Hospitals en Kallithéa - Directori - Llistat - Guia - Hospital - Nomarchía athinas - Attica - Grècia - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Grècia › Attica › Nomarchía athinas › Hospitals en kallithéa\nHospitals en kallithéa Nomarchía athinas > Attica > Grècia\nHospitals en Kallithéa recomanades:\nNo estàs bé? Necessites veure un metge? Consulteu aquesta base de dades d'hospitals Grècia per esbrinar què Hospitals en Kallithéa podeu anar per rebre atenció mèdica urgent. Segurament trobaràs aquí l'hospital més proper a tu.\nKallithéa és una àrea amb 107767 habitants. Tota la població d'aquest lloc té el seu hospital assignat, però res no l'impedeix de buscar un altre si no li agradava l'atenció hospitalària que li corresponia per proximitat. Per aquest motiu, en aquesta llista de Hospitals en Kallithéa us oferim una llista de tots els hospitals de la vostra ciutat perquè no us hàgiu de sentir molest per una atenció mèdica que no us mereixeu.\nSi heu cercat Hospitals en Kallithéa per un hospital que visita amb freqüència, ja sigui perquè és un pacient amb una malaltia crònica o perquè treballa al centre, consulteu el número de telèfon i l'adreça de l'hospital. Si veus algun error, contacta amb nosaltres.\nHospitals en Kallithéa per categoria\nSi no teniu assegurança mèdica, no voleu pagar una consulta en un hospital o clínica privada i necessita urgentment un especialista per veure'l, mireu aquí i trobareu tots els hospitals públics a Kallithéa (Grècia)\nLa recuperació de l'estat de salut abans de la malaltia depèn molt de la confiança que el pacient posa al metge i als altres professionals de la salut que l'atenen. Si busqueu un hospital privat Kallithéa (Grècia) que pugueu confiar, aquí ho trobareu\nMostrant 1 Hospitals en Kallithéa\nMés destacats Hospitals en Kallithéa\nLlistat de hospitals pròxims a Kallithéa


Acció per retirar deixalles de la cua del pantà d’Oliana - El Periòdic d'Andorra\nAcció per retirar deixalles de la cua del pantà d’Oliana\nCada any es constata que s’hi llancen un bon nombre de residus\nPublicat el Dissabte, 11 de maig de 2019 | 04:45 h\nDeixalles trobades a la zona on s’actuarà. | RÀDIO SEU\nLa campanya Let’s Clean Up Europe inclou novament aquest any una netejada col·lectiva a la cua del pantà d’Oliana, que es realitzarà avui a partir de les 10.00 hores.\nToni Olm, representant de l’Agència de Residus de Catalunya a l’Alt Urgell per a aquesta campanya, va explicar a RàdioSeu que aquesta ja és la tercera vegada que es fa aquesta acció, que té l’objectiu de contribuir a millorar l’estat d’aquesta zona de l’Alt Urgell. Olm agraeix la col·laboració dels molts veïns que ja s’hi impliquen cada any, però alhora lamenta que aquesta jornada serveix per constatar que al pantà s’hi llencen «molts residus». Així, entre les restes que els voluntaris hi troben, hi ha especialment objectes com ara bastonets per a les orelles, encenedors, bombetes i tota mena de plàstics i pneumàtics. Sobre aquest darrer punt, enguany la Confederació Hidrogràfica de l’Ebre finançarà la retirada de rodes, perquè és la part més costosa.\nOlm calcula que, en només tres anys, amb aquestes campanyes han retirat del pantà entre 60.000 i 70.000 quilos de residus; i es calcula que això representa, «sent optimistes», entre un 20% i un 25% dels que encara hi ha abocats. Davant de la magnitud d’aquesta xifra, l’ARC creu que l’activitat pot servir perquè tothom prengui consciència del «greu problema» que hi ha sota les aigües del pantà i de la necessitat de pensar-s’ho dues vegades abans de llençar-hi algun objecte, especialment pel que fa als plàstics.\nEls voluntaris es trobaran al Pont d’Espia pels volts de 3/4 de 10 del matí, i des d’allà aniran al lloc on es fa enguany la neteja, que és dins del terme municipal de Fígols i Alinyà, prop de l’encreuament del riu de Perles. Al final de l’acció, els participants són obsequiats amb un dinar per part dels ajuntaments implicats.


La gresca i la xerinola s'apoderen de la Gran Rua de Carnaval de Lleida | Lleida.com\nLa Gran Rua de Carnaval de Lleida ha omplert aquest dissabte a la tarda els carrers de la ciutat de gresca i disbauxa. La jornada festiva ha començat amb el pregó de Carnaval a càrrec de Sa Majestat Pau Pi, que en un to satíric ha repassat els fets més destacats d'aquest darrer any a la ciutat, l'actualitat política de Catalunya i de l'estat espanyol. El pregó ha donat pas a la rua, que ha tingut com a punt de sortida i arribada els Camps Elisis. Hi han participat un total de 42 carrosses d'entitats, col·legis i colles, i 13 comparses. Superherois, atletes olímpics o víkings són algunes de les disfresses que s'hi ha vist, així com d'altres més reivindicatives que demanaven salvar el planeta o a favor de la pagesia.\nLa jornada ha començat poc abans de les sis de la tarda amb el pregó que ha pronunciat el rei del Carnestoltes, Pau Pi. Amb un to satíric, Sa Majestat ha fet un repàs als fets més destacats de l'any a Lleida, i entre ells ha recordat que la ciutat encara no té un nou Museu Morera ni una estació d'autobusos "com Déu mana". Ha continuat assenyalant que a la ciutat ha pujat l'aigua, l'IBI, el transport i, "sobretot", els parquímetres. També ha dit que al nou ajuntament "no li agraden les banyes", ja que ha retallat les ajudes a les associacions i a l'Aplec del Caragol. Pau Pi també ha comparat el Parlament amb un ring de boxa "a veure qui pega més fort". Finalment, i abans de donar pas a la rua, el rei del Carnestoltes ha proclamat, ordenat i manat la "República independent de la monarquia de Pau Pi".\nLa Gran Rua de Carnaval, que ha començat a les sis de la tarda, ha tingut com a punt de sortida i d'arribada els Camps Elisis de la Capital del Segrià. Ha enfilat per l'avinguda de les Garrigues i ha travessat el Pont Vell, direcció la rambla Ferran fins a la plaça Berenguer IV, on ha girat cua i ha desfet el camí fins tornar al punt de partida.\nMés de 20.000 persones, entre participants i públic, han gaudit de la Rua, que enguany ha comptat amb un total de 42 carrosses i 13 comparses. Mims, els Monstre de les galetes, Víkings o atletes dels Jocs Olímpics, són algunes de les disfresses que han desfilat per la rua. També se n'han vist d'altres més reivindicatives, com les viudes de "l'enterrament de les pensions", les quals s'han mostrat "molt tristes" perquè s'han quedat "sense pensions i sense drets". Per la seva banda, el Rafa, de l'AMPA de l'Escola Episcopal ha indicat que la seva carrossa ha representat "la situació de contaminació actual i que els nens i les nenes són l'esperança per aconseguir un món millor". Així mateix, alguns dels tractors que han participat a la rua també han portat pancartes i missatges a favor de la pagesia.\nLa rua de Carnaval és l'acte central d'aquesta celebració, que va donar el tret de sortida el dijous gras amb la tupinada popular i que finalitzarà aquest proper dimecres dia 26 amb la vetlla de les despulles de Pau Pi i l'enterrament de la Sardina.\nSuspesa la Festa de les Trementinaires, prevista 30 i 31 de maig


EXERCITEM LA MEMÒRIA\nA les 10:00am 12:00pm\nActualment sabem que l'entrenament en habilitats de la memòria proporciona una millora en l'estat cognitiu i emocional de les persones. El taller constarà de dues parts; una primera on identificarem hàbits saludables que poden millorar la nostra memòria, i una segona de caire més pràctic. En aquest darrer bloc realitzarem exercicis i activitats per exercitar l'atenció, l'orientació, la motricitat fina i les capacitats cognitives en general.\nDilluns 14 de gener de 10 a 12 h a la CMC La Unió\nActivitat gratuïta, imprescindible inscripció


Una jornada a Vic posa en contacte tots els agents del sector gastronòmic | Osona.com\nUna jornada a Vic posa en contacte tots els agents del sector gastronòmic\nPresentació de productes, tastets, conferències, tallers i un concurs de joves cuiners.\nper Redacció osona.com, 7 de juny de 2010 a les 15:34 |\nJornada «De la terra a la cuina» Foto: Xevi Mas\nVic va acollir el passat dissabte, a l'Edifici del Sucre, la I Jornada “De la terra a la cuina”. El mateix dia es va lliurar el IV Campionat de Joves Cuiners que organitza el Gremi d'Hostaleria d'Osona amb la col.laboració de l'Escola d'Hostaleria d'Osona. El guardó se’l va emportar David Caballero, de Sant Sadurní d’Anoia, que va cuinar un bacallà amb sopa freda de verdures. Els finalistes van conèixer els ingredients cinc minuts abans de començar el concurs.\nAl voltant d'aquest esdeveniment es van organitzar tot un seguit d’activitats relacionades amb la gastronomia. Aquesta iniciativa, impulsada des del Consell Comarcal d'Osona i la Fundació Osona Gastronomia, té l’objectiu de posar en contacte els diferents agents del sector per parlar de producte, cuina i gastronomia, però també d’atreure al públic interessat en aquest tipus de propostes.\nAquest esdeveniment neix amb l’ambició de reunir productors de tot Catalunya i, a banda d’exposició i venda de productes alimentaris locals i artesanals, va comptar amb un programa d’activitats que va incloure tastos guiats, conferències, tallers i demostracions gastronòmiques.\nHi havia diferents espais:\nMERCADAL, on els productors artesans agroalimentaris van fer venda i promoció dels seus productes. Hi participaven, a més dels productors de la comarca, productors d'altres comarques de la província i de Catalunya.\nCONFERÈNCIES: n’hi va haver una sobre el marketing del producte local agroalimentari de qualitat a càrrec d'una especialista en marketing de la comarca i una altra a càrrec d'en Fermí Puig que va tractar sobre “La importància del producte a les cuines”. Hi va haver també la presentació d'Osona Terra (Associació de productors de la comarca d'Osona) i de la plataforma comercial Mont-Soliu (productors artesans de les comarques gironines).\nTASTOS: hi va haver un seguit de tastos guiats: un de bacallaneria, un de la DO Olis de les Garrigues, un de castanyes a càrrec de la Castanya de Viladrau i on van torrar castanyes in situ, un de set formatges artesans de Catalunya, a càrrec d’ACREFA, la presentació de la campanya "Entrepans de llonganissa de Vic" a càrrec de la IGP Llonganissa de Vic.\nTALLERS: hi va haver un taller de cockteleria a càrrec d'en Xavier Iglesias, professor de cockteleria de l'Escola Superior d'Hostaleria de Barcelona i que va realitzar cocktails amb productes presents el dissabte com: fruites, verdures, formatges...\nPRESENTACIONS: els productors presents que ho van desitjar van poder fer presentacions dels seus productes. Hi ha haver la presentació de la implantació de la marca Cuina Catalana en els restaurants de Catalunya.\nCONCURS DE JOVES CUINERS: Final tipus “duel “ entre els dos finalistes del concurs, utilitzant productes artesans del Mercadal. Guiat per en Fermí Puig.\nActivitats destacades, una per una\nDegustació d’olis de la Denominació d’Origen Les Garrigues (durant tot el dia, a càrrec de la gerent de la D.O.\nTast de 7 formatges Catalans, a càrrec del gerent d’ACREFA ( Associació catalana de formatgers artesans ) Oriol Urgell a les 16’30h a la Sala Sert.\nTorrada de Castanyes de Viladrau, a càrrec de l’associació Castanya de Viladrau a l’exterior del recinte, a partir de les 12h.\nLa Cofradia del Bacallà de Catalunya, amb el seu representant Joan Portet va fer dos tastos sensorials de bacallà, un al matí pel públic en general al Mercadal, i un a les 17 h. de la tarda pels professionals a la sala Sert.\nPonència d’Eva Torrents, directora de Divik, comunicació i màrqueting amb el títol "Petits productors i marketing: un dream team?" A les 11h. a la sala de plens del Consell Comarcal.\nPonència de Xavier Oliver, cap de màrqueting de l’empresa X. Oliver Associats amb el títol "I love gastronomia". A les 11:30 h a la sala de plens del Consell Comarcal.\nPresentació de la campanya “ Entrepans de llonganissa de Vic “ a càrrec d’Urbici Escudé, president de la I.G.P.Llonganissa de Vic. A les 12:30h.\nPresentació de la plataforma Mont-soliu, de productors artesans de les comarques gironines a càrrec del directiu de l’empresa Albert Morejón. A les 10’30 a la sala de plens del Consell Comarcal.\nPresentació de la implantació de la marca Cuina Catalana als restaurants de Catalunya, a càrrec de Xavier Mestres, president de l’institut Català de la cuina i de Pepa Aymemi, directora i fundadora de la Fundació Institut Català de la Cuina.\nTaller de cocteleria amb productes artesanals a càrrec de Xavier Iglesias, professor de l’Escola Superior d’Hostaleria de Barcelona. A les 13’30h. a la entrada del recinte.\nPresentació d’ Osona Terra, Associació de pagesos, artesans i oficis de boca d’Osona, a càrrec de Pep Palau. A la sala de plens Del Consell Comarcal a les 12 h.\nPonència del cuiner Fermí Puig, del restaurant Drolma de Barcelona amb el títol “ La importància dels producte de qualitat a les cuines”. A la sala Sert a les 16 h.\n- Veure programa d'actes\nEconomia, gastronomia, cuiner, Escola d'Hostaleria d'Osona, Consell Comarcal d'Osona\nPer Anònim el 7 de juny de 2010 a les 16:30\nUn altre fracàs de l'Ayats, el que no es pot entendre com les institucions,el gremi etc... Encara i confien despres del resultat del Forum gastronomic que va fer.


Ràdio Olot i l’Hoquei Olot s’uneixen en una temporada històrica » Ràdio Olot\nRàdio Olot i l’Hoquei Olot s’uneixen en una temporada històrica\nLa sintonia del 98.1fm ha fet l’aposta per un esport elèctric i a l’alça a la nostra comarca. Demà, la primera retransmissió\nImatge: Nuri Marguí (CHO)\nL’hoquei patins i la ràdio són la combinació perfecta. Amb motiu de l’ascens del club olotí a l’Ok Plata, aquesta casa juntament amb el club van començar a preparar el que havia de ser una oportunitat d’or per acostar aquest esport a través del 98.1fm. En els últims anys, l'interès en l’hoquei patins ha crescut a la nostra ciutat i aquesta casa referma la seva aposta pels directes esportius. El narrador de l’Hoquei Olot a Ràdio Olot és Roger Isern.\nUn des motius per apostar per aquest esport, ha estat el dinamisme i electricitat que transmet per un mitjà com la ràdio. Durant el 50 minuts de joc real, les aturades per temps mort, les boles aturades i el caliu del públic fan més fàcil la retransmissió. El cap d’esports de Ràdio Olot és David Planella.\nDemà dissabte a partir de dos quarts de vuit del vespre comencen les retransmissions de l’Hoquei Olot a Ràdio Olot. Un camí que unirà l’emissora i el club durant tota la temporada tant en els partits a casa com el que es disputin fora de la pista Josep Jou.


Constitució de la Càtedra "Walter Benjamin, Memòria i Exili"\nLa tardor de 2012, la Universitat de Girona, l’Ajuntament de Portbou i el Consorci del Museu Memorial de l’Exili (MUME) van constituir la Càtedra Walter Benjamin, Memòria i Exili. Aquesta càtedra, dependent de la Universitat de Girona i amb seu compartida entre Girona, La Jonquera i Portbou, actuarà com a espai permanent d'estudi, reflexió, investigació i difusió de temes relacionats amb Walter Benjamin, la memòria i l’exili.\nAmb la creació d’aquesta Càtedra Walter Benjamin, Memòria i Exili, el director de la qual és el doctor Jörg Zimmer (Departament de Filosofia), es vol visualitzar la presència, en territori gironí, d’aquest personatge mundialment conegut. A més, a banda del tractament acadèmic que naturalment reben aquestes temàtiques i la vida i obra de Walter Benjamin, també es pretén aconseguir una millor difusió de totes aquestes qüestions al conjunt de la societat gironina. Per tant, els objectius de la creació de la càtedra serien preservar el llegat benjaminià i del seu temps, l’actualitat de la seva obra acadèmica i cultural vinculada amb l’estudi de l’exili com a fenomen general i la transferència de tot aquest important llegat al conjunt de les comarques gironines.\nLa creació de la càtedra ha d’ajudar a la consolidació de les activitats ja impulsades pel MUME i contribuir a la preservació de Portbou com a lloc de memòria essencial i de caire internacional al voltant de la figura del filòsof judeoalemany Walter Benjamin.\nLa Càtedra podrà dur a terme els tipus d'activitats següents:\n1. Congressos, seminaris, simposis, jornades, tallers, etc., sobre temes d'actualitat dins l'àmbit de la Càtedra, amb la participació d'especialistes de prestigi reconegut. Aquestes activitats s'adreçaran a un públic especialitzat o bé seran activitats obertes a tothom, segons les temàtiques i els interessos.\n2. Activitats de tot tipus, com cursos o cicles de conferències, adreçades a col·laborar i difondre directament les activitats i exposicions organitzades pel Museu Memorial de l’Exili i els Simposis Internacionals sobre Walter Benjamin de Portbou.\n3. Accions d'impuls i de canalització de projectes de recerca en el marc de la investigació relacionada amb Walter Benjamin.\n4. Edició i publicació de tot tipus de treballs científics o de divulgació relacionats amb els temes propis de la Càtedra.\nNotícia al diari El Punt Avui (1/09/2012)\nExposició temporal al Museu d'Història dels Jueus sobre Walter Benjamin


Dídac Nadal: «Si hem de parlar de línies vermelles, no pactarem amb cap partit del bloc 155» | NacióTarragona\nDídac Nadal: «Si hem de parlar de línies vermelles, no pactarem amb cap partit del bloc 155»\nL'alcaldable de Junts per Tarragona respon les preguntes fetes pels lectors de NacióTarragona\nper Redacció, Tarragona, 16 de maig de 2019 a les 19:01 |\nDídac Nadal, alcaldable de Junts per Tarragona. | Jonathan Oca\nDies enrere el diari NacióTarragona va publicar la notícia Candidat, tinc una pregunta per a vostè. La intenció era que els lectors del diari fessin preguntes als diferents candidats i candidates que es presenten el pròxim 26-M a les eleccions municipals de Tarragona. Durant aquest període de temps, n'hem recollit unes quantes i aquestes són les respostes dels alcaldables. En aquest cas, el protagonista és Dídac Nadal, cap de llista de la Junts per Tarragona.\n-Creu que ser el fill de l'exalcalde Joan Miquel Nadal li servirà per esgarrapar més vots?\n- El meu pare té un perfil de polític amb el qual m'identifico perquè va ser valent, va ser capaç de prendre decisions i decidir. I quan fas això, hi pot haver gent que pot tenir un bon record i altres persones que ni tan sols vulguin escoltar-me. Però, pensant que el meu avi també va ser polític, del Partit Socialista, a mi no em genera cap problema. Estic orgullós de tots dos, és la meva motxilla i la portaré sempre.\n"El meu pare té un perfil de polític amb el qual m'identifico perquè va ser valent, va ser capaç de prendre decisions i decidir"\n-Què pensa fer amb el nyap del Jaume I si assoleix l'alcaldia, una herència del mandat de l'exalcalde Nadal?\n- El senyor Ballesteros no només va votar favorablement al consell de l'EMT pel Jaume I, sinó que des que és alcalde, fa 12 anys, està perdent un milió d'euros anual per un espai que vol mantenir tancat, s'estan perdent més diners dels que es van gastar.\nFa molts anys que es podria haver convertit en un pàrquing públic, però sembla que al govern local, per algun motiu, li surt més a compte mantenir-lo com està. L'actual alcalde, l'any 2007, va prometre que en tres mesos el pàrquing convencional estaria fet, anys després va fer una consulta ciutadana que també ha quedat en res. Si hi hagués hagut voluntat real, ja estaria funcionant.\nApostem per un pàrquing públic, davant la gran necessitat que hi ha d'aparcament a la Part Alta de la ciutat. Això permetrà sumar 318 places públiques més amb una tarifa de preus unificada i que rebaixarem a tres euros màxims al dia. També, amb reunions prèvies amb totes les entitats implicades, s'estudiarà la possibilitat que aquest pàrquing ofereixi una solució als pares i mares del col·legi Lestonnac l'Ensenyança com per exemple (cal parlar-ho i consensuar-ho abans) que els primers 15 minuts siguin gratuïts.\n-Pactaria amb Ballesteros per governar a la ciutat si li oferís mig mandat com a alcalde?\n- No estem aquí per pactar amb ningú, sinó per canviar l'alcaldia de l'Ajuntament de Tarragona. No tenim la urgent necessitat d'entrar al govern de la manera que sigui ni com sigui. Estem aquí per canviar la forma de governar i això només ho podrem fer amb Junts per Tarragona a l'alcaldia.\nSi hem de parlar de línies vermelles, no pactarem amb cap partit del bloc 155 perquè volem un govern tarragoní que sigui plenament democràtic. A partir d'aquí, valorarem les propostes polítiques de la resta de formacions. Hi ha qüestions que considerem cabdals com són la participació ciutadana, la transparència en la gestió, l'acompanyament i el suport a totes les entitats veïnals, culturals, socials i econòmiques de la ciutat; la cohesió social, la millora urgent de l'espai públic... Haurem de veure qui està disposat a posar tots aquests grans canvis que necessita Tarragona com a absolutament prioritaris.\n"No estem aquí per pactar amb ningú, sinó per canviar l'alcaldia de l'Ajuntament de Tarragona"\n-Els equipaments culturals necessiten manteniment i estar a l'alçada dels tarragonins. Portarà a terme alguna mesura per això?\n- És urgent posar fi a la gran manca d'equipaments culturals que Tarragona pateix des de fa massa anys. Són molt escassos i els pocs que hi ha no es troben en les condicions mínimes adequades.\nProposem realitzar una inspecció tècnica a tots els equipaments culturals i històrics de la ciutat per tal de determinar l'estat de les estructures i la seva adaptació a la normativa -accessibilitat, seguretat, eficiència energètica...-. Són molts els espais culturals que han patit les conseqüències de la manca d'inversió en conservació i manteniment com són el Teatre Tarragona, el Teatre Metropol, el Teatre Auditori del Camp de Mart, Ca l'Agapito, la Quinta de Sant Rafael, les Voltes del Pallol, l'Antiga Audiència, l'Amfiteatre i la Torre del Pretori.\n"Són molts els espais culturals que han patit les conseqüències de la manca d'inversió en conservació i manteniment"\nPer responsabilitat vers la ciutadania, no podem permetre que els equipaments culturals segueixin rebent només reparacions puntuals quan hi ha una urgència. Un cop feta la necessària inspecció tècnica apostem per crear una comissió de control i seguiment per posar en marxa un pla de millora dels equipaments culturals, establir un calendari d'actuacions en funció de la urgència i disposar d'una partida pressupostària anual destinada exclusivament a executar els treballs de conservació, manteniment i rehabilitació.\nL'Ajuntament, l'administració més pròxima a la ciutadania, és la que no només té la competència legal en matèria de promoció de la cultura i equipaments culturals, sinó que té l'obligació de fomentar i treballar per l'assoliment de les fites que la cultura promou.\nD'altra banda també és una condició indispensable pel bon funcionament dels equipaments culturals readmetre els treballadors acomiadats del Museu d'Història i millorar les condicions laborals de tot el personal que treballa en els espais culturals, com és el cas dels teatres.\nEleccions municipals 2019, Eleccions municipals Tarragona 2019, Política, Junts per Tarragona, eleccions municipals 2019, entrevista, candidat, preguntes lectors, eleccions Tarragona 2019, Dídac Nadal


Lluís Torró: La política del PP està matant el Xúquer (i el que s'albira a l'horitzó encara és pitjor...)\nLa política del PP està matant el Xúquer (i el que s'albira a l'horitzó encara és pitjor...)\nXúquer Viu ens ha fet arribar una completíssima PNLL als grups de l'oposició a Les Corts. M'ho he pensat molt (per la seua extensió) però finalment he decidit reproduir-la. Si teniu la paciència de llegir-la sencera us fareu una idea molt clara de com està el tema i quin és el futur que l'actual proposta de Pla de Conca li reserva al riu: un desastre. La foto és el moment en el que els tres diputats que ens ocupem de la qüestió vam registrar simultàniament tres PNLLs idèntiques (així es debatran conjuntament a una comissió).\nJuan Ponce, Francesc Signes i jo mateix\nUn element central per a la recuperació d’aquest ecosistema és la gestió de l’aigua: els volums d’aigua i la qualitat d’eixa aigua. Des de fa més d’una dècada els científics han conclòs que l’element estratègic que condiciona l’eutrofització del llac i la pèrdua de la biodiversitat aquàtica és l’elevada concentració de fòsfor de les aigües del llac, resultants de les elevades concentracions de fòsfor de bona part de les aigües que arriben al llac: aigües residuals urbanes (domèstiques, industrials i pluvials) sense depurar i aigües residuals urbanes depurades –que inclús comptant amb tractament terciari i concentracions de fòsfor molt inferiors als llindars màxims requerits per la legislació vigent, encara són massa altes per no generar eutrofització en el llac de l’Albufera.\nLa proposta de Pla tampoc no estableix amb claredat que els recursos transvasats al Vinalopó tindran com a destinació la clausura de pous i la substitució de recursos subterranis dels aqüífers en mal estat del Vinalopó dedicats exclusivament a l’agricultura.\n4- Exigir a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que els cabals ecològics mínims del riu i de l'Albufera s'incrementen significativament i que s’establisquen la resta de components del règim ecològic de cabals establerts en la legislació. A més a més, en el cas de l’Albufera de València el Pla Hidrològic haurà de garantir que les aportacions per satisfer els requeriments ambientals seran recursos naturals que tindran una qualitat adequada –lliures de fòsfor- i que s’evitarà l’arribada al llac de aigües residuals sense depurar així com l’entrada directa d’aigües residuals depurades, inclús encara que compten amb tractament terciari. Per tal de garantir la seua efectivitat com a mesures que contribuisquen a la millora de l’estat d’aquestes masses d’aigua, i per tant al compliment de la Directiva Marc de l’Aigua i de la Llei d’Aigües, dit règim ecològic de cabals ha de considerar-se una restricció de caràcter general als sistemes d’explotació i implementar-se amb l’entrada en vigor del pla.\nPublicat per EUPV a 12:27\nEtiquetes de comentaris: aigua, Albacete, Albufera, Directiva Marc de l'Aigua, La Manxa, La Ribera, medi ambient, Nova Cultura de l'Aigua, Pla de Conca del Xúquer, transvasament Xúquer-Vinalopó, València


Casa amb piscina i vista a la mar en venda a Roses\nMagnífica casa moderna amb vista a la mar en venda a Roses\nCasa de 4 dormitoris i magnífica vista a la mar a Roses\nGaratge\t45 m2\nSuperfície\t121 m2\nSituada en les altures de Roses, aquesta magnífica casa moderna té vista sobre la platja de Canyelles i ofereix una vista impressionant a la mar.\nConstruïda en 3 nivells amb ascensor privat, consta de:\nA la planta baixa: garatge privat de 45 m2\nAl primer pis: tres habitacions dobles incloent una suite amb vestidor i bany privat, un bany addicional.\nAl segon pis: un bell i lluminós saló amb cuina americana equipada i llar de foc, una terrassa que ofereix una vista espectacular de la mar i la platja, un lavabo de convidats.\nA la part superior hi ha un solàrium amb piscina.\nEn una planta intermèdia hi ha un quart dormitori amb bany amb dutxa.\nEs ven completament moblada i equipada, aquesta casa ofereix una excel·lent rendibilitat de lloguer.


Com connectar el meu iPad a una impressora sense fils\nPrincipal » Guies » Com connectar el meu iPad a una impressora sense fils\nÉs probable que la comoditat de la impressió sense fils sigui evident per a qualsevol propietari de petites empreses que vagi en moviment. Afegit a la mobilitat que ofereixen les tauletes i els telèfons intel·ligents iPad d’Apple, poques vegades us molesten quan esteu fora de l’oficina perquè ja no necessiteu una connexió per cable a la vostra impressora iPad o iPhone. La utilitat AirPrint d’Apple fa que la connexió entre el dispositiu Apple i les impressores AirPrint compatibles sigui ràpida i senzilla.\nLa forma més eficient d’imprimir des d’un iPad utilitza la funció AirPrint integrada als dispositius iOS d’Apple.\nCom afegir una impressora a un iPad\nA diferència de molts sistemes operatius, els dispositius iOS no configuren les impressores mitjançant les opcions de Configuració o menús similars. Enceneu la impressora i obriu una aplicació estàndard per a iPad, com ara Mail. Toqueu la icona "Compartir" i seleccioneu "Imprimeix". Toqueu "Selecciona impressora" i toqueu la impressora sense fils compatible amb AirPrint a la llista d'impressores disponibles. Ja podeu imprimir. Trobareu la icona de Compartir a la majoria d’aplicacions de l’iPad.\nImpressió d'un document en un iPad\nLa forma més senzilla d'imprimir des del vostre iPad o qualsevol altre dispositiu Apple compatible és mitjançant la funció AirPrint integrada. Hi ha altres alternatives si no teniu una impressora compatible amb AirPrint. Tot i això, la majoria d’impressores de models actuals dels principals fabricants d’equips inclouen el suport d’AirPrint.\nObriu l'aplicació des de la qual voleu imprimir a l'iPad.\nToqueu la icona "Comparteix" de l'aplicació i seleccioneu "Imprimeix" si està disponible. Moltes, però no totes, són compatibles amb AirPrint.\nSeleccioneu una impressora al quadre de diàleg "Opcions de la impressora". És possible que ja apareguin les impressores AirPrint disponibles.\nTrieu altres opcions, com ara el nombre de còpies, pàgines i impressió en color o en blanc i negre.\nToqueu "Imprimeix" a l'extrem superior dret del quadre de diàleg.\nAirPrint va aparèixer per primera vegada en dispositius Apple que executaven el sistema operatiu iOS 4.2. Des de llavors està integrat en tots els dispositius iOS, inclosos l’iPad Pro, l’iPad i l’iPad 4 Mini.\nCom imprimir sense una impressora AirPrint\nTot i que la funció AirPrint és molt còmoda, algunes impressores sense fils encara no són compatibles amb AirPrint. És possible que el vostre dispositiu pugui utilitzar-los correctament, però això depèn més de la capacitat de la impressora que de l'iPad.\nLes impressores que poden configurar un punt d’accés sense fils es poden connectar a l’iPad mitjançant Configuració i Wi-Fi. És probable que el fabricant de la impressora tingui una aplicació per utilitzar amb dispositius iOS. Per exemple, Canon, Hewlett-Packard i Lexmark tenen aplicacions iOS per utilitzar-les amb les seves impressores compatibles. L'ús d'aquestes aplicacions s'aproxima a la funció AirPrint, però hi ha passos addicionals que varien segons el fabricant.\nTambé hi ha aplicacions de tercers, com AirPrint Activator, que ofereixen alternatives a AirPrint. L'èxit d'aquestes aplicacions torna a dependre més de la impressora que del dispositiu iOS. Algunes impressores permeten configurar una adreça de correu electrònic de manera que pugueu imprimir per correu des de qualsevol dispositiu. La impressió Bluetooth també és possible, però aquesta opció és relativament limitada a les impressores.


Europa afronta Nadal amb restriccions i cancel·lacions d'esdeveniments multitudinaris\nEuropa afronta Nadal amb restriccions i cancel·lacions d’esdeveniments multitudinaris\nLes grans ciutats europees cancel·len les celebracions amb aglomeracions i tanquen les discoteques arran del repunt de la pandèmia\nEuropa afronta un nou Nadal amb restriccions i cancel·lacions d’esdeveniments multitudinaris per la nova onada de contagis de covid-19 i la variant òmicron. Les grans ciutats europees han suspès els esdeveniments al carrer durant les festes per evitar grans aglomeracions i les discoteques també seran tancades. Com en el cas de Barcelona, que ha cancel·lat la tradicional festa de Cap d’Any a Montjuïc, París, Londres, Amsterdam i Berlín tampoc no faran cap festa multitudinària per celebrar l’arribada del 2022. En aquestes suspensions, a més, cal afegir les restriccions a les trobades en grup, limitades a poques persones a la majoria de països europeus.\nLa variant òmicron duplica els casos cada dos dies o tres, segons l’OMS\nEn el cas de París, l’ajuntament ja va anunciar la setmana passada que no es faran els tradicionals concerts i castells de focs als Camps Elisis la nit de Cap d’Any. Tot i no prohibir expressament esdeveniments en què pugui haver-hi aglomeracions, el primer ministre francès, Jean Castex, ha demanat als consistoris que s’abstinguin de fer cap festeig aquesta nit, durant la qual també estarà prohibit el consum d’alcohol al carrer. A l’estat francès, les discoteques estan tancades fins el 6 de gener i es prohibeix de ballar a bars i restaurants.\nLondres també ha anul·lat la celebració de Cap d’Any a causa de l’augment dels contagis de covid-19. “Serà molt decebedor per a molts londinencs, però hem de prendre les mesures adequades per reduir la propagació del virus”, ha assegurat el batlle de la capital britànica, Sadiq Khan. Londres preveia de celebrar l’arribada del 2022 amb un esdeveniment amb 6.500 persones a Trafalgar Square.\nA Anglaterra, les discoteques es mantenen obertes i s’hi pot accedir mostrant el certificat covid. En canvi, Gal·les les ha tancades i Escòcia ha anunciat restriccions als esdeveniments.\nA Berlín se celebraran els tradicionals concerts i castells de focs a la Porta de Brandenburg, però es faran sense públic i es podran seguir per televisió. “A causa de la situació de la política sanitària, els organitzadors han decidit de fer que l’espectacle sigui únicament una producció de televisió”, ha apuntat el consistori berlinès. A Alemanya, a partir del 28 de desembre es tancaran les discoteques i les reunions privades es restringiran a un màxim de deu persones.\nEn el cas d’Amsterdam, les celebracions de Cap d’Any ja es van suspendre fa dies, quan el govern dels Països Baixos va anunciar el confinament de la població. De la mateixa manera, Itàlia ha suspès les celebracions de Cap d’Any i ha prohibit fins el 31 de gener totes les festes que puguin causar aglomeracions a carrers i places. A més, ha tancat discoteques, sales i locals de ball.\nA Bèlgica, les discoteques són tancades, igual que teatres i sales de concerts. Portugal també ha avançat les restriccions abans de la nit de Cap d’Any i mantindrà tancats bars i discoteques.


'Jardins Costa Brava Sud', de Marta Belmonte, tanca el 4t Cicle d'Art Contemporani de 'la Cuina' — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / 'Jardins Costa Brava Sud', de Marta Belmonte, tanca el 4t Cicle d'Art Contemporani de 'la Cuina'\n'Jardins Costa Brava Sud', de Marta Belmonte, tanca el 4t Cicle d'Art Contemporani de 'la Cuina'\nL'exposició s'inaugurarà aquest divendres a les 8 del vespre i es podrà visitar a les tardes fins al 30 d'octubre. L'edició d'enguany ha inclòs vuit mostres a càrrec d'autors locals\n'Jardins Costa Brava Sud'\nAquest divendres, 2 d'octubre, a les vuit del vespre, s'inaugurarà a la Seu d'Urgell l'exposició de fotografia 'Jardins Costa Brava Sud' de Marta Belmonte. Aquesta mostra tancarà el 4t Cicle d'Art Contemporani de la sala 'la Cuina' que des del mes de juliol i fins a l'octubre ha presentat 8 instal·lacions artístiques diferents.\nAquesta mostra és un recorregut per un dels espais significatius de la fotògrafa, que ha volgut "explorar i revisitar el mateix territori des d'una altra perspectiva”. A 'Jardins Costa Brava Sud' el públic hi trobarà mosaics fotogràfics en gran format, generats amb diferents suports, elaborats amb diferents tècniques experimentals, juntament amb imatges refotogràfiques.\nEl Cicle d'Art Contemporani ha volgut posar en focus a l'art que surt o fuig de l'academicisme i transita per nous llenguatges i discursos, ja sigui en la pintura i l'escultura com en instal·lacions, la fotografia, els audiovisuals o inclús les performances. Des de l'Àrea de Cultura han volgut "apropar als veïns de la Seu i comarca aquestes noves formes d'expressió que, en general, concentren la seva presència a les àrees urbanes”.\nA la sala 'la Cuina' s'han pogut visitar el conjunt escultòric de Fernando Bravo, 'Solitud acompanyada'; la mostra de fotografia '06:30+70' (Recordant Omaha) de Ferran Garcia Queralt; la instal·lació artística 'Por mi kulppa' de Javier Jiménez; 'R+R', i l'exposició de pintura de Núria Riart i Carmen Ruiz. També s'ha pogut visitar l'exposició pictòrica de Teresa Forasté, Impactes, exposada a la sala Sant Domènec.\nFora del cicle, però també de manera simultània, aquest estiu la Seu d'Urgell ha acollit dues exposicions més: la de pintura a càrrec de Vicente Barreira amb Pintures, a Sant Domènec; i la mostra, també de pintura, de diversos artistes sota el títol Creativitat i salut mental, a la sala polivalent del centre cívic El Passeig.


EL BLOG D'EN TXABI: SETMANA FINAL…\n… i la comencem bé !\nEl proper diumenge la Jean Bouin i avui dilluns sense poder anar a entrenar (ni a córrer pels voltants de casa) per la punyetera reunió de la comunitat que, a sobre, ha acabat “a las quinientas”; demà, partit vital de Champions al Camp Nou i “más de lo mismo”; ja no serà sinó fins dimecres que -si no es torça res- faré acte de presència pel Club per preparar una mica la Cursa. I ja no hi tornaré a anar fins els divendres; dissabte, a descansar i diumenge... a per l’objectiu, el mateix que des de dissabte veig a la porta de la nevera en llevar-me al matí, i per la nit: aconseguir baixar dels 47’58’’.\nBonica manera de preparar una cursa tant important per a mi...\nParlant de Champions: espero que demà la culerada no xiuli a Samuel Eto’o, perquè no s’ho mereix. I esperem que en Messi no se’ns “trenqui” per forçar-lo a jugar demà (i lo fotut és que l’hem de forçar, perquè perilla la nostra continuïtat a la Champions) i que no pugui jugar diumenge contra els “merengones”, que vindran crescudets.\nA nivell de feina, immillorable manera de començar la setmana... si tots els dilluns fossin com el d’avui, només treballaria els dilluns !.\nBLN 23/11/09 23:20\nHola Txabi, m'acabo d'afegir com a seguidora teva, ho has vist?\nTXABI 23/11/09 23:36\ni llàstima de "la canalla" ahir, no ?. Sempre he pensat que s'han de tenir ben grossos (ells i elles)per pujar fins allá dalt i mirar cap abaix i veure tot aquella gent allá baix tenint només 6 ó 7 anyets !.\nJA NO HI HA MARXA ENRERE...\nUNA PREMONICIÓ... ?\nTRENCANT AMB LES RUTINES PRE-CURSA (ay, ay, ayy.....\nPER FI … ! ! !\nUNA PRIMERA MITJA HORA...\nFUTBOL EN LA MILLOR COMPANYIA…\nQUÈ... ? ENCARA NO HEU ANAT...\nFESTA “SALSERA” LA D’AHIR…\nSI HAGUÉS NASCUT DONA...\nQUINA PALLISSA !\nPERÒ AVUI, AIXÓ "PINTA BÉ"...\nI AVUI .... (bis)\nJA TENIM RESULTATS ….\nCOLLONS AMB SANT VICENÇ ! (...dels Horts).\nEL DOLOR DELS FILLS...\nA DOS DIES DE LA CURSA...\nNO ANEM GAIRE BE...\nDIA DE RECUPERACIÓ ACTIVA...\nTOMA, TOMA I TOMA… !\nA PUNT PER SORTIR A CÓRRER...\nCOLLONS QUIN FRED A CA'N CULÉ !\nNO EN TINC PROU EN FER UNA CURSA, NO…\nI AVUI.... FESTA !\nEL MEU " TRIPLET " ...\nNO HE POGUT...\nI EN CANVI JO M’ENSUMO…\nL'HE TROBAT GENIAL....\nQUIN ENSURT ... !\nELS HE DONAT UN ALTRA OPORTUNITAT...\nI UN ALTRA MÉS ...


Entrevista a Pepe Ribas, fundador d'Ajoblanco: "Necessitem menys hedonisme i més creació de coses que omplin d'entusiasme" - Blog de Guillem Carbonell\nby Guillem Carbonell | maig 2, 2012 | Barcelona, Blog en español, Entrevistes, Portada 2021, Societat | 0 comments\nVaig conèixer Pepe Ribas fa pocs dies, a la presentació del llibre “Mis postales de Barcelona”, d’Isabel Núñez. Generacionalment he coincidit molt poc amb ell, gens.\nAl final de l’acte, a la Llibreria Central del carrer Mallorca de Barcelona, m’hi vaig acostar: “Pepe, m’agradaria fer-te una entrevista”. No sé si heu llegit el seu llibre “Los 70 a destajo” (editat el 2007 i reeditat el 2011), un relat molt parti cular d’aquella època, des del punt de vista del creador del primer i el segon Ajoblanco.\nAltres relats de l’època ja els havia sentit i per això m’ha interessat particularment el seu, sovint tan criticat. Pocs dies després de la presentació vam quedar al Cafè de l’Òpera -el lloc el vaig triar sabent que és dels seus preferits- i la conversa va ser molt fàcil i agradable, com veureu a continuació:\n– Trobes a faltar els teus pares? Penses sovint en la gent que no hi és?\nNo, perquè els tinc dintre meu. Tot el que em van ensenyar de valors ho he reformat, però ells em van donar l’educació amb què he crescut.\n– Al teu pare, què li agradaria de la Barcelona actual?\nVa ser una persona complicada d’entendre per les circumstàncies que li van tocar viure. No havia tingut pare, el meu avi havia mort d’una bala el 1909, just abans de la Setmana Tràgica, a l’estació dels Ferrocarrils de Sarrià, a un baixador que hi havia al carrer Aragó. El meu avi estava creant una indústria de mobles molt important amb artesans de la fusta millor d’Europa.\nEl meu pare era molt anti gent corrupta, no va cobrar mai dels càrrecs públics que va tenir, no tenia sou. Va viure dels diners de la indústria familiar. D’avui en dia no li agradaria la corrupció i tot el que implica…\nUn dia Pasqual Maragall em va portar al Palau Nacional, actual MNAC, i em va recordar molt coses que deia i feia el meu pare. Hi ha una etapa de Maragall, sobretot la primera, en què estava molt il·lusionat amb reformar Barcelona: crear parcs públics a tots els barris que eren fruit de l’especulació, al cinturó industrial. Tenia esperança de canviar-la. Però després amb el ‘superdisseny’, la moda, la propaganda, les subvencions i el turisme, ja no ha estat així.\n– Si però la pregunta era: què li agradaria al teu pare de la Barcelona actual?\nTota la remodelació que s’ha fet als barris, a la perifèria: crear espais verds, obrir forats, treure degradació. Hi ha una part molt positiva, sobretot a Nou Barris. A Sant Andreu, en canvi, no. Era un barri d’artesans -ell m’hi portava sovint de petit- i ara ja no en queden, d’artesans! Ara els artesans estan a Santa Coloma de Gramanet i són equatorians.\n– I a tu, què t’agrada de Barcelona?Haver nascut aquí. Barcelona m’ha donat molt però últimament també m’ha donat disgustos i m’han exclòs. Havent fet dues vegades una revista importantíssima per Barcelona mai no se m’ha reconegut res, al revés! Des del poder se m’ha tractat com un apestat…\nPenso que hi ha una casta que s’ha apoderat dels diners públics per destruir el meu país. Jo crec que el nacionalisme ha destruït Catalunya, perquè no queda cap poble autèntic de pescadors… No en queda res! Tot són rotondes, carreteres, franquícies i polígons industrials. No s’ha potenciat allò que de veritat és nostre, no s’ha creat riquesa real, productiva, s’ha creat especulació, bombolles i farsa.\n– I sense governs nacionalistes creus que això no hauria passat?\nEl que vull dir és que hauria calgut un altre nacionalisme, que produís i enriquís. Mi\nra per exemple el paisatge d’Alemanya: allà han reconstruït els pobles tal com eren i es preserven. Tu vas pel camp alemany i està preservat. En canvi, vas pel camp català i està destruït. Si jo estimo el meu país no el destrueixo. Jo no he especulat mai i he estat als millors llocs de Catalunya quan no hi havia res: la meva infantesa a Camprodon, Calella de Palafrugell, el primer retir a Menorca. Quan jo vaig començar a anar a l’Empordà estava absolutament abandonat. Hagués pogut comprar moltes cases i especular però jo només he conservat: he comprat un mas que estava destruït i l’he reconstruït. Vam comprar una caseta a Menorca que era una runa i la vam refer tal com havia estat. Penso que s’ha de preservar, això no vol dir no ser modern sinó preservar la teva identitat, produir els oficis d’una altra manera (fusters, ferrers…) perquè tot això pot acabar sent tecnologia.\nAquí s’ha estudiat molt de màrqueting però s’ha creat poca cosa. I el disseny català és en gran part còpia, fet per crear estatus social, no riquesa real.\n– En alguna cosa hem millorat?\nSí, fins a la crisi hi havia molta menys pobresa que abans, ara torna a haver-n’hi. S’ha creat una immensa classe mitjana, molt majoritària. Però el problema és que és molt acomodatícia. Amb una mentalitat massa petita. I per sobreviure has de tenir una opció industrial d’exportació forta perquè sinó no pots pagar pensions, ni seguretat social, ni una bona educació…\nPerò s’ha millorat molt en qualitat de vida. La salut és increïble com ha millorat, fins ara era el sistema que funcionava millor a tot Europa.\nPerò per exemple: Barcelona s’està tornant a tancar al mar! Han creat tota una nova muralla d’edificis especulatius (hotels…) i de nou no veiem el mar, sobretot a la part del Moll de la Fusta. Per què passa això?Es va avançar molt durant els anys de la il·lusió però portem 15 anys desfent moltes de les coses que s’havien fet bé.- Quin seria avui el titular de portada d’Ajoblanco?“Huir de la autodestrucción creada. Volver a empezar.\nReconocer errores y crear sentido común. Estimular a los creadores, a los que tienen iniciativa”. Fer una crida a tots els que tinguin iniciatives per crear un nou context social, polític i cultural. Tornar a començar.- I quins temes tindries en llista d’espera?\nSintetitzar el que ens ha passat els últims 35 anys, per entendre on som en aquest món en què hem de viure i sobreviure. Agafar el model alemany i estudiar-lo més. Per triar el millor del model alemany, que és productiu i sostenible. Són els que ho estan pagant tot, dintre del sistema europeu. Caldria seguir més el model alemany i menys l’anglosaxó, que és molt més especulatiu i de viure del conte i del turisme. Ser realista!\n– Que recomanaries a la gent que ha participat del moviment dels indignats?És un procés. Que no perdin la moral, la il·lusió, que continuïn creixent en civisme, van donar una lliçó de civisme. La revolució francesa no es va fer en 15 dies. Són processos que s’obren i crec que la joventut s’està adonant que les coses no anaven per bon camí. Els recomanaria més formació, interrelació, trencar tòpics i crear noves espectatives socials i\nculturals.- Però formació ja en tenen, no? Tothom té molta formació…\nNo, perquè hi ha formació però també hi ha molta deformació, es tendeix a allò que és fàcil, a fer el negoci fàcil i no a pensar en el demà sinó només en el moment. Hi ha excés de cultura de l’hedonisme. L’hedonisme està molt bé però no és una finalitat, és un mitjà. L’educació està malament, la prova és que no tenim productivitat. Tothom espera la subvenció. Fins ara tothom buscava la seguretat, volia ser funcionari o treballar a La Caixa. El risc no existeix en aquest país, tothom té por i tothom està hipotecat.\n– Com t’informes?\nDes de fa anys no llegeixo diaris espanyols. La televisió no la miro de manera regular tampoc des de fa anys, només el futbol i el que vingui després. No tinc temps i a més la saturació d’informació és molt dolenta. Amb la informació que t’arriba has de ser molt subtil, no ofegar-te, anar al que és essencial, perquè si saps allò que és essencial ja saps els moviment que hi ha.\nEl gran “diari” per a mi ha estat el fet de viure una temporada a Alemanya,quotidianament, amb alemanys i viatjant per Alemanya i Ucraïna. Intentant entendre el món eslau i centre-europeu, la història del segle XX a Europa. Per a mi això ha estat una manera d’informar-me del que està passant ara, perquè l’actualitat no és informació. A mi no m’interessa saber el que diu el polític de torn avui sinó entendre per on anem, per on va el món. I després, com em situo jo amb la meva comunitat dintre d’aquest món. Per a mi ha estat molt més important el que he vist que el que pugui llegir en un diari. Puc llegir a fons un llibre, perquè té una coherència interna. També és important estar molt obert a altres cultures, a l’intercanvi, perquè és la forma de reforçar-te tu, la dialèctica.\n– Llegeixes algun diari de fora?\n– I webs?\nMoltes, multitud. Però a Internet has de tenir un instint i descobrir de seguida on hi ha mentides i on hi ha veritats. Perquè hi ha molta informació. I sobretot, has de trobar informacions partint del teu propi criteri. Però per fer-ho has de tenir una bona formació i aquesta s’aconsegueix amb pràctica, no només amb teoria. I la universitat d’aquí no funciona, s’hauria d’intercanviar molt més. Moltes càtedres estan agafades per “rendistes” i no per gent expansiva. Intenten ficar-te la seva religió al cap en comptes d’obrir-te la mentalitat, que és el que ha de fer una bona educació, perquè t’hi puguin entrar moltes coses i no tancar-te per defensar el poc que saps. Reinventar-te sempre… L’eslogan que ens està matant és: “Conserva el que tens” en comptes de “creix”. Hi ha un sistema que t’atura…\n– Què trobes a faltar en els mitjans de comunicació actuals?\nFormació, llibertat i no por. Jo en aquests moments no puc escriure un article seriós del que està passant en cap diari. Perquè estic censurat. Truco per publicar articles d’opinió i no puc. No m’agafen el telèfon. Per què? Amb l’experiència que tinc, el que he viscut, el que he vist, el que he creat… és indignant. I de gent com jo n’hi ha moltíssima… El periodista que està al diari el que fa és acontentar el director i això no és llibertat.\n– Com t’imagines Espanya i Catalunya dintre de 10 anys? Canviaran coses?\nÉs molt difícil saber-ho perquè passarà el que vulguin els de fora. Nosaltres no decidirem. Ni els espanyols ni els catalans decidirem absolutament res. Aquest és el llegat dels 35 anys de farsa democràtica.\n– I qui decidirà… els mercats? Europa?\n… no ho sé però en tot cas, nosaltres, no. Aquesta és la gran desgràcia i la gran metàfora del nacionalisme conservador català. Pujol va ser molt cabdillista, com De Gaulle però sense la política republicana i democràtica francesa. Sense “Institute de l’Homme”.\n– Què t’agradaria haver fet dintre de 10 anys?\nUna gran obra literària. I concloure l’Ajoblanco com un exemple col·lectiu de creativitat, de fer cultura d’una altra manera.\n– Aquesta crisi, havia de passar?És que dos i dos fan quatre! Si menjo cada dia sucre, seré diabètic!- Quins són els teus llibres de sobretaula?Ara mateix “El món d’ahir” d’Stephen Zweig. La literatura centre-europea d’entreguerres en general. I els llibres que apareixen sobre la primera i segona guerra mundial.- Del que es fa en cultura, què t’interessa més?\nHi ha pel·lícules molt interessants, documentals fabulosos. Estan sortint llibres d’història molt interessants. M’agrada molt tot allò que tracta la sensibilitat o la construcció de comunitats amb igualtat, llibertat, respecte per l’opinió dels altres… Tot el que alimenta la cultura de respecte al que pensa l’altre sense que m’ofenguin a mi.\n– Si et fessin triar una cosa que has perdut, què triaries?\n– Un lloc de Barcelona que et doni bon rotllo?El Cafè de l’Òpera, Montjuïc… Tot el que tingui pàtina del temps, que hagi tingut memòria. El Jardí de l’Ateneu… I com a cosa nova, m’agrada molt la biblioteca de la Pompeu de la Ciutadella. Com a espai reconvertit el trobo genial.\n– Què li recomanaries a l’alcalde de Barcelona?\nQue doni a la gent jove i amb iniciativa espais que s’autogestionin perquè aprenguin models nous per ells mateixos i a la pràctica. Que no els diguin com ha de ser el model. L’anti-Mascarell. Però no en cultura, en tot. Jo vaig aprendre periodisme fent periodisme, no a l’escola. Que potenciï diferents focus de creadors que tinguin possibilitats de fer diaris, empreses, projectes culturals sense un model preconcebut…\n– Què els recomanaries als joves?\nMenys hedonisme i més creació de coses que els omplin d’entusiasme: revistes, ateneus, petites indústries…\n– Però hedonisme també, no?\nJo crec que n’hi ha en excès. Això de la borratxera, del passotisme, tant de futbol… La vida no és un espectacle. S’ha de saber regular. No et pots passar tota l’estona esperant que arribi el cap de setmana! Quan jo feia l’Ajoblanco el millor dia de la setmana era el dilluns! I ningú no ho entenia… Arribava amb força d’investigar, llegir, buscar, amb passió.\n– Això només passa si és la teva vocació\nSí però és que la vocació l’alimentes. Te la inventes, amb estímuls…\n– Què vas aprendre fent Ajoblanco?\nVa ser una atalaia independent. L’única publicació totalment independent, fins i tot de la publicitat: no tenia publicitat. Vivíem del lector que era qui construïa la revista. Les últimes pàgines de la revista es deien “La Cloaca” i van ser com un pre-Internet. Convocàvem els lectors, fèiem col·lectius per tot arreu. Anàvem amb els 600 plens de revistes per universitats, centres culturals i bars rars que començava a haver-hi per tot arreu. Creàvem col·lectius de cinema, teatre, música, d’autogestió. Els hi donàvem un espai perquè fessin un dossier i en fèiem un número especial. Als ecologistes els vam donar diners perquè fessin la primera revista ecològica d’Espanya: Alfalfa.\nVull dir que quan vols, les coses es poden fer. Fins i tot ara, amb gent, jo m’atreviria a treure una revista o el que fos. Però amb gent vol dir gent que no estigués esperant el cap de setmana o la primera pastilla.\nInternet és solitari i per això ja tinc la literatura. Però crear en grup sí que ho faria. És que estic molt marcat per l’Ajoblanco, que era una empresa col·lectiva. Sempre vaig donar llibertat, mai no vaig coartar.\nVisc a l’Empordà i passo 14 hores cada dia llegint o escrivint, tot i que publico poc.\n– Encara ets anarquista?\nSóc llibertari. Vaig néixer llibertari i moriré llibertari. No he traït res del que penso. Segueixo pensant el que pensava. Però sí que moltes coses han canviat. Per exemple: a Catalunya la veig amb futur si té un teixit productiu que exporti però de debò. No em serveix que em diguin: “la meitat del que exporta Espanya és català”. Per a mi això no és motiu. El dia que em diguin: “Estem produïnt per poder ser independents” diré: “¡Vale!” Però que no em comparin constantment Catalunya amb Espanya, ho trobo ridícul, és excusa de nena d’escola de monges…\n-Els bons amics són per sempre?\nEn el meu cas sí perquè valoro molt l’amistat. Vaig renunciar a tenir fills per tenir amics. Jo he estat bastant fidel, He estat molt afortunat, tinc molt bons amics. Com m’informo? A través dels meus amics. El segon Ajoblanco, per exemple, va ser una fàbrica de personatges. Hi van passar més de 4000 col·laboradors…\n– Què recomanes per afrontar aquesta crisi?\nGenerositat, recolzament mutu i emprendre projectes en comú. No hi ha una altra opció. I oblidar el ressentiment i la por a tot allò que és solidari.


El nou LitePad de Rosco Ibérica | Zeferino.com : Iluminación profesional\nEl nou LitePad de Rosco Ibérica\nL'última "joguina" ideal per als teus rodatges!\nEl LitePad Axiom permet als il·luminadors afegir una llum uniforme i suau en llocs on els projectors convencionals no caben i on la llum reflectida no és la més adequada.\nEls de Rosco Ibèrica han millorat amb escreix les prestacions del LitePad amb aquesta versió ideal per rodatges.La carcassa del LitePad Axiom està feta d’acer i alumini el que fa al LitePad més resistent i durador. La carcassa de metall també permet fixar diferents tipus de suports de muntatges i filtres al LitePad. A més amb el sistema de muntatge ràpid del LitePad Axiom, canviar el muntatge és ara qüestió d’uns segons. Es pot fer una connexió segura en un moment amb una rosca ¼ -20, un totxo amb rosca per a suport del LitePad o fins i tot una platina.\nEl panell té un gruix de només 7.6mm, però la potència dels LED proporcionen llum més que suficient per a qualsevol tipus de situació. El panell LitePad Axiom està disponible en sis mides diferents, no genera gairebé calor i requereix molt pocs watts de potència.\nTambé està disponible en dues temperatures de color, llum diürna (5800K aprox) i tungstè (3600K aprox) de manera que no es necessita corregir la temperatura de color dels LitePads de llum diürna i tungstè, evitant així la pèrdua d’intensitat de llum. El mínim contingut de verd proporciona un alt nivell de color i una excel · lent fotografia tant en digital com en pel.lícula.\nUn altre gadget imprescindible per als teus rodatges de la mà de #ZeferinoLights!


Una concentració planta cara a la persecució del director de l'IES Joan Boscà, assenyalat per l'ultra dreta per 'adoctrinament' arran de l'1-O\nUna concentració planta cara a la persecució del director de l’IES Joan Boscà, assenyalat per l’ultra dreta per ‘adoctrinament’ arran de l’1-O\nEls alumnes protesten contra el professor d'història, president de la plataforma Profesores por el Bilingüismo, i consideren que hi ha una persecució contra el director de l'institut\nUn centenar d’alumnes i pares de l’IES Joan Boscà, a Barcelona, s’han concentrat a les portes del centre aquesta tarda per manifestar el suport al director, Nacho Garcia. Fa uns quants dies que van aparèixer pintades a les parets del centre contra el director, a qui la plataforma Profesores por el Bilingüismo –que té per objectiu eliminar la immersió lingüística– acusa d’adoctrinament arran del referèndum del primer d’octubre.\nEl president d’aquesta entitat és Francisco Oya, professor d’història del centre des de fa pocs mesos. Els alumnes han denunciat que fa comentaris xenòfobs i homòfobs a l’aula. De fet, el Departament d’Ensenyament n’investiga el comportament. Arran del primer d’octubre, algunes publicacions digitals espanyolistes van acusar el director de ‘perseguir’ el professor per les seves idees. Aquests mateixos mitjans van atribuir les pintades amenaçadores contra el director als alumnes, però el cas és que no n’hi ha cap prova.\nAquesta tarda, davant el centre hi havia dues concentracions: l’una, convocada pel Front de Defensa del Joan Boscà i el CDR de les Corts; l’altra, per Profesores por el Bilingüismo. La brigada mòbil dels Mossos d’Esquadra les ha serparades. Hi ha hagut tensió, però sense cap incident.\nEls @ProfesBiling posen ‘The Wall’ de #PinkFloyd contra l’adoctrinament i el @fjoanbosca canten Els Segadors pic.twitter.com/vE4Yyq9hr5\n— Laura Arias (@lau_arias_) 16 d’abril de 2018\nSegons el periodista Jordi Borràs, entre els espanyolistes concentrats hi havia Jaime Vizern, membre de Vox, un dels individus que va intentar entrar a la casa de Carles Puigdemont a Waterloo disfressat de guàrdia civil.\nEntre els espanyolistes i ultradretans concentrats a l’IES Joan Boscà hi ha membres de Vox i Jaime Vizern, l’individu que amb un tricorni va intentar entrar al domicili de @KRLS a Waterloo. Més i fo d’aquí a una estona a @MonDiari pic.twitter.com/IISIC3CUrI\n— Jordi Borràs (@jordiborras) April 16, 2018\nEl director del centre ha explicat que és militant del PSC i ha negat que el primer d’octubre facilités l’obertura de l’institut, que era un col·legi electoral. En canvi, Oya l’acusa d’haver cedit les claus. Això a banda, hi ha un altre enfrontament per un dossier que el professor volia distribuir a la classe d’història sobre cites supremacistes de líders del catalanisme, segons ell per a mostrar una ‘cara B’ que no expliquen els llibres de text. El director va reunir-se amb ell després de rebre queixes dels alumnes, cosa que no va entomar bé.\nEl Front de Defensa del Joan Boscà, en un comunicat, ha dit que la situació al centre era de ‘guerra oberta, plena de descrèdits, difamacions i escarni’ d’ençà que va arribar Oya, a qui vinculen a organitzacions i premsa d’extrema dreta. Reitera que els alumnes estan ‘farts’ d’escoltar ‘comentaris homòfobs, racistes, xenòfobs i masclistes’ per part d’aquest professor.\n🔴Ens constituïm com a Front en Defensa de l'IES Joan Boscà davant les agressions ocorregudes entorn l'Institut des de l'1 d'Octubre✊\nAquí podeu llegir el nostre manifest⬇#ElBoscàNoEsToca#FeixismeMaiMés#FeixismeALesAulesMaiMés pic.twitter.com/IRPloe1heR\n— Front en Defensa del Joan Boscà (@fjoanbosca) April 12, 2018\nPer tot plegat, l’Institut Joan Boscà ha hagut de suspendre la jornada de portes obertes. En un comunicat, el centre ha lamentat que el debat polític ‘es vulgui traslladar als centres educatius, on mai no hi ha hagut problemes de convivència’. A més, ha reivindicat que a l’institut hi ha cabuda per a tots els punts de vista en el marc del respecte, la convivència, la tolerància i la pluralitat.\n— Institut Joan Boscà (@Iesjoanbosca) April 16, 2018


Un descendent dels Montcada visita Avinganya, el Museu de Lleida i el Turó | Lleida.com\nUn descendent dels Montcada visita Avinganya, el Museu de Lleida i el Turó\nDanilo Moncada Zarbo di Monforte, descendent italià de la família Montcada –una de les més notables de l’edat mitjana, especialment a Lleida–, i Mercedes Duran, directora del Museu Municipal de Montcada i Reixac, van visitar la setmana passada tres espais monumentals de Lleida lligats a aquesta saga. Al monestir d’Avinganya van conèixer la història de Constança de Montcada, germana de Jaume I, que va posar en marxa el projecte del primer convent femení de l’orde trinitari a mitjans del segle XIII. La seua besnéta Berenguera de Montcada va efectuar obres d’adaptació del temple a l’estil gòtic, aixecant dos capelles, una de monumental i una altra de més petita, on es van enterrar les seues restes mortals i les del seu marit, Jordà de l’Illa.\nGuiats pel responsable d’arqueologia de la Diputació de Lleida, Joan Ramon González, els visitants van conèixer la recuperació d’aquest espai per part de l’Institut d’Estudis Ilerdencs. També van visitar el Museu de Lleida on de la mà del seu director, Josep Giralt, van poder veure els dos jacents originaris d’Avinganya corresponents als sepulcres de Berenguera i probablement de Ramon de Montcada.\nFinalment, a la Seu Vella, acompanyats pel director del Consorci, Joan Baigol, van contemplar la capella familiar, els jacents del cavaller i de la dama i el vas funerari de Francesc de Montcada, primer marquès d’Aitona.\nUn videojoc per redescobrir les obres del Museu de Lleida\nL'Espai Guinovart lamenta "la destrucció" d'un mural de Josep Guinovart arran d'unes obres


Manual d'usuari Bestron AF727 Kettle - descarregar Bestron AF727 Kettle manual d'usuari - ManualsZoom.com\nManual d'usuari Bestron AF727 Kettle\nManual d'usuari pel dispositiu Bestron AF727 Kettle\nDispositiu: Bestron AF727 Kettle\nDescarregueu els manuals d'usuari de Bestron AF727 Kettle! Descàrrega gratuïta de PDF per a l'Bestron AF727 Kettle: manuals de propietari, guies d'usuari.\nSi aquest fitxer coincideix amb les guies de l'usuari, manuals d'instruccions o manuals d'ús, els conjunts de funcions que cerqueu, simplement descarregueu-los. ManualsZoom us proporciona un accés ràpid i senzill al manual d'usuari Bestron AF727 Kettle. Esperem que aquesta guia d'usuari de l'Bestron AF727 Kettle us sigui útil. Descarregar les instruccions Bestron AF727 Kettle o el fullet Bestron AF727 Kettle.\nFeu clic a "Descarregar manual" a la dreta d'aquesta pàgina, començarà la descàrrega del manual Bestron AF727 Kettle User Manual.


L'Ajuntament de Gironella, soci d'un projecte de revaloració del patrimoni tèxtil europeu - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nredacció | gironella 08.01.2019 | 10:57\nL'Ajuntament de Gironella forma part del projecte europeu CREATEX, dins el programa Europa Creativa de l'Agencia de Cultura de la Comissió Europea. Gironella, juntament amb 4 socis europeus més, l'Ajuntament de Santo Tirso (Portugal), el Museu del Tèxtil de Prato (Itàlia), l'Acadèmia de les Arts de Lodz (Polònia), i l' Acadèmia Sueca de Tèxtil – Universitat de Borås (Suècia), portarà a terme un projecte basat en la revaloració del patrimoni tèxtil europeu.\nCreatex vol donar importància al patrimoni tèxtil, entès com una font d'inspiració per a dissenyadors i indústries creatives. Per aconseguir-ho, el projecte consta de dues fases. La primera consisteix en la digitalització i catalogació de patrimoni tèxtil dels 5 socis, i la segona busca experimentar amb l'ús dels teixits digitalitzats i reinterpretar aquest patrimoni, amb l'objectiu de crear 15 col·leccions de moda inspirades amb el patrimoni digitalitzat dels 5 territoris. Aquestes col·leccions seran creades per 15 joves dissenyadors, que a més de dissenyar i produir-les, tindran l'oportunitat de realitzar una residencia creativa internacional.\nPart del projecte consisteix en donar a conèixer el patrimoni tèxtil, i el proper dissabte 12 de gener la Torre de l'Amo acollirà una jornada sobre el patrimoni tèxtil, i el passat com a inspiració, oberta a tothom. La jornada comptarà amb la presència de tres experts: Míriam Prat, dissenyadora; Jordi Rafart, dissenyador; i Pau Fernàndez, expert en la història de la indumentària.\nDes de l'ajuntament ja fa temps que es treballa per potenciar el patrimoni industrial, amb la reforma del passeig de Cal Metre, el festival Cal Metre Reviu, els Vermusic o la Fireta, un market de productors i dissenyadors de proximitat.\nEl projecte té un pressupost total de 330.000€, 198.000€ subvencionats per la Comissió Europea, i 132.000€ cofinançats pels 5 participants. L'Ajuntament de Gironella, disposa d'un pressupost de 40.000€, 24.000€ subvencionats per la comissió, i 16.000€ que s'assumeixen amb fons propis.\nEl 2018 és l'Any Europeu del Patrimoni Cultura, i la Comissió Europa vol encoratjar als europeus a descobrir i implicar-se amb el patrimoni cultural d'Europa, oferint un sentiment de pertinença a una Europa comuna, especialment entre els joves. El lema d'enguany és "el nostre patrimoni: on el passat troba el futur", i el projecte CREATEX n'és un exemple.\nViladomiu Nou acollirà dissabte una jornada sobre el patrimoni tèxtil. Berguedà


Els cursos de la Diputació de València experimenten un increment del 70% en el número d’alumnes – RiberaTV\nS’ha incrementat un 50% el número d’activitats oferides tant al personal de la Diputació com al de les entitats locals de la província\n02/03/2018.L’aposta formativa de la Diputació de València ha aconseguit atraure en 2017 a 6.668 persones, una xifra que destaca especialment si la comparem amb els 3.960 alumnes que van assistir a cursos de la corporació provincial l’any anterior. Un increment del 68.38% que no hauria estat possible sense l’esforç realitzat des del servei de Formació de la corporació provincial.\n“Les dades comparatives de la memòria de 2017 pel que fa a 2016 són una mostra de l’important esforç formatiu realitzat”, destaquen des del servei de Formació, on apunten que han sigut un total de 303 professors i col·laboradors els que han compartit els seus coneixements amb els alumnes i alumnes i les entitats locals participants (292), enfront dels 233 docents de l’any precedent.\nEn total han sigut més de 200 activitats formatives les que ha oferit la Diputació de València al llarg de 2017, enfront de les 147 de 2016. Un increment del 50% en el nombre d’activitats que es demostren interessants per a la ciutadania, ja siga part del personal de la Diputació, com dels ajuntaments i entitats locals de cada comarca.\nAquest grau d’interès i satisfacció es pot calibrar gràcies als qüestionaris que es lliuren a l’alumnat en finalitzar cada curs, i dels quals s’extrauen dades com que el 93% d’assistents recomanaria l’activitat formativa o que el 84% d’enquestats han satisfet les seues expectatives pel que fa al curs en el qual han participat.\nAquest 2018, la principal novetat ha sigut la presentació d’un pla únic que es convocarà en tres tandes: març, maig i juliol, de manera que l’oferta es realitzarà de forma més escalonada per a facilitar la inscripció. La implantació de l’administració electrònica, les noves lleis administratives, l’ofimàtica, el valencià i la formació especialitzada seran les principals àrees temàtiques del nou pla general de formació.\nAixí mateix, es dóna continuïtat al nou programa de formació iniciat en 2017, #DIVALDirectia, destinat a habilitats/ades de caràcter nacional, caps de servei, i directors/es dels ajuntaments, que està tenint un fort impacte en les entitats i els col·lectius professionals. Es dóna continuïtat també a la formació en igualtat, especialment en suport a l’elaboració per part dels ajuntaments dels seus plans d’igualtat.\nTambé existeix un programa intern destinat únicament al personal de la Diputació, en el qual s’atenen les necessitats formatives que han plantejat els serveis, amb un important bloc destinat a la tramitació interna i els aplicatius corporatius com la gestió de subvencions, la gestió d’expedients, el contracte menor electrònic o el sistema de fiscalització limitada, qüestions essencials per al desenvolupament de la gestió.\nEls cursos de la Diputació de València experimenten un increment del 70% en el número d’alumnes added by Ribera Televisió on 2 març, 2018


Chelsea- Ensor Mews Apartment - onefinestay Londres Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nTé alguna pregunta per a Chelsea- Ensor Mews Apartment - onefinestay?\nMés informació sobre Chelsea- Ensor Mews Apartment - onefinestay\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Chelsea- Ensor Mews Apartment - onefinestay és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Londres. Amb aquesta situació a només del centre de la ciutat i a de l'aeroport, aquest hotel de 4-estrelles atreu nombrosos viatgers cada any. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nChelsea- Ensor Mews Apartment - onefinestay també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Londres. Zones públiques amb Wi-Fi, habitació familiar són només algunes de les comoditats que fan que Chelsea- Ensor Mews Apartment - onefinestay sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nL'hotel compta amb 1 precioses habitacions, i totes inclouen aparell de televisió, renta vaixelles, plat de dutxa, rentadora, servei de planxa. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Londres, faci de Chelsea- Ensor Mews Apartment - onefinestay la vostra llar.


Recerques per aprendre - Institut de Ciències de l'Educació de la UAB - UAB Barcelona\nRecerques per aprendre de Lletres i Humanitats\nRecerques per aprendre 2021-2022 Desplegar la navegació\nLletres i Humanitats\nRecerques per aprendre és una modalitat Argó que té la finalitat de donar a conèixer les recerques que es fan des de diferents àrees de coneixement de les diverses facultats de la UAB.\nAquesta activitat va dirigida a alumnat de 1r i 2n de Batxillerat i és en format presencial.\nLloc: Auditori de Lletres\n9:45 a 10:00 h Recepció\n10:00 a 10:15 h Presentació dels estudis de la Facultat\n10:15 a 11:15 h Conferència a càrrec de Xavier Roqué: EINSTEIN A PORT AVENTURA\nSi només hagués estudiat Física, Albert Einstein mai no hauria descobert la teoria de la relativitat. També li agradava la literatura de ciència ficció, la filosofia i el cinema. Einstein va combinar de manera creativa idees molt diferents i va imaginar situacions increïbles: Com ens sentiríem a l’espai interestel·lar? Què sentim en caure lliurement? Avui la tecnologia ens permet experimentar algunes d'aquestes situacions, des dels vols de Zero G a l’Hurakan Condor. Amb l'ajut de la nostra intuïció i de YouTube podem seguir el camí d'Einstein cap a la relativitat, una teoria que, com va confessar al seu millor amic, "en el fons és molt senzilla”.\n11:15 a 11:45 h Descans\n11:45 a 12:45 h Conferència a càrrec de Maria Garganté: DIVERSITAT(S): UNA APROXIMACIÓ DES DE LES HUMANITATS\nL'objectiu de la xerrada és veure com des de les Humanitats podem abordar el concepte de "diversitat" en un món global des de múltiples aspectes: diversitat de gènere, diversitat corporal, diversitat funcional, diversitat psicosocial o diversitat ètnica/cultural. Com s'ha expressat al llarg del temps aquesta diversitat? Quina mirada hi hem projectat? En definitiva, com en un món que sovint es vol homogeni, les diversitats de tot tipus han trobat escletxes per fer-se visibles i reivindicar la seva existència.\n10:15 a 11:15h Conferència a càrrec de Joan Carbonell: L’EXPLOSIÓ VOLCÀNICA MORTAL DE L’ANY 79 DC\nEl mes d’octubre de l’any 79 el Vesuvi va explotar i en 24 hores va acabar amb la vida de milers de persones. Gràcies a aquest desastre coneixem millor l’antiguitat romana (la història, les restes materials, la llengua, la vida quotidiana). Una desgracia aprofitada.\n11:45 a 12:45 h Conferència a càrrec d’Anna Corral: MOLIÈRE IRREVERENT: DE LA JOIA EN EL TEATRE\nPocs són els dramaturgs que puguin expressar de manera més gloriosa el gaudi en l’art i en el teatre com Jean-Baptiste Poquelin, més conegut com a Molière. Les imatges bucòliques de la seva troupe recorrent diferents regions de França i la posterior llarga presència a la cort de Lluís XIV, fan d’ell, si més no, un personatge palpitant. Però Molière és també un autor mordaç que, a través de les seves comèdies, posa en evidència els vicis i defectes de la condició humana. Riallades amples, somriures maliciosos i molta mofa faran de Molière un dramaturg irreverent, del segle XVII i del nostre.\nSol·licitud de places: fins al 22 d'abril de 2022\nEl criteri de selecció serà per ordre d'inscripció. Cada centre podrà assistir un dels dos dies de l'activitat.\nEs faran gravacions i fotos, que després es publicaran a les pàgines de la UAB.


Obres als nuclis urbans de Collserola | Servei d'Informació d'Obres | El web de la ciutat de Barcelona\nObres als nuclis urbans de Collserola\nURBANISME. La setmana del 23 de novembre es realitzaran tres actuacions a diferents punts.\nLa setmana del 23 de novembre es realitzaran tres actuacions a diferents punts del nuclis urbans del barri de Vallvidrera, el Tibidabo i les Planes.\nPer començar, dilluns, 23 de novembre, comencen les obres de fresat, sanejament i aglomerat asfàltic de dos carrers del nucli del Rectoret: Major del Rectoret, 178 (tram de 350 m2) i Albercoquer, 1-3 (tram de 150 m2). Està previst que la intervenció duri dos dies.\nA continuació, dimarts, 24 de novembre, comencen les obres de fresat, sanejament i aglomerat asfàltic de dos carrers del nucli de Mas Sauró: Camí de la Reineta, 14 fins al 35 (tram de 700 m2) i carrer de la Sagrada Família, 15 (superfície 85 m2). Està previst que la intervenció duri dos dies.\nFinalment, dimecres, 25 de novembre, comencen les obres d’instal·lació de pilones al carrer Guerau de Liost, amb l’objectiu de facilitar el pas de persones amb mobilitat reduïda i garantir-ne la seguretat. Està previst que les obres finalitzin el dilluns, 30 de novembre.


PCPBDes del dissabte ja tenim verge a l'esglesia de la Romànica. Multitud de gent la va acompanyar des del riu Ripoll en processó. - PCPB\nPresentació projectes 2019-2023\nLa teva aportació, al PROGRAMA\nL’Enquesta del mes\n— Menu —Candidatura 2019\t- Programa electoral 2019 - Presentació projectes 2019-2023 Candidatura 2015\t- Compliment del Programa El Partit\t- Manifest - Història - Comissió Executiva - Representació Municipal - Estatuts - Transparència - Resultats Electorals Plens\t- Actes Ple - Pre-Actes Ple Notícies\t- Notícies PCPB - Notícies Barberà - Butlletí PCPB - Revista Barberà - L’Independent - Notes de Premsa Expressa’t\t- La teva consulta, al PLE - La teva aportació, al PROGRAMA - Fòrum - L’Enquesta del mes - Entrevista a… - Imatges i Vídeos Afilia’t\nDes del dissabte ja tenim verge a l’esglesia de la Romànica. Multitud de gent la va acompanyar des del riu Ripoll en processó.\nPCPB > Barberà > Des del dissabte ja tenim verge a l’esglesia de la Romànica. Multitud de gent la va acompanyar des del riu Ripoll en processó.\nAquest passat cap de setmana l’Església de Santa Maria de Barberà del Vallès i laparròquia de Sant Jordi de Sabadell van celebrar un dels actes més assenyalats de la seva història, l’entronització de la imatge de Santa Maria.\nAixí, dissabte un total de 200 persones es van reunir al mirador del Riu Ripollde la plaça del Mil·lenari per veure arribar la imatge que portaven els feligresos i feligreses d’ambdues esglésies i els monitors i monitores de l’Esplai l’Esquirol de la nostra ciutat.\nUn cop arribada la imatge es va col·locar al seu tabernacle, i a espatlles es va dirigir en processó fins a l’interior de l’església on elMossèn Josep Jordi va beneir la imatge. Tanmateix, tal com marca el ritual es va entonar el cant a Santa Maria.\nLa celebració de l’entronització van continuar diumenge, 2 d’octubre, amb diferents actes. Es va realitzar una eucaristia solemne oficiada pel Mossèn, una ballada de sardanes amb la Cobla Ciutat de Terrassa, i un dinar popular del qual van gaudir més de 200 persones.\nLa jornada va finalitzar amb el concert del grup de corda ANTIQVVS Ensemble.\nEtiquetes:barberà, ciutadana, del, església, per, plataforma, romànica, vallès, verge\nEnllaç a aquest contingut Compartir via E-mail\nPRESSUPOSTOS PARTICIPATIUS 2017, FEM CIUTAT.\nSÍLVIA FUSTER ALAY CANDIDATA A ALCALDESSA PER LA PCPB\n40 aniversari de la AAVV de Can Llobet\nDeixa'ns un comentari Click here to cancel the reply\nPROJECTE ÀPATS EN COMPANYIA PER A GENT GRAN\nCOMUNICAT DE LA PCPB RESPECTE AL POSICIONAMENT GENERAL A LES MOCIONS A L’AJUNTAMENT DE BARBERÀ DEL VALLÈS.\nCOMUNICAT DE LA PCPB A LA CIUTADANIA DE BARBERÀ DEL VALLÈS\nFòrum: Debats recents


- El meu sincer dol a la mort de Ramon Rovira Castellers | Fòrum Casteller laPinya.cat\nPrimera entrada no llegida • 18 entrades\nEl meu sincer dol a la mort de Ramon Rovira\nAutor: peter Data: 15 set. 2011, 13:52 Obro aquest fil per enviar els ànims a la familia del casteller i a tota la colla de Minyons de l'Arboç ja que via twitter no he trobat minyons de l'Arboç.Ara mes que mai em de estar units i fer pinya a favor dels castells!\nRe: El meu sincer dol a la mort de Ramon Rovira\nAutor: romangat Data: 15 set. 2011, 14:30 El meu condol a la família de Ramon Rovira i als Minyons de l'Arboç.Molts ànims!\nEntrades: 38Membre des de: 21 abr. 2009, 15:00\nAutor: dos2team Data: 15 set. 2011, 14:42 Els Nois de la Torre i en nom meu en particular, volem donar el mes sentit condol a la familia d'en Ramon Rovira i als Minyons de l'Arboç, per tan lamentable perdua.Una abraçada companys.\nAutor: epali Data: 15 set. 2011, 15:15 Sinser condol a la familia d´en Rovira i als Minyos de l´Arboç.\nAutor: Xiqui Data: 15 set. 2011, 15:37 M'uneixo al condol expressat. Una abraçada i ànims desde Girona.\nAl nord, els castells estan més amunt.\nEntrades: 66Membre des de: 26 oct. 2009, 13:11Ubicació: Girona\nColla: Marrecs de Salt\nAutor: Vallhonrat Data: 15 set. 2011, 16:04 El meu condol a la família i ànims pels Minyons de l'Arboç. També crec necessari expressar el meu suport als nostres veins d'Esplugues. Avui és un dia trist.\nA l'assaig es ve a fer castells, no a lligar.\nEntrades: 179Membre des de: 25 set. 2008, 10:15\nColla: Castellers de Cornellà\nAutor: AmuntDisseny Data: 15 set. 2011, 16:38 Els membres d'Amunt Disseny expressem el nostre condol a la família de Ramon Rovira.Així mateix, molts ànims als companys de Minyons de l'Arboç, i també dels Castellers d'Esplugues.\nFORÇA EQUILIBRI VALOR disSENY - http://www.amuntdisseny.cat\nEntrades: 37Membre des de: 01 jul. 2010, 13:52\nAutor: Kim Data: 15 set. 2011, 17:05 D.E.P El meu condol a la família i Minyos del Arboç.PD: A vere que triguen Tele5, Antena3, etc.. a fer demagogia barata aquest fet.\nAutor: Mathew Data: 15 set. 2011, 17:13 Acompanyo amb el sentiment a la família de Ramon Rovira i a la colla germana Minyons de l'Arboç. Descansi en pau.\nAutor: joaquimalbalate Data: 15 set. 2011, 18:39 M'afegeixo a les condolències als Minyons de l'Arboç, a tota la família d'en Ramon Rovira i als Castellers d'Esplugues, així com les faig extensives a tot el món casteller. És un dia trist per als castells. Una abraçada a tots.\nEntrades: 362Membre des de: 04 jul. 2009, 14:22\nAutor: prepirineu Data: 15 set. 2011, 18:53 Més sentit condol a tota la família castellera.\nAutor: Andreu Data: 15 set. 2011, 19:35 Condols des de Lleida a tots els companys castellers i a la familia del Sr. Rovira.\nEntrades: 26Membre des de: 07 set. 2008, 22:04Ubicació: Lleida\nColla: Castellers de Lleida\nAutor: Xapah Data: 15 set. 2011, 20:34 El meu sincer condol per a la familia d'en Ramon Rovira i per als Minyons de l'Arboç.Ànims des de Terrassa.\nSom-hi L'horitzo es BLAUTURQUESA!\nEntrades: 258Membre des de: 21 jul. 2008, 18:52Ubicació: Terrassa\nAutor: la reina de la copla Data: 15 set. 2011, 21:13 Desde Vilafranca, el més sincer pèsam a la familia d'en Ramon Rovira i als Minyons de l'Arboç. Cal que el MÓN CASTELLER estiguem més units que mai!\nAutor: TarragonaLila Data: 15 set. 2011, 22:58 Acompanyo en el sentiment a tota la família i amics, juntament amb coneguts i colla dels Minyons de l'Arboç la pèrdua del casteller Ramon Rovira. Des de Tarragona molts ànims a tots.


Pel que fa als criteris d'avaluació, s'exposen a continuació:\n- Resolució de casos i activitats pràctiques en l'aula, així com la seua exposició (60% de la qualificació global de l'assignatura). Els i les alumnes que no puguen assistir a les classes amb regularitat s'hauran de posar en contacte amb el professorat responsable a l'inici del curs per a determinar el seu programa de formació i, per tant, el sistema d'avaluació que els serà aplicable.\nPer a aprovar l'assignatura és necessari aconseguir els mínims exigits en cadascuna de les parts (2 punts sobre 4 en la part teòrica i 3 punts sobre 6 en la part pràctica). En cas de suspens, únicament es guardarà la nota pràctica per a la segona convocatòria ordinària.\nSi un alumne o alumna suspèn en primera convocatòria la part pràctica, és a dir, obté menys de 3 punts sobre 6, pot tornar a entregar el treball en la segona convocatòria i el seu treball pràctic es valorarà sobre 5 punts, i ha d’obtenir un mínim de 3 punts sobre 5 per a aprovar aquesta part.\nEs donarà la consideració de «Presentat o presentada» a una assignatura a l’estudiantat que haja realitzat la prova final, la qual vindrà determinada pel calendari acadèmic.


Bierné - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n47° 48′ 38″ N, 0° 32′ 36″ O / 47.8106°N,0.5433°O / 47.8106; -0.5433Coord.: 47° 48′ 38″ N, 0° 32′ 36″ O / 47.8106°N,0.5433°O / 47.8106; -0.5433\nCantó de Bierné\nBierné és un municipi francès situat al departament de Mayenne i a la regió de País del Loira. L'any 2007 tenia 673 habitants.\nEl 2007 la població de fet de Bierné era de 673 persones. Hi havia 263 famílies de les quals 73 eren unipersonals (45 homes vivint sols i 28 dones vivint soles), 85 parelles sense fills, 89 parelles amb fills i 16 famílies monoparentals amb fills.\nEl 2007 hi havia 302 habitatges, 260 eren l'habitatge principal de la família, 15 eren segones residències i 27 estaven desocupats. 291 eren cases i 10 eren apartaments. Dels 260 habitatges principals, 181 estaven ocupats pels seus propietaris, 66 estaven llogats i ocupats pels llogaters i 13 estaven cedits a títol gratuït; 1 tenia una cambra, 9 en tenien dues, 34 en tenien tres, 59 en tenien quatre i 157 en tenien cinc o més. 192 habitatges disposaven pel capbaix d'una plaça de pàrquing. A 130 habitatges hi havia un automòbil i a 102 n'hi havia dos o més.\nPiràmide de població de Bierné el 2009.\nEl 2007 la població en edat de treballar era de 379 persones, 295 eren actives i 84 eren inactives. De les 295 persones actives 274 estaven ocupades (156 homes i 118 dones) i 20 estaven aturades (11 homes i 9 dones). De les 84 persones inactives 33 estaven jubilades, 27 estaven estudiant i 24 estaven classificades com a «altres inactius».\nEl 2009 a Bierné hi havia 276 unitats fiscals que integraven 717 persones, la mediana anual d'ingressos fiscals per persona era de 13.985 €.\nDels 25 establiments que hi havia el 2007, 1 era d'una empresa extractiva, 2 d'empreses alimentàries, 1 d'una empresa de fabricació d'altres productes industrials, 3 d'empreses de construcció, 4 d'empreses de comerç i reparació d'automòbils, 1 d'una empresa de transport, 2 d'empreses d'hostatgeria i restauració, 1 d'una empresa financera, 7 d'empreses de serveis, 2 d'entitats de l'administració pública i 1 d'una empresa classificada com a «altres activitats de serveis».\nDels 9 establiments de servei als particulars que hi havia el 2009, 1 era una gendarmeria, 1 oficina de correu, 1 una oficina bancària, 1 taller de reparació d'automòbils i de material agrícola, 1 lampisteria, 1 electricista, 1 perruqueria, 1 veterinari i 1 restaurant.\nL'any 2000 a Bierné hi havia 49 explotacions agrícoles que ocupaven un total de 2.310 hectàrees.\nSaint-Michel-de-Feins (4,2 km)\nSaint-Laurent-des-Mortiers (4,3 km)\nArgenton-Notre-Dame (4,8 km)\nMiré (6,9 km)\nGennes-sur-Glaize (7,0 km)\nGrez-en-Bouère (7,3 km)\nBouère (7,7 km)\nSaint-Denis-d'Anjou (7,8 km)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Bierné\nRésumé statistique[Enllaç no actiu] Fitxa resum de dades estadístiques de Bierné a l'INSEE.\nÉvolution et structure de la population[Enllaç no actiu] Fitxa amb el detall de dades de Bierné a l'INSEE\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Bierné&oldid=30297280»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 8 juny 2022 a les 11:22.


Ramon Fontserè: “Els Joglars sempre ha estat una companyia de gira. La pàtria dels actors moltes vegades és una maleta o l’escenari”\nNascut a Torelló el 1956, Ramon Fontserè va ser primer actor d'Els Joglars durant tres dècades fins que el fundador de la companyia, Albert Boadella, li va cedir la vara de director. Amb ell al capdavant, Els Joglars tornen a Catalunya després de set anys d'absència\nVist amb distància, ¿has pensat en algun moment que Albert Boadella t’havia fet un regal enverinat?\nNo és un regal enverinat, és una oportunitat a la vida. M’ho agafo com una prova, com una experiència.\nQuina va ser la teva motivació principal quan vas acceptar dirigir Els Joglars?\nM’entusiasma el tipus de teatre que fem nosaltres: assajar molt de temps, anar construint personatges a poc a poc a partir d’una idea… Vaig decidir acceptar la direcció perquè tot això no s’acabés, perquè aquesta manera de concebre el teatre tingués continuïtat. Però no era una cosa que m’esperés, jo pensava que seria actor tota la vida.\nRepresentes un canvi d’etapa, però en termes artístics no tens cap vocació rupturista.\nEls meus companys i jo tenim una història i som producte d’aquesta manera d’entendre el teatre de què parlava. Estem entre la música clàssica i el jazz, entre el coneixement d’un ofici d’una manera artesanal, ortodoxa, i la improvisació. Els nostres espectacles es construeixen a La Cúpula, el nostre espai de treball a Rupit, i es van fent durant els assajos. Creixen a partir del joc, una manera de treballar que és un luxe perquè resulta molt cara, requereix molts mesos de feina.\n¿Has notat que els teus companys et miren diferent des que ets director?\nPortem tota la vida junts. Sabem quin talent té cadascú, i ens coneixem tant que no ens calen paraules per saber com està l’altre. No he hagut de passar per l’etapa de guanyar-me’ls. Van acceptar que jo fes de director, i treballar amb ells és molt fàcil.\nQuin tipus de director diries que ets?\nVull ser un director que creixi amb els espectacles, un director d’anar avançant a poc a poc. El director ha d’estar per tot: el vestuari, l’escenografia, el so… Em sento com algú que controla molts plats xinesos i que no para d’anar d’un costat a l’altre per aconseguir que tots continuïn girant i cap caigui. Però té una cosa molt addictiva, és com la nicotina.\nHas debutat amb El coloquio de los perros, la tercera adaptació d’una obra de Cervantes que fan Els Joglars. Què en pots dir?\nÉs una adaptació de la seva novela ejemplar, que a la vegada és la continuació d’una altra, El casamiento engañoso. A El coloquio de los perros, els dos gossos protagonistes tenen la facultat de parlar durant vint-i-quatre hores i raonen amb molta lucidesa sobre el món que els envolta.\nQuina és la vostra lectura de Cervantes?\nÉs una coproducció amb la Compañía Nacional de Teatro Clásico, conservem l’esperit de Cervantes però el fem a la nostra manera. Els ortodoxos dels clàssics deien que havíem fet un cervanticidi, però és que els puristes del flamenc també criticaven Paco de Lucía perquè feia fusió. Hi ha uns talibans que s’arroguen el poder de dir què és i què no és Cervantes.\nEn el nostre ofici t’exposes a tot tipus de crítiques, des de les del més neòfit fins al que en sap més que tu, amb totes les gradacions. Has de fer com els estoics: no fer cas ni dels uns ni dels altres i mantenir-te fidel a tu mateix.\nEl canvi d’etapa que tu representes ha propiciat que torneu a actuar a Catalunya després de set anys.\nEstar tant temps sense actuar a Catalunya no era una cosa que ens agradés, però aquí no ens contractaven, hi havia un càstig, no teníem clients, i vam marxar a obrir la botiga allà on sí que en teníem. Quan l’Albert em va passar el testimoni, ell va ser el primer que ens va animar a tornar a Catalunya. Així ho hem fet, ja hem actuat a Figueres, a Torelló, a l’Hospitalet i a Girona, i anirem a Lleida i a Sabadell.\nCom has viscut aquesta etapa sense actuar a casa?\nEls Joglars sempre ha estat una companyia de gira, recordo fer gires de tres o quatre mesos, de marxar de casa amb tot gelat i tornar quan ja estava tot florit. És l’essència de l’ofici, allò de los cómicos de la legua. La pàtria dels actors moltes vegades és una maleta o l’escenari.\nI un cop retornats a Catalunya, com us està rebent el públic?\nEl públic que ens ve a veure és molt afectuós i molt amable. L’acollida ha estat magnífica.\nAlbert Boadella és un dels responsables de l’adaptació del text del Coloquio… Quina presència té l’antic director en aquesta nova etapa?\nL’Albert el considero un geni, com Dalí, com Pla. És un company, un col·lega sempre disposat a oferir el seu punt de vista artístic.\nEl coloquio de los perros té actuacions compromeses fins a finals d’any, però ja prepareu nou espectacle?\nSí, tot i que està en estat molt embrionari. Estem començant a treballar en un espectacle sobre els nens, Very important person, que contempla el món dels infants des que són fetus fins als sis anys. Ara els nens tenen molts privilegis, abundància, sobreprotecció, i la pregunta és si amb tot això no estem creant un monstre.\nA partir del 16 d’abril


L'Estat renova els concerts a les escoles catalanes d'infantil i secundària per quatre anys més - Social.cat\nL'Estat renova els concerts a les escoles catalanes d'infantil i secundària per quatre anys més\nJxCat i ERC amb la CUP havien acordat no renovar els concerts a les escoles que segreguen per sexe\nDivendres, 16 de febrer de 2018 | 16:30 h\nUn grup d'alumnes en una aula | B. Fuentes (ACN)\nEl Consell de Ministres, en aplicació de l'article 155, ha aprovat aquest divendres la renovació dels concerts a les etapes d'Infantil i Secundària als centres educatius catalans. En concret, s'han renovat els concerts d'un total de 1.956 grups, 987 d'Infantil i 969 de Secundària, per un període de quatre cursos.\nAixí, aquesta renovació estarà en vigor fins el curs 2021-2022. Segons ha informat el Ministeri d'Educació, aquesta decisió es pren un cop han vençut els quatre cursos que estaven vigents fins al moment. Aquesta decisió arriba tot i l'acord a què havien arribat JxCat i ERC amb la CUP de no renovar els concerts als centres educatius que segreguen per sexe.\nEn la roda de premsa posterior al Consell de Ministres, el portaveu de l'executiu i ministre d'Educació, Íñigo Méndez de Vigo, no ha aclarit si entre la renovació d'aquests concerts hi ha escoles que segreguen per sexe. La renovació dels concerts educatius es publicarà previsiblement a finals de la primera quinzena de març i es fa “seguint els tràmits previstos en la normativa vigent”. A més, remarquen que és una decisió que “aporta tranquil·litat i normalitat al sector de l'educació concertada de Catalunya”.\nPel que fa als concerts educatius de Primària, el Ministeri informa que estan en vigor i no vencen fins l'any 2020. Durant els pròxims dies s'elaborarà la memòria econòmica perquè, un cop se superin els tràmits administratius, se signi la resolució i es publiqui al DOGC.


Píndoles per estimar | Oriol Osan\nPíndoles per estimar\nArriba a la Beckett L’Efecte, de la britànica Lucy Prebble, una peça sobre les proves farmacològiques i l’enamorament induït. Dos motius de celebració: una nova proposta de la companyia Sixto Paz, amb la seva tradicional ‘taquilla a la inversa’ i el retorn de Carol López, en la seva faceta de directora. Fins el diumenge 8 de març a la sala de Gràcia.\nNausicaa Bonnín i Pau Roca a L’efecte. © Sala Beckett\nFa un grapat d’anys, Albert Espinosa (quan amb Los Pelones feia coses francament interessants) va imaginar un món en què existien unes pastilles per no dormir. Te les prenies i el dia passava a tenir realment 24 hores. El cos i el cervell ja no necessitaven descansar, i s’obria davant teu un horitzó temporal infinit per omplir d’activitats. Què faries, llavors, si poguessis disposar de tot el teu temps? La faula, no digueu, és la mar d’engrescadora.\nL’anglesa Lucy Prebble ha fantasiejat amb una cosa semblant: què passaria si s’inventés un medicament que provoqués l’enamorament? Ja no caldria estar a mercè de les feromones pròpies i alienes, ni escudar-se en la frase mítica de “és que no he tingut sort”. Res. Engolim la píndola màgica i apa, la mitja taronja cau rendida als teus peus. I tu caus als seus, és clar. La seducció desapareixeria però guanyaríem temps. Interessant, també.\nEn Tristan (Pau Roca) i la Connie (Nausicaa Bonnín) són dos voluntaris que es presten a participar en unes proves farmacològiques d’uns laboratoris per testar un nou antidepressiu. La Dra. James (Montse Germán) i en Tom (Paul Berrondo) són els dos metges que supervisen el procés. Estaran reclosos durant quatre setmanes, i el que no saben és que, per culpa o gràcies a la medicació, acabaran sentint-se atrets l’un per l’altra de forma irresistible. L’assaig clínic, per tant, ha fallat, però en canvi ha deixat al descobert un nou món ple de possibilitats.\nL’efecte (The Effect), que es va estrenar el novembre de 2012 al National Theatre de Londres i el 2013 va guanyar el Critics Circle Award a la millor nova obra de teatre, pretén, en paraules de l’autora, analitzar quines són realment les causes de l’amor. Els resultats dels efectes químics d’una pastilla o un misteri que escapa a qualsevol comprensió?\nAquesta obra ha permès recuperar, després d’una temporada a Madrid, a la directora Carol López, que sempre és benvinguda, algun dels seus actors de confiança, i una nova aposta de la productora Sixto Paz, després de l’espaterrant èxit de Pulmons. De nou, la Companyia aplica la fórmula de ‘taquilla la inversa’, és a dir que l’espectador paga allò que considera adient al final de la funció.


La 4arta caravana solidaria Ipa Bages passa per Castellbell i el Vilar – Castellvilarenc.info\nby Pere Sànchez 29/06/2014\nUna cinquantena de vehicles d’emergències van passar pel nucli urbà del poble amb les sirenes posades fet que va provocar que alguns veïns alarmats per si hagués passat alguna cossa grossa\nPassades les 2 del migdia, prop d´una cinquantena de vehicles d’emergències ( Mossos, Guardia Civil, Vigilants. SEM, Creu Roja, Protecció Civil , ADF.S ) han desfilat pels carrers de Castellbell i el Vilar amb el so de les seves respectives sirenes que han alarmat a mes d´un veí del poble que pensaven que havia passat alguna de grossa.\nAquesta desfilada , formava part de la 4arta caravana solidària que organitza IPA Bages, on han sortit i han arribat a Manresa. Abans però, han parat fins al Monestir de Montserrat per fer una visita, i després han anat fins al nostre poble on han passat per::\nAvinguda de l’esport\nPista poliesportiva (Final de trajecte), on s´ha fet un dinar de germanor.\nEnguany, la caravana solidària ha anat destinada a Pallassos Sense Fronteres, per aquest motiu durant la setmana s´ha posat a la venda a l´Ajuntament nassos solidaris a un preu de 3 euros.\nJordi Pessarrodona, ha presentat l´acte del dinar on a més a més hi havia una representació dels Miquelets, que també hi participaven i que també hi seran presents durant la festa dels “ Resistents”. També hi ha hagut l´actuació d´un imitador de Torrente que ha posat el toc humorístic de la festa.\nUn cop finalitzat el dinar, han tornat a sonar les sirenes aquest cop en direcció cap a Manresa.


S�c el convidat del ros de la Trinca. Un dels empresaris m�s importants de la ind�stria de l�espectacle. Josep Maria Mainat t� un passat associat a l��xit i un present m�s desconegut. Passats els 60 ha tornat a ser pare i la seva vida ara �s m�s tranquil.la que fa uns anys. Durant dos dies hem tingut temps de molt�ssimes coses. De viatjar al en el temps per recordar la Trinca, con�ixer la seva fam�lia, anar a fer esport amb el seu fill Pol i tamb� per dinar amb el seu soci i amic de tota la vida, Toni Cruz. Josep Maria Mainat s�ha passat 20 anys fent conya marinera als escenaris. 20 anys m�s, al capdavant de Gestmusic, inventant programes per al gran p�blic. �xit davant i darrere de les c�meres. Podria viure del record, per� aquests dos dies que hem passat junts, he comprovat que el seu present est� ple de projectes, tant personals com professionals. .\nSubscriu-te alcontingut del blog < novembre 2013 > dl.dt.dc.dj.dv.ds.dg. 123456789101112131415161718192021222324252627282930 "El convidat", amb SOR LUC�A CARAM (cap�tol sencer)DE �SOR CITRO�N�, A SOR LUC�A"El convidat", amb TOMEU PENYA (cap�tol sencer)MALLORCA, PERIQUITOS & ROCK'N'ROLL"El convidat", amb la SENYORA RIUS (cap�tol sencer)UNA �MADAME� CATALANA"El convidat", amb ADA COLAU (cap�tol sencer)PREMI NACIONAL DE COMUNICACI�LA CASA, LA LLAR"El convidat", amb LLU�S LLACH (cap�tol sencer)\tConsulta el mapa web per navegar de manera totalment accessible


El concurs de gossos d'atura de Canillo es consolida com un referent - FÒRUM.ad\nEl concurs de gossos d’atura de Canillo es consolida com un referent\nOn: 26/07/15 14:04\nJose Maria Pleguezuelos torna a guanyar amb el seu gos King, en la 27a edició del Concurs de Gossos d’atura de Canillo, als Planells de Mereig. L’edifició d’enguany ha comptat amb 12 participants\nAquest concurs forma part del circuit català de la Federació Catalana de Gossos d’Atura i, com és tradicional, Canillo acull una de les seves proves, en el que ja s’ha convertit en un referent de la parròquia i el país.\nEl concurs s’ha consolidat com un esdeveniment internacional que compta amb la presència de nombrosos pastors provinents de França i Espanya. Malgrat això, la prova no disposa cap pastor andorrà, atesa la dificultat de trobar pastors al Principat.\nL’edició d’enguany ha comptat amb 12 participants que han demostrat les seves qualitats amb el ramat i els seus millors companys, els gossos d’atura. Tot això acompanyat d’una gran expectació, ja que, fins als Planells de Mereig s’han acostat centenars de persones per gaudir d’aquest espectacle.\nPrevious Post: DA reconeix retallades a causa de la crisi de BPA\nNext Post: Els bitllets internacionals d’autobús podrien apujar-se 2 euros per finançar l’estació nacional


> Ofertas de empleo > Ofertas de empleo en Girona > Ofertas de empleo en Dekra Empleo ETT > Operari Producció (posició Estable)\nImportant empresa situada a per zona d'Olot, dedicada al sector de l'alimentació per animals de companyia, ha d'incorporar de forma estable:\n- 40 hores setmanals en torns rotatius o s'inclouen els caps de setmana. Els treballadors tenen els horaris planificats i saben en tot moment quins son els torns que han de realitzar cada setmana.\n- Salari brut anual entre 19.000 i 21.000 euros. Quan es treballa els dissabtes hi ha un plus de 100 euros si es de matí. Quan es treballa dissabtes tarda o diumenges hi ha un plus de 218 euros per dia treballat.\nEs requereixen persones amb molta predisposició, coneixements informàtics mínims i que busquin estabilitat laboral.\n-Experiencia previa como Operario en producción\n- No ser persones escrupuloses amb les carns ni els olors.