nAprovat pel Ple el finançament del nou edifici de serveis municipals de la Diputació\nLa Diputació de Lleida ha aprovat aquest divendres la reserva de crèdit de 3 milions d’euros per la construcció d’un nou edifici de serveis municipals situat a la finca propietat de la institució que es troba annexa al Palau de la Diputació.\n“El nou immoble, de set plantes d’alçada per la Rambla Ferran, millorarà l’eficiència i les condicions de treball del personal de la institució que actualment es troba al Palau o a l’edifici President i facilitarà la ubicació de nous equips que treballaran al servei dels municipis”, segons ha explicat el president de la Diputació de Lleida, Joan Reñé.\nDonem suport a 155 municipis lleidatans per la contractació de 322 socorristes\nUn total de 155 ajuntaments i Entitats Municipals Descentralitzades (EMD) de la demarcació de Lleida han sol·licitat finançament a la Diputació de Lleida per subvencionar el servei de salvament i socorrisme de les piscines municipals durant la temporada d’estiu.\nLa Diputació de Lleida destinarà 1.131.745 euros per ajudar els consistoris a la contractació de 322 socorristes.\nLes entitats locals que contractin un socorrista podran percebre fins a 4.500 euros, les que contractin dos socorristes podran rebre una subvenció de fins a 7.500 euros i les que contractin tres socorristes podran rebre un màxim de 8.500 euros.\nEn els pròxims dies la Diputació resoldrà els ajuts d'acord amb les bases aprovades.\nJornada per informar sobre l’assaig de producció d’ametlla a les terres de Lleid\nLa Diputació de Lleida organitzarà a la tardor una jornada oberta a totes les persones interessades per explicar àmpliament els resultats del camp experimental de Maials, on s’estudia la resposta de l’ametller a diferents dotacions de reg.\nL’objectiu és que pagesos, cooperatives i empreses agroalimentàries puguin aplicar i adaptar aquesta informació a la seva activitat productiva segons la dotació d’aigua de la que disposin.\nL’ametlla és un dels cultius que més s’ha implantant els darrers anys a la demarcació de Lleida amb els nous regadius. Per aquest motiu, des de la Diputació, juntament amb l’IRTA, es va iniciar fa dos anys aquesta plataforma experimental en una finca de 10 hectàrees per posar els resultats de l’estudi al servei dels agricultors.\nPresentació del llibre ‘Felip Solé i Olivé. Pedagogia i tenacitat al servei del país’. A càrrec de Joasep maria Solé i Sabaté, professor d'història contemporànea de la UAB. Aula Magna. IEI


El Govern del PP licita més de 559 milions d'euros en infraestructures per a Castelló\nEl Govern del Partit Popular segueix amb la seua aposta i compromís amb la província de Castelló. Les xifres són contundents i entre la passada legislatura i els actuals Pressupostos Generals de l'Estat, el Govern del PP licita més de 559 milions d'euros a través d'obres i infraestructures útils per a Castelló.\nEn primer lloc els 83,3 milions d'euros destinats a la variant de la N-340 entre Peníscola i Vinaròs l'obra de la qual es va culminar el passat mandat i que ha suposat un alleujament per al tràfic en la zona del Maestrat ja que millora la fluïdesa i la seguretat de 18.000 vehicles diaris. A açò se li uneix l'AVE a Castelló que amb una inversió de 171 milions d'euros i que connecta Castelló amb Madrid en dues hores i 20 minutos i millora, a més, les freqüències.\nAra mateix el Govern està duent a terme una obra de millora de la via fèrria entre Sagunt-Sogorb-Terol que transcorre per 60 quilòmetres en la província de Castelló i que descongestiona la via al pas per la Plana i millora el tràfic de mercaderies. L'obra total ascendeix a 335 milions dels quals una gran part afecten a Castelló. Dimarts que ve, el ministre de Foment col·locarà la primera pedra de l'obra de la N-232 a Morella, una obra històrica que implica una inversió de 40 milions i que connecta la cornisa Cantàbrica amb Vinaròs. Així mateix, els 199 milions del Corredor Mediterrani que adapta les vies al doble ample europeu, millorant la competitivitat de la província.\nUna inversió que, tal com explica el portaveu de Foment en el Congrés i diputat per Castelló, Miguel Barrachina, “corregeix el maltractament i menyspreu continu del PSOE i l'esquerra a la província” ja que “totes les obres, totes, des de la UJI fins a l'AVE, les han fet governs del PP” ja que les úniques obres per les quals ha apostat el PSOE han sigut les desaladoras que ningú vol i la ruïna del Castor.\n“Ara mateix la Generalitat de Puig i Oltra segueixen amb el mateix menyspreu a Castelló i han retallat les inversions un 87% mentre el Govern d'Espanya compleix i aposta per aquelles obres que són necessàries, que són útils i que ens permeten avançar”, assenyala Barrachina.


El bitllet que van jugar a mig fer Cristina i Luis va convertir-se en el motiu de tots els seus problemes\nper Júlia Navarro 05/03/2021 19:01h\nEl premi milionari ha estat el detonant dels problemes en la relació | Pixabay\nResulta una tendència que el que triomfa en els diners, no ho fa en l'amor. I és que si bé tots dos factors al costat de la salut són determinants per a aconseguir la tan anhelada felicitat, normalment no van de la mà. Precisament perquè un interfereix amb l'altre, i és difícil albirar on el que pot més és la cobdícia o el sentiment. Una d'aquestes històries és la dels quinze milions d'euros que va guanyar una parella portuguesa en un dels sortejos de l'Euromillón, que va acabar per marcir la flor de l'amor.\n«Si no fos pel Euromillón, ja estarien casats», comenten fonts pròximes a la parella, però el bitllet que van jugar a mig fer Cristina i Luis va convertir-se en el motiu de tots els seus problemes. Tant és així, que tot el sentiment es va convertir en avarícia, i l'única cosa que importava era aconseguir el premi íntegre del bitllet.\nDesprés d'aconseguir el que milions d'europeus somien tots els divendres, de tenir al teu abast una vida sense preocupacions econòmiques, plena de luxes al costat de l'amor de la teva vida, Cristina Simões i Luís Ribeiro han complicat realment les seves existències.\nCada setmana aquesta jove parella, que tenia 20 anys en aquell moment, jugava a l'Euromillones. El 19 de gener del 2007 una de les seves combinacions va ser la guanyadora del primer premi d'aquest sorteig europeu. Alguna cosa va ser diferent de la resta d'apostes anteriors i és que Cristina, en l'últim moment, va decidir que juguessin dos euros més que l'habitual, proporcionant així la clau guanyadora.\nEl premi del conflicte\nUna decisió impulsiva per a obrar amb els fils de la fortuna. L'aposta registrada en el Café Brandao de Alvelos, va donar lloc a una notícia de les quals només es reben una vegada en la vida. Els dos joves guanyaven el primer premi del sorteig del dia 19.\nLa parella va ser acompanyada pels seus pares a Lisboa per a cobrar els quinze milions d'euros que havien guanyat, i van dipositar aquesta quantia de capital en un compte bancari que tenia quatre titulars. Quan un dels membres de la parella, en aquest cas Luis, va proposar retirar una quantia per a repartir-lo entre pares i germans, els pares de Cristina es van oposar, argumentant que el compte només es podria tocar una vegada estiguessin casats.\nL'estirada d'interessos per part dels diferents membres de cada família va acabar per tibar la situació, fins al punt que la parella va discutir, i Cristina va acabar per posar fi a la relació. Segons compten en Courel, poble natal del jove, Luis va decidir interposar la cautelar perquè la família de la seva exparella volia retirar tots els diners del compte.\nAquí va ser on va entrar el segon conflicte que tenia una clara vinculació sentimental, i és que calia demostrar qui era l'autèntic propietari del premi, si la persona que va triar els dígits, o el que va posar els diners.\nUna resolució pendent de resolució\n«Amb el bonic que seria que cadascun es quedés amb 7,5 milions d'euros», declara un treballador del bar on es va registrar el bitllet premiat. En la localitat on vivia Cristina, Remelhe, es va mantenir el secret a veus d'aquest capital, ja que tots els veïns sabien bé la fortuna, però també són coneixedors de l'entramat judicial que l'embolica.\nTot i desconèixer-se la resolució sobre el cas, de moment els diners romanen bloquejats en el compte i tots dos joves viuen en les seves localitats, però separats. I és que a vegades hom ha de conformar-se amb el que té; el que sí que és segur és que tots dos viuen sense grans luxes, i, a més, ara, sense amor.\nNova demanda del sector del comerç al Govern sobre les restriccions de la Covid


El Robolot 2021 aposta per la innovació en programació i robòtica educatives – elgarrotxi.cat\n5 de Maig de 2021 Redacció GARROTXA 0\nL’edició d’enguany repeteix format online i fa una clara aposta per la formació i el coneixement com a eina de canvi\nEl Robolot celebra aquest any la seva 20ena edició mantenint la seva essència original però en un format diferent. La situació de la Covid19 ha obligat a repetir el format online però sense perdre els pilars del certamen: coneixement, formació i educació a través de reptes. El Robolot 2021 comptarà amb una jornada d’intercanvi de coneixement, tres concursos de reptes per a estudiants i una cloenda presencial. Alguns dels ponents del certamen també participen aquests dies en una estada d’experts a Faberllull.\nRobolotCon2021: les últimes innovacions en programació i robòtica educativa a l’abast de tots els educadors/es\nAquest dissabte 8 de maig es celebrarà la jornada RobolotCon2021, un espai per tal que tots els formadors i docents puguin compartir coneixements. Enguany la temàtica escollida és la innovació en la programació i robòtica educatives. Es farà en format online i comptarà amb els principals experts i desenvolupadors de dins i fora de Catalunya que explicaran, de primera mà, les darreres innovacions en eines de Programació i Robòtica Educatives. Així doncs s’han preparat ponències sobre novetats de Microblocks, novetats de Snap, novetats de\nSnap4Arduino, i novetats de Moodle. També es parlarà de nous recursos amb ArduinoBlocks, dels SteamMakers i de les experiències formatives de Robolot Team–CESIRE. La jornada s’acabarà amb una taula rodona sobre aprenentatge amb sentit per a la vida.\nLa jornada es farà en format virtual, cosa que facilita la participació de professionals de dins i fora de Catalunya. En aquest sentit, alguns dels ponents de les xerrades estan duent a terme aquests dies una estada temàtica a la residència Faberllull. Allà treballen de forma conjunta en l’actualització de noves eines i propostes educatives, algunes de les quals es podran veure al Robolot 2021.\nEducar a partir de reptes: tres concursos al Robolot 2021\nEl Robolot és un certamen de robòtica didàctica i, com a tal, l’educació n’és l’eix principal. En aquest sentit, en l’edició d’enguany el concurs s’ha plantejat en forma de tres reptes per als estudiants, que poden ser de dins o de fora de Catalunya. Poden participar en l’apartat de Reptes Mapping, el de reptes ArduinoBlocks o el de Reptes 3D.\nEn el concurs de Reptes Mapping, els estudiants hauran de crear una projecció audiovisual (amb acompanyament musical) que giri al voltant del 20è aniversari del Robolot. El concurs contempla tres categories en funció de l’edat dels participants. Els treballs presentats es projectaran a la façana de l’Ajuntament d’Olot el 28 de maig, dia de la cloenda del Robolot.\nEn el cas dels reptes 3D, els participants hauran de dissenyar i crear un clauer que representi el transcurs dels vint anys del Robolot. Aquí també hi haurà tres categories en funció de l’edat dels estudiants.\nI en el concurs de Reptes ArduinoBlocks amb TRSteam, hauran de fer un projecte de temàtica lliure utilitzant les eines ArduinoBlocks i TRSteam. El projecte l’elaboraran a casa seva però el compartiran amb la resta a través de la plataforma Arduinoblocks. A partir de la valoració que rebin de la resta de participants i del jurat, s’atorgaran els premis corresponents. Aquest concurs s’ha plantejat com un campionat obert a totes les comunitats autònomes.\nEl format digital del certamen obliga als participants a treballar de forma virtual. En aquest sentit, tots els materials i les orientacions per dur a terme qualsevol dels reptes proposats es poden trobar online en un moodle que l’equip del Robolot ha creat per a l’ocasió.\nJornada de cloenda amb exposició de projectes\nLa jornada de cloenda del Robolot 2021 es cebrarà el 28 de maig i serà en format presencial. El Firal d’Olot acollirà una mostra de projectes STEAM que hauran elaborat els nois i noies dels 5 instituts d’Olot. Si la situació sanitària ho permet, s’obrirà al públic presencialment. En cas de no ser possible es podrà seguir en streaming.\nL’acte d’entrega de premis es durà a terme, també de forma presencial, al Firalet, davant l’Ajuntament d’Olot. De fet, la façana de l’edifici serà l’espai a on es projectaran els treballs presentats al concurs de Reptes Mapping.\nTorna el ‘Quedem a la Plaça?’ amb una triple convocatòria aquest mes de maig


BONS DIES 3r: 2017-10-29\nSetmana de l’ Autoestima.\n· Dinàmica de grup on s’escull un nen de la classe, se li tapen els ulls amb un mocador, i la mestra tria un altre nen de la classe perquè digui alguna cosa en veu alta. El nen amb els ulls tapats ha d’intentar encertar de quin nen es tracta. Depenent del temps es poden triar més companys a judici de la mestra. (Escollir un nen per portar una notícia interessant buscada per ell al diari per comentar-la dijous).\n· Explicar el conte del cérvol vanitós.\n“Un cérvol que corria per un bosc va topar-se amb un rierol que resseguia el camí.\nL'aigua d'aquest rierol era tan neta i cristal·lina que reflectia amb gran esplendor la imatge del cérvol, que es va quedar aturat admirant-se.\n- Quines banyes més boniques que tinc. Mira-les que grans i magnífiques, segur que tothom m'admira!\n- I quines potes més primes que tinc, no queden gaire bé. Una llàstima que les potes desmereixin un cérvol tant ben plantat com jo.\nDe sobte, va sentir agitar-se el fullam del bosc, va girar-se i va veure com un caçador l'apuntava. I va començar a córrer.\nGràcies a les seves cames primes i lleugeres ben aviat va agafar força velocitat i distància amb el caçador, però corrent pel bosc, les banyes se li van enganxar a les branques d'un arbre.\nI mentre sentia com els caçadors s'anaven acostant, ell repetia :\n- I pensar com n'estava jo de content amb les banyes que ara em costaran la vida i tant descontent de les cames que em podrien haver salvat! Ja he estat ben ase quan m'he mirat a l'aigua per valorar tant les banyes pel seu aspecte!”.\n· Cantar la cançó del gegant del pi, mentre es reben els nens a la classe.\n“El gegant del pi\nara passa pel davant”.\n· Comentar una notícia que ha portat un dels nens a classe, prèviament avisat el dilluns pel mestre.\n· Explicar als nens el conte del cuc i la papallona.\n“Hi havia una vegada en un bosc, un cuc que no tenia amics perquè es passava tot el dia amunt i avall cercant companys per jugar, però els altres insectes del bosc li deien que era molt lleig i quan ell arribava, els animalons del bosc fugien de la seva companyia.\nEl cuc se sentia molt desgraciat, fins que un dia va trobar un rierol on es va trobar amb una papallona preciosa i de colors molt llampants i vius. En veure-la el cuc s’admirà de la seva bellesa i desitjà ser un animal tan bonic com la papallona.\nAquesta el veié tan trist que li va preguntar què era el que li passava. El cuc li va dir:\n- Sóc molt desgraciat perquè jo vull tenir amics per jugar però tothom fuig i no vol ser el meu amic perquè diuen que sóc lleig.\nLa papallona se’l va mirar i va riure, li va dir.\n-No et preocupis , això que et passa canviarà d’aquí ben poc i tots els animalons el bosc voldran jugar amb tú, no et preocupis i pren paciència.- I se’n va anar volant.\nEl cuc no entengué gaire les paraules de la papallona, però un dia, de sobte, el cuc es va quedar adormit i quan es va despertar s’havia convertit en una bonica papallona de colors lluents com l’arc de Sant Martí. Resulta que ell era un cuc, però un cuc de seda que s’havia transformat amb una papallona.\nEra tan bonica que ràpidament va fer molt amics entre els animalons del bosc i va aprendre la llicó i mai, mai va deixar de banda dels seus jocs cap animaló encara que fos molt lleig d’aspecte.\nI conte contat, la papallona ja ha volat.”.\nPublicat per bons dies 3r a 2:11 Cap comentari:


¿L'Acta d'Inspeccion d'Hisenda és una despesa? | DiG Advocats Barcelona\n11 novembre¿L'Acta d'Inspeccion d'Hisenda és una despesa?\nAl final d'un procediment d'Inspecció Tributària sempre s'elabora el corresponent acta d'inspeccion d'Hisenda.\nHi ha diversos tipus d'actes en funció de la postura de l'obligat davant la proposta de correcció que li presenta l'Administració. Poden ser Actes amb Acord, actes en conformitat o Actes en Disconformitat.\nAl marge dels detalls propis de cada tipus, l'acta és, en general, un document final del procediment d'Inspecció que recull tota la informació sobre aquest procediment i les conclusions finals. I en ella s'inclouen, si s'escau, els imports a pagar derivats la correcció de liquidacions tributàries.\nAquests imports a pagar derivats d'un Acta d'inspeccion d'Hisenda es poden dividir en 3 tipus:\nÉs la part de l'impost que l'Agència Tributària considera que està pendent de pagament. És a dir, la diferència entre les declaracions inicialment presentades per l'obligat i les liquidacions corregides segons el criteri de l'Agència Tributària.\nDes 1 / 1 / 2008, amb l'entrada en vigor de l'actual Pla General de Comptabilitat, aquestes quotes només es tracten com a despesa si corresponen a un impost de l'exercici en curs. En aquest cas quedaran reflectides en el Compte d'Explotació, reduint el benefici.\nEn altres casos, les quotes d'exercicis anteriors hauran de comptabilitzar contra la comptes de Reserves, minorándolas i, en conseqüència, minorant també els Fons Propis de la societat.\nEn algunes ocasions, fins i tot tractant de quotes d'exercicis anteriors, pot ser que la seva correcció sigui deguda a successos o informació ocorreguts durant l'exercici en curs. En aquests casos, es podria considerar que la situació que motiva la correcció és actual i s'admetria la imputació de la quota com a despesa de l'exercici.\nL'Agència Tributària cobra el cost financer derivat del retard en el cobrament de la quota. El tipus d'interès de demora sol establir per llei cada any (sent del 3,75% en 2016). S'aplica sobre la quota a pagar després de la inspecció, pel període comprès des de la data en què va acabar el pazo voluntari de pagament de l'impost corregit, fins al dia de pagament efectiu.\nSeguint el mateix criteri i imputació temporal de despeses que la quota, els interessos corresponents al període transcorregut en l'exercici vigent seran tractades com a despesa, en el compte comptable corresponent a despeses financeres.\nPer contra, els interessos corresponent al període de "retard" que va transcórrer en exercicis anteriors hauran de comptabilitzar contra la comptes de Reserves, minorándolas i, en conseqüència, minorant també els Fons Propis de la societat.\nÉs important advertir que, actualment, hi ha diferència d'opinió respecte a la deduïbilitat fiscal dels interessos de demora, com a despesa deduïble de l'Impost sobre Societats.\nD'una banda, la Direcció General de Tributs (DGT) manté que aquestes despeses no tenen caràcter sancionador i, per tant, són deduïbles, segons Resolució de 4 d'abril de 2016. D'altra banda, el Departament d'Inspecció de l'Agència Tributària (AEAT) manté que aquestes despeses no són deduïbles, d'acord amb una Resolució del Tribunal Econòmic Administratiu Central de 5 de maig de 2015. Haurem d'esperar un temps per veure quin és el final d'aquest conflicte d'opinions, que manté actualment a l'obligat tributari en una incertesa inacceptable.\nLa sanció s'imposa en un expedient independent i es gradua segons diferents variables. Si bé el seu import es comptabilitzarà com a despesa de l'exercici, s'ha d'ajustar en l'Impost sobre Societats, per al qual no es considera deduïble.\nRecordeu que, segons la normativa comptable, les despeses s'han de comptabilitzar des del moment en què es perceben com previsibles. Així doncs, tot i que el Acta d'inspeccion d'Hisenda no sigui ferma encara, haurem de dotar la provisió corresponent dins l'exercici en el qual ja tinguem coneixement de la seva possible existència.\nadvocats barcelona, acta d'hisenda, bufet advocats barcelona, bufet d'advocats barcelona, bufets d'advocats prestigiosos, comptabilitzar acta, gabinets d'advocats a barcelona, inspecció d'hisenda, inspecció de l'agència tributària, els millors advocats, els millors advocats de barcelona, millors advocats, millors advocats barcelona, millors advocats penalistes barcelona, millors bufets advocats barcelona


La hipotèrmia millora la recuperació neurològica i cardíaca després d’una aturada cardíaca « Bloc del Clínic\nEl fred és una valuosa eina terapèutica que serveix per prevenir el dany neurològic i cardíac després de patir una aturada cardíaca. Així ho van afirmar especialistes en cardiologia de l’Hospital Clínic de Barcelona en el X Curs Pràctic d’Actualització Cardiovascular celebrat el passat 15 de novembre a la Universitat de Barcelona, marc de presentació de les últimes novetats en el tractament de les cardiopaties més freqüents i greus.La mort sobtada és un problema sanitari de primer ordre, sent l’infart de miocardi la seva causa més freqüent. Fins fa poc temps només una quarta part dels pacients eren reanimats amb èxit fora de l’hospital, i només un 10% sobrevivien i podien ser donats d’alta dels hospitals, molts d’ells amb seqüeles neurològiques greus. Aquest panorama està canviat amb les noves estratègies organitzatives per al tractament de l’infart.\nEn el cas de Catalunya, l’establiment del Codi Infart ha augmentat el nombre de pacients reanimats amb èxit pel Sistema d’Emergències Mèdiques (SEM). A més, la instauració en els hospitals de la hipotèrmia terapèutica, tècnica consistent en disminuir la temperatura corporal dels pacients a 33 º C per disminuir el dany cerebral, ha aconseguit disminuir a la meitat el nombre de pacients que presenta seqüeles neurològiques greus. Com a resultat, el nombre de pacients que actualment són donats d’alta sense seqüeles neurològiques importants després d’un aturada cardíaca s’ha duplicat, destaca el Dr. Xavier Bosch, cardiòleg de l’Hospital Clínic de Barcelona.\nEl Dr. Manel Sabaté, cap del servei de cardiologia de l’Hospital Clínic de Barcelona, afirma que el centre català s’aplica amb èxit la hipotèrmia terapèutica des de fa un any i mig, i en total tracten l’ordre d’1 o 2 pacients al mes (24 pacients a l’any, aproximadament), el que suposa una millora substancial en la recuperació neurològica d’aquests pacients que abans podien quedar en estat vegetal.\nEn l’àmbit de les arítmies cardíaques, entre les noves tècniques de diagnòstic i tractament destaca la utilització de la pilota de crioablació de les venes pulmonars per tractar la fibril·lació auricular, l’arítmia cardíaca més freqüent.\nLa crioablació permet l’aïllament de manera més senzilla i eficaç de les venes pulmonars, mitjançant una sola aplicació. El major benefici d’aquesta tècnica és que el tractament es realitza per congelació en un sol impacte, són les anomenades “single shot techniques”. “Amb aquesta tècnica evitem fer repetides aplicacions de radiofreqüència i aconseguim l’aïllament de la conducció en tota la circumferència de la vena, aconseguint disminuir la durada del procediment i el risc de complicacions per al pacient”, afirma el Dr. Lluís Mont, cap de la Unitat de Arítmies l’Hospital Clínic de Barcelona.\nNovetats terapèutiques en l’àmbit de les arítmies\nUna altra tècnica interessant és l’angiografia rotacional, mitjançant la qual és possible obtenir una angiografia (radiografia amb contrast) de l’aurícula esquerra i una imatge en 3 dimensions que possibilita treballar amb els Raigs X sobre un model tridimensional d’aquesta aurícula. Aquesta tècnica millora l’orientació temporal i espacial a l’hora de moure els catèters dins de l’aurícula esquerra.\nEstudi FAST. Durant el curs d’actualització cardiovascular es van presentar els resultats de l’estudi FAST de comparació de l’ablació quirúrgica mínimament invasiva respecte a l’ablació amb catèter en la fibril•lació auricular. L’ablació quirúrgica aconsegueix millors resultats en el seguiment, amb un percentatge més alt de pacients sense recurrències.\nD’altra banda, els nous desenvolupaments de programari de ressonància magnètica permeten visualitzar les zones d’interès en les cicatrius del cor, practicar l’ablació per prevenir arítmies ventriculars greus i la mort sobtada.\narritmias, cor, corazón, fibrilación auricular, fred, frío, hipotermia, muerte súbita, sabaté


El toc d’atenció (via Brunetti) de Donna Leon a Ada Colau | Gerard E. Mur\nEl toc d’atenció (via Brunetti) de Donna Leon a Ada Colau\nGerard E. Mur. BCNegra16.\nDonna Leon (Montclair, Estats Units, 1942) és una excel·lent autora de novel·la negra però, sobretot, el que no vol ser és una escriptora de tracte circumspecte i tediós. L’últim premi Pepe Carvalho rebutja rotundament aquesta idea que es té d’ella. La d’una persona extremadament seriosa, a qui li costa relaxar-se, deixar-se anar.\nDonna Leon va rebre el premi Pepe Carvahlo al Saló de Cent | Foto Gerard E. Mur\nAquest dijous, Leon, durant el discurs d’agraïment —després de rebre el guardó de mans de l’alcaldessa Ada Colau—, va lluitar per derrocar el que considera una falsa imatge seva, que Paco Camarasa, comissari de BCNegra, va recordar -sense fer-li gaire gracia a la guardonada- durant la introducció de l’acte. Va aconseguir girar la moneda de l’altre cantó amb un parlament saltejat d’intel·ligents consideracions i alguna historieta d’allò més curiosa. Per exemple, l’acte al Saló de Cent de l’Ajuntament hauria estat, segons l’autora, una tarda perfecta per cometre un assassinat. Leon busca incansablement noves formes de matar. “Quina serà la nova manera d’eliminar la víctima?”, es pregunta amb freqüència. S’ha de reinventar llibre rere llibre. Cada novel·la és una nova estratègia criminal. En el seu cas, encara és més difícil perquè no utilitza armes de foc. I no les utilitza perquè quan les té a les mans —en el món real— s’adona que les agafa a l’inrevés. Els seus criminals de paper intenten ser sofisticats i curosos. En l’última entrega de Brunetti, Les aigües de l’eterna joventut (Edicions 62), l’assassí ofega la víctima. Al consistori barceloní, Leon va mirar fixament la figura contundent i massissa que era el premi —una representació de l’inspector de Vázquez Montalban—. Era l’arma perfecta del vespre. Un cop d’estàtua sec i enèrgic al cap de l’objectiu. Malgrat que per a ella “no hi ha res com una bona empenta escales avall. És difícil saber què ha passat”.\nLa successora de Giménez Barlett, Petros Màrkaris o Henning Mankell va saber, doncs, combatre l’aparent seriositat que se li atribueix. Però sabia també que era el lloc i el moment per invocar la “fanàtica de l’ecologia” que duu dins seu. Canviava el to per introduir un tema greu —la destrucció mediambiental del planeta— que a ella i a Brunetti els preocupa. A les seves novel·les llegim com el mateix comissari no es permet més de quatre minuts de dutxa diària —per temor a “la policia de l’aigua”— i com s’erigeix un ferm defensor d’utilitzar el transport públic, el pintoresc vaporetto en el seu cas. “Sé que no és un tema agradable per parlar avui però el desastre ecològic que pateix Itàlia m’obsessiona. La part sud del país és un desastre. I el més trist és que tothom sap el que passa però calla. És una cosa que ha de ser dita en públic”, admetia, abans d’introduir la raó concreta de la seva militància: el turisme. Des del primer lliurament de la sèrie Brunetti, Mort a la Fenice (1992), Leon ha anat explicant els canvis que ha patit la ciutat. Canvis, la gran majoria, perjudicials i amb un detonant comú: l’epidèmia turística. Només va explicar que viure a Venècia s’ha convertit en un desig gairebé inassolible. Un amic seu, recordava l’escriptora, va voler intentar-ho i en preguntar el preu d’un pis de 150 metres quadrats la resposta immediata que va rebre va ser si el que volia era muntar un Bed & Breakfast. “El que fa el turisme en una ciutat és trist i devastador. Per això, us demano que veient el que ha passat a Venècia comenceu a treballar perquè no es repeteixi aquí”. Des del mateix ajuntament, la mare de Brunetti feia aquest delicat advertiment. Dirigit a qui a més poder té per solucionar una problemàtica cada cop més inflamada: l’alcaldessa Colau; darrere seu durant el discurs, potser visualitzant el polvorí de la Barceloneta.\nPerò a banda del turisme, l’obsessió per l’ecologia i la societat de Leon passa també per altres assumptes, tots traslladats als seus llibres: el canvi climàtic, el reciclatge, el tràfic d’armes, de persones, de drogues; els residus nuclears, els residus, en general… “El cluedo s’ha acabat”, deia per justificar l’actualitat que ocupa les planes de les seves novel·les, “el públic actual vol temes actuals, que l’afectin”. El de Leon és un gènere negre que avança paral·lel a la vida dels lectors. És l’estratègia que la nord-americana ha triat per dotar l’obra de certa novetat i evitar el perill literari de la novel·la negra: obviar la realitat i capficar-se massa en el crim. Simplement, la realitat està farcida de tot tipus de delictes. Tal com ho està la història de la literatura, fins i tot aquella que no considerem criminal. En una carta blanca final, Leon pensava en Èdip Rei de Sòfocles com la primera novel·la negra. Tampoc va oblidar l’obra de Dickens, citant-ne Bleak House, on apareix un dels primers inspectors de les lletres britàniques, el detectiu Bucket. I va voler tancar amb un consell i una cita que combinaven tot el que domina Leon: literatura i misteri. Les paraules de Wilkie Collins, l’autor de La dama de blanc, quan li van preguntar que recomanava per escriure novel·la negra: “Fes-los riure, fes-los plorar i fes-los esperar”. I uns versos de Philip Larkin: “Emborratxa’t de llibres. Els llibres són una muntanya de merda!”. Sens dubte, Leon no és una escriptora seriosa, malgrat que s’hi posi o ens ho pugui semblar.


Jo també em moro de calor al metro – LaColumna.cat\nInici / Societat / Fenòmens actuals / Jo també em moro de calor al metro\nTecnologia punta - suppedeletras.wordpress.com\nPublicat per Claudia Rius Barcelona 10 setembre, 2014 0\nUn article de Clàudia Rius\nEl metro. Terrible metro. Tots el fem servir i molts el trobem còmode, però de vegades alguna cosa falla: la gent, els sorolls, arrepenjar-nos a la porta del conductor i que hagi de sortir, la pudor corporal els mesos d’estiu (o no tan d’estiu), la temperatura… Uf, la temperatura. Per què fa tanta calor o tan fred al metro? Com pot ser que hi hagi tants avanços tecnològics i que nosaltres seguim havent de treure o posar-nos una o dues o tres capes de roba cada cop hi entrem? A partir d’avui ja podreu deixar d’enfadar-vos amb els tècnics d’aquest transport públic cada cop que una gota de suor us regalima front avall mentre viatgeu d’un lloc a un altre. Veureu que en petita mesura les explicacions que vénen a continuació també es poden aplicar a altres transports (va per tu, estimat ferrocarril).\nCom es calcula l’aire condicionat i per què segueixo tenint calor\nEl metro compta amb un armariet on hi trobem el control central de climatització, que consta de tres posicions per regular la temperatura: alta, mitjana i baixa. Així de fàcil. O això sembla. La qüestió és com calcular a quina d’aquestes tres opcions ha d’estar l’aire. I aquí ve el problema. Avui en dia no tenim només un sol model de vehicle: n’hi ha de més nous i de més vells, i les formes de mesurar la temperatura ideal van perfeccionant-se a mesura que avancen els anys i el coneixement.\nLes sèries de vehicles vells només fan càlculs de l’aire exterior que entra a les màquines per saber quina temperatura és la idònia, i a partir d’aquí els treballadors del transport trien entre si posar el regulador (si home, allò que us deia deia de l’armariet) a 25, 23 o 21 graus. En canvi, els nous models poden saber l’estat de l’aire dins dels túnels i estacions, o també quina és la temperatura que retorna a la màquina. És a dir, la màquina autosuficient pensa: tinc l’aire a mig gas i la temperatura de retorn és calenta, hauré de posar-lo més fort perquè aquesta gent no se’m desmaï. A part de tot això, TMB presumeix de que “en aquests trens més nous els equips apliquen un algoritme que té en compte la temperatura objectiu i la temperatura exterior, perquè no hi hagi massa contrast i la sensació sigui agradable”. Així que no, no us penseu que tot plegat és tan fàcil com apujar l’aire condicionat que alguns tenen a casa seva (tan de bo!).\nD’on coi surt l’aire fred, que m’hi quedo\nLa necessària alenada d’aire fred surt del sostre i les màquines que la produeixen estan distribuïdes entre els diferents vagons. La maquinària a la qual em refereixo són condensadores i evaporadores, que deixen anar el fred a través de difusors. El que si tenim sort notem sobre el nostre cap són els difusors. Que l’aire condicionat surti d’allà no significa que sempre el notem amb la mateixa intensitat. Depèn, sobretot, del volum de gent que hi ha dins del transport i del moment del dia en què pugem al metro. A les hores punta, totes les portes s’obren constantment i mentre la calor de les andanes entra, la refrigeració se’n va. També depèn de la potència de les màquines i del sistema d’ajustos automàtics de la temperatura amb que compta cada comboi.\nSalveu-me, a l’andana també m’ofego\nFa anys es va estudiar la possibilitat de posar aire condicionat a les estacions de metro, però es va descartar per un motiu de consum energètic. L’explicació tècnica que dóna el metro de Barcelona és aquesta (tranquil, per sort és un raonament apte fins i tot per aquells que no entenguessin ni un borrall a les classes de tecnologia): “El moviment constant de trens a través dels túnels provoca un efecte pistó, que trasllada les masses d’aire d’una banda a l’altra de les línies de metro”. I per tant, cada cop que per l’andana hi passés un metro, aquest portaria aire calent i la temperatura que s’hauria aconseguit gràcies a l’aire condicionat en els minuts en que no hi haguessin vehicles, desapareixeria. Caldria tornar a refrigerar l’ambient, i no és un plantejament viable perquè el consum energètic seria elevadíssim. Malgrat la xafogor que sentim quan entrem corrents a l’andana o quan entrem dins dels vagons, la tecnologia fa el que pot per fer-nos més fàcils els viatges en transport públic. Però tranquils, que sempre ens quedarà el ventall de tota la vida.\nbarcelona claudia rius metro temperatura TMB transport 2014-09-10\nEtiquetat: barcelona claudia rius metro temperatura TMB transport


Inici La firma El nostre ADN\nSTRATEX INSTITUTE és l’evolució de l’empresa STRATEX | Marketing Management, societat mercantil constituïda el 2001 i amb una activitat fonamentada en cinc eixos:\nLa consultoria estratègica i operativa basada en projectes, especialitzada en Màrqueting, eCommerce, Vendes i CRM\nEls serveis d'agència de Màrqueting 360º\nLa formació a empreses i professionals, en Vendes, Màrqueting i habilitats clau\nEn aquests 20 anys, la firma ha tingut l’oportunitat d’ajudar amb consultoria i formació comercial a més de 450 empreses i projectes d'emprenedoria de molt diversos sectors d’activitat. A més d’haver col.laborat en projectes d’ampli espectre amb desenes de partners especialistes en totes les disciplines del Màrqueting.\nSTRATEX INSTITUTE es posiciona com una empresa consultora, externalitzadora, agència i formadora de nínxol, per contribuir a professionalitzar les àrees Màrqueting i Comercial de les empreses i emprenedors.\nLa sinergia entre les unitats de negoci és evident. El know-how acadèmic reforça el talent consultor, a la vegada que l’experiència de camp de la consultoria i d'agència –viure el dia a dia de la realitat empresarial- aporta background a la divisió acadèmica.\nA les PIME i als emprenedors de poc els serveix que un consultor extern els diagnostiqui les mancances i els proposi les accions a implementar, si en la majoria dels casos no disposen dels recursos humans o de la capacitació per executar-les. Stratex Institute els ofereix diverses solucions per solucionar aquesta necessitat, tant amb els nostres propis recursos humans com formant i acompanyant al personal del client.\nOrientats especialment a millorar l'eficiència i eficàcia de les àrees Màrqueting i Comercial de les empreses, especialment de les PIME i projectes d'emprenedoria.\nValors com la confidencialitat, la transparència i la honestedat aplicats en tot moment en la relació amb els clients, proveïdors, partners i alumnes.\nCompromesos amb la millora de la competitivitat del teixit empresarial del nostre país.


Jornada Òmnia | Xarxa Òmnia\nInici > Jornada Òmnia\nLa Jornada Òmnia 2021, un espai per trobar-nos i caminar plegades cap a l'Òmnia que volem.\nL'organització, la dinàmica de funcionament i les temàtiques a debat, un dels factors més ben valorats de la Jornada.\nUn cop finalitzada la Jornada vam voler conèixer l’opinió de les seves participants amb una enquesta de valoració. En aquesta vam recollir aspectes ben diversos, tant qüestions organitzatives com de contingut.\nEn termes generals, la jornada ha estat valorada positivament (amb un 6,71 sobre 10). Se’n destaca la bona organització, el procés d’inscripció i acreditació, la dinàmica per afavorir la participació en línia, els diferents blocs temàtics i les temàtiques escollides per als grups de debat.\nTambé l’espai interactiu ha estat valorat molt positivament, l'activitat millor valorada en format presencial, ja que va satisfer la necessitat expressada per moltes dinamitzadores i dinamitzadors de trobar espais des d’on interrelacionar-se i compartir «moments d’esbarjo.»\nPel que fa als aspectes a millorar, les persones que van participar a la Jornada, tant presencialment com en línia, coincideixen en que els temps assignats als diferents blocs podria haver-se repartit diferent per tal d’escurçar l’espai de presentació del Marc Estratègic i poder-se allargar en els espais de debat. També van destacar la necessitat d’incloure més espais d’interrelació entre participants i d’abordar la qüestió de les condicions de les persones dinamitzadores.\nEn aquest enllaç podreu consultar els resultats de la valoració.\nQuè va passar a la #JornadaÒmnia2021?\nEl 3 de desembre vam celebrar la Jornada Òmnia 2021 al Palau Macaya, un espai on vam poder abordar la realitat de la bretxa digital a la nostra societat, així com visibilitzar la tasca del programa Òmnia com a element de cohesió social i acció comunitària a través de l’ús de les TIC. Una jornada on vam poder reconèixer tota la feina dels Punts Òmnia, compartir els reptes i línies estratègiques del programa i, reflexionar plegades sobre l’Òmnia que volem. Va ser un dia molt emotiu doncs, per fi, ens vam poder tornar a trobar de forma presencial amb gran part de les persones que formen aquesta gran família.\nEnguany la jornada va tenir un format híbrid: 70 persones van participar presencialment i 56 en línia. En aquest àlbum de fotos podreu veure algunes pinzellades visuals de la vivència.\nI, si us vau perdre la jornada o la voleu tornar a veure, podeu recuperar-la en aquests enllaós: part 1, part 2 i part 3.\nUna jornada dinàmica, diversa i divertida!\nEl Secretari d’Habitatge i Inclusió Social del Departament de Drets Socials, senyor Carles Sala i Roca, va donar la benvinguda a les 126 assistents agraint a totes les dinamitzadores, dinamitzadors i entitats gestores el seu compromís ferm amb la inclusió digital.\nPresentació del Pla Estratègic 2021-2025 del Programa Òmnia\nLa directora general de la Direcció General d’Acció Cívica i Comunitària senyora Cesca Domènech i Ruera, i el subdirector general de Cooperació Social i Voluntariat senyor Marc Viñas Artola van presentar el Pla estratègic 2021-2025 del Programa Òmnia «Estratègia Òmnia: Inclusió social i digital des de l'acció comunitària».\nEs tracta d'un document clau per a la Xarxa Òmnia doncs ens ajuda a consolidar i enfortir el Programa, fer-lo créixer i marcar el rumb, la visió, el camí, el full de ruta.\nAquest és el resultat de les conclusions extretes del procés participatiu "Construïm l'Òmnia del futur" desenvolupat el 2019, de les reflexions i aprenentatges que ens ha deixat la crisi de la Covid19 i de l’Estratègia de la Direcció General d’Acció Cívica i Comunitària (DGACC).\nLa senyora Cesca Domènech va destacar que «el Pla Estratègic ha de contribuir a blindar l'Òmnia i continuar avançant en el camí d'èxit que hem estat implementant en aquests 22 anys.»\nEl senyor Marc Viñas va aprofundir en els detalls del Pla Estratègic tot assenyalant que aquest ens ha d’ajudar a «entendre les TIC no només com un mer instrument, sinó com un element diferenciador per abordar les desigualtats socials i les bretxes digitals des d'una òptica comunitària". Els diferents canvis socials (augment dels fluxos migratoris, nous models de famílies, noves formes de participació ciutadana, allargament de l'esperança de vida...) i digitals (augment de l'ús d'internet i dispositius digitals, el boom de les xarxes socials, la robòtica educativa, l'administració electrònica...) han fet emergir noves necessitats que el Pla estratègic recull en sis elements principals a incorporar: Bretxes digitals, innovació social, interseccionalitat, perspectiva de gènere, acció comunitària i inclusió social i, treball per competències.\nEspai participatiu «L’Estratègia Òmnia: inclusió social i digital des de l’acció comunitària»\nLes professionals de la Fundació Ferrer i Guàrdia, Sandra Gómez i Hungria Panadero, van dinamitzar l’espai de debat al voltant de l’Estratègia Òmnia per tal de donar veu a les principals protagonistes en la implementació i desenvolupament del Marc estratègic 2021-2024 i debatre sobre els principals reptes d’aquesta nova planificació estratègica del Programa Òmnia. Amb una dinàmica molt participativa vam poder reflexionar al voltant de qüestions clau: Què és acció comunitària, quins elements ha d'incloure la definició d'inclusió social i digital, què cal prioritzar i, quins elements ha de tenir tota acció comunitària.\nEspai d’intercanvi i relació en grups de treball\nLes persones participants, en línia i presencialment, es van dividir en tres grups de debat dinamitzats per membres de l’Oficina Tècnica de la Xarxa Òmnia i la Direcció General d’Acció Cívica i Comunitària per poder compartir opinions, reptes i experiències al voltant de tres temàtiques que van ser escollides prèviament.\n1. Perfil professional de dinamització social i digital\n50 persones van participar d’aquest espai dinamitzat pel Víctor Álvarez , cap del Servei d'Acció Comunitària i Inclusió Social del Departament de Drets Socials, i la Laura Marino, tècnica referent del programa Òmnia, amb participació del Ricard Faura, cap del Servei d'Inclusió i Capacitació Digital del Departament de Vicepresidència i de Polítiques Digitals i Territori.\nEs van escoltar les demandes al voltant de la definició del perfil professional i es va prendre el compromís a seguir treballant per construir un perfil professional afí amb les especificitats dels punts Òmnia.\n2. Espais de trobada Òmnia\n29 persones van participar d’aquest espai dinamitzat per la Ilka Shosheva, tècnica referent del programa Òmnia. El tema es va presentar explicant a grans trets l’objectiu de treball del grup i fent un breu recorregut històric per entendre la importància de les Trobades Òmnia en el desenvolupament del Programa. Les múltiples intervencions de les persones participants van deixar palès l’ampli abast del tema i les diverses dimensions d’aquest. La part positiva va ser evidenciar aquest moment com a punt de partida i deixar constància de la necessitat d’un diàleg continuat per poder donar resposta a una demanda que és comuna a tots els agents implicats en el Programa Òmnia.\n3. Grup de comunicació\n23 persones van participar d’aquest espai dinamitzat per la Maria José Penella, cap de la Secció d'Avaluació i Coordinació de Plans del Departament de Drets Socials i, l’Ana de Blas membre de l’Oficina Tècnica.\nA partir d’una presentació sobre l’estat de la comunicació de la Xarxa Òmnia es van compartir les conclusions de l’enquesta de comunicació així com es va fer una introducció als canals, suports, estratègies i accions de comunicació de la Xarxa Òmnia. També les dinamitzadores i dinamitzadors van compartir les seves realitats comunicatives. Fruit de l’enquesta i del debat va sorgir la proposta de generar un grup de comunicació per poder repensar i millorar la comunicació dels punts Òmnia i de la Xarxa.\nDesprés dels grups de debat va arribar el moment de relaxar-nos i deixar anar les nostres habilitats artístiques amb el makey-makey i l’Scratch, dos eines interactives amb les que fer creacions musicals. Les participants presencials i en línia es van dividir en grups amb noms de referents femenins com Chieko Asakawa o Audrey Tang, i van generar 5 jingles sobre el programa Òmnia. Les dinamitzadores i dinamitzadors no només són molt bones professionals sinó que a més són artistes! En aquest enllaç podeu veure’n algun dels resultats.\nPer concloure la Jornada, el cap del Servei d'Acció Comunitària i Inclusió Social Víctor Álvarez, va agrair la presència de totes les ponents i assistents, i es va acomiadar fent un especial reconeixement al programa Òmnia com a garant d’inclusió social i digital.\nEns veiem ben aviat a la Jornada Òmnia!