Escrit publicat a la Revista Terra. Núm. 27 Gener 1996. Vol. X Època tercera. Tanbé hi ha una presentació al International symposium on cyclones and hazardues weather in the mediterranean l'abril de 1997 a Palma de Mallorca, amb el títol: A squall line in Catalonia, i a Two cases of severe weather in Catalonia (Spain), o a A diagnostic study.(in press)\nESTUDI METEOROLÒGIC DEL DIA 24 D'AGOST DE 1993: Línia de torbonada\nJoan Arús. (*)\nJosé Manuel López . (*)\nToni Mestres (**)\n(*) Físic i Analista-Predictor del Grup de Predicció i Vigilància del Centre Meteorològic de Catalunya. INM (Instituto Nacional de Meteorología)\n(**) Físic i home del temps a Ràdio Nacional d'Espanya (RNE) i a Barcelona TV\nDurant el dia 24 d'Agost de 1993 hi hagueren fortes tempestes al Principat. Cap a migdia, la caiguda d'un llamp a la subestació transformadora de Fecsa a Sant Andreu, produïa la famosa apagada general que durant més de 80 minuts va deixar a les fosques tot Catalunya, Andorra i nord d'Osca.\nEn aquest treball, per mitjà de les imatges del satèl-lit meteosat, del radar, de la xarxa de detecció de llamps i de les informacions dels col.laboradors de l'I.N.M. ( Instituto Nacional de Meteorologia ), intentarem demostrar que les fortes tempestes de la tarda d'aquest dia varen ser produïdes per una línia de torbonada.\nEls temps són en UTC (Temps Universal Coordinat), és a dir, dues hores menys de l'hora local.\nLa nit i matinada del 23 al 24 d'agost de 1993 ja es varen registrar fortes tempestes, especialment al Pirineu Occidental , concretament a Cabdella (Pallars Jussà) es recolliren més de 60 l/m2.\nA mig matí del dia 24 es tornaven a formar nuclis de tempesta cap al sistema Ibèric i davant la costa catalana.\nA les 12.00 UTC hi havia un nucli convectiu davant la costa del Baix Penedès i del Garraf. Entre les 12:30 i les 13:45 UTC es recollien 70 l/m2 a Cunit i gairebé 40 al Vendrell. Aquests aiguats varen anar acompanyats de molt aparell elèctric. Un dels llamps va caure sobre un transformador del barri de Sant Andreu de Barcelona tot provocant l'apagada general. Mentrestant, cap a l'interior d'Aragó es formaven altres nuclis de convecció amb una configuració diferent a la de la costa catalana.\nSegons l'ADV ( Associació de Defensa Vegetal ) de les Terres de Ponent, Lleida: " Entre les 18:00 i les 19:00 UTC es produí una forta tempesta d'aigua, vent i calamarsa que afectà de forma diferent a una amplia superfície de la zona a defensar. L'àrea afectada es pot delimitar en dues zones:\n1.- Des de Lleida tot seguint Segre amunt fins a Balaguer i cap a l'esquerra fins al límit de la província amb Osca. En tota aquesta zona la distribució de la pedra és molt irregular, encar que sembla que la zona més afectada ha estat: Térmens, Menàrguens, Vallfogona de Balaguer, Gimenells, La Portella, Albesa, etc. Encar que la resta de municipis han estat irregularment afectats.\n2.- Zona de l'Urgell: Els municipis de Castellerà, Ivars d'Urgell, Linyola, Penelles, La Fuliola amb danys de consideració.\nLa pedra en la majoria dels casos és petita, abundant i va caure barrejada amb aigua. En alguns casos tenia color negre"\nAquest nucli compacte que de forma més o menys compacte va creuar tot Catalunya és el que volem analitzar acuradament.\nCap a les 20:00 UTC les tempestes entren a la província de Barcelona i paral.lelament s'activa un nucli a la de Tarragona. És a la comarca del Bages, centre geogràfic de Catalunya, on la tempesta assoleix la màxima activitat i virulència. Pels volts de les 20:30 UTC i durant 20 minuts al poble d'Artés, proper a Manresa, cau una forta pedregada amb molt aparell elèctric. En poc temps es recullen 117 l/m2 i les pedres són tan grans com ous de gallina. Els municipis d'Artés, Santpedor i Sallent són els més afectats. La major part de les collites de blat de moro i raïm es perden. El subministrament de corrent elèctric queda tallat. Hi ha petites inundacions, sostres d'uralita perforats, tant de cases, granges de galls dindi com d'indústries. Els desperfectes a les carrosseries dels cotxes són considerables amb molts vidres trencats. A Manresa, les quantitats d'aigua no superen els 30 l/m2 amb fortes ratxes de vent, que a les 20:10 UTC assoleixen 72 Km/h.\nEntre les 20:30 i les 21:20 UTC hi ha noves i intenses tempestes al Camp de Tarragona, que provoquen inundacions a la zona turística de Salou, talls del corrent elèctric com també de carreteres. A l'aeroport de Reus s'hi recullen 50 l/m2 (amb una intensitat horària equivalent de 101 mm/h) i s'hi registra un cop màxim de vent de 72 km/h del W-NW a les 20:05 UTC. A la ciutat de Tarragona i al Vendrell es recullen uns 25 l/m2 en 20 minuts acompanyats de pedra petita o calamarsada. Aquest nucli convectiu arribà a la ciutat de Barcelona cap a les 21:50 UTC, molt actiu damunt la mar, donant 17 l/m2 a l'aeroport del Prat i només 4 a l'observatori de la part alta de la ciutat; no obstant, la tempesta originà una altra tallada de llum que obligà a suspendre temporalment el partit de futbol del trofeu Joan Gamper.\nPer altra banda, la tempesta de l'interior de Catalunya, segueix avançant cap a llevant i finalment arriba a les comarques més orientals, on es mostrà molt virulenta, sobretot a l'Empordà. Aquest es el testimoni d'En Josep Pasqual, un col.laborador de l'INM altament qualificat i que des de l'Estartit va seguir la tempesta:\n" Entre les 21:50 i les 21:53 UTC va caure pedra seca d'entre 2 i 3 cm de diàmetre, quedant a terra alguns cm de gruix .... Es la pedregada de poder més destructiu observada en aquesta estació meteorològica, amb 25 anys d'existència.\n... la intensitat de la precipitació hauria estat la següent: 10 mm en 4 minuts; 16.5 mm en 10 minuts i 20 mm en 20 minuts, tot i que la intensitat segurament hauria estat superior ja que el pluviògraf només registra la precipitació una vegada desglaçada la pedra.\nEn el moment central de la tempesta hi va haver una oscil.lació sobtada de la pressió atmosfèrica de 5 Hpa, així com una baixada instantània de la temperatura de 5 C; també es van observar moviments del mar en forma de seixes de curt període ( 8 a 10 minuts) i d'una amplitud d'uns 50 cm."\nPosteriorment comenta que les cassoletes dels anemòmetres varen ser destrossades. La gàbia meteorològica va quedar plena de forats en les parets orientades cap a l'oest i cap al nord. Hi va haver molts ocells morts, closques esclafades de cargols bovers, bonys a tots els cotxes, alguns amb vidres trencats, persianes de P.V.C. orientades al nord i a l'oest amb infinitats de forats, etc.\nLes torbonades, habitualment són considerades pel gran públic com les tempestes violentes o severes acompanyades amb moltes descàrregues elèctriques, vents forts i xàfecs intensos. Es donen a Catalunya amb certa freqüència des del maig fins ben entrada la tardor. Estrictament, la torbonada és un gir brusc de la direcció del vent, en sentit horari o rondada, i augmentant la velocitat del vent d'un mínim de 30 km/h amb una velocitat final mínima de 40 km/h, persistint més d'un minut, i desapareixent també bruscament.\nModernament, i per a latituds mitjanes, podem definir una línia de torbonada com un SCM (Sistema Convectiu Mesoscalar) que pren una estructura lineal de considerable extensió, entre 200 i 1000 Km de llargària i entre 20 i 200 km d'amplada, i al llarg de la qual s'hi registren fenòmens convectius severs, que no són frontals, tot i que solen presentar-se precedint un front fred, a la zona càlida, ordinàriament entre 200 i 300 km per davant del front. Naturalment, el causant d'una línia de torbonada és un cumulonimbus arcus, que produeix al seu pas, una caiguda sobtada de la pressió i temperatura, a més de la rondada del vent, generalment d'un SW fluix cap a un NW fort, sovint amb una encalmada entremig.\nParlarem de temps dur o sever quan s'acompleix alguna de les següents condicions:\na) es produeixen descàrregues elèctriques gairebé contínues.\nb) torbonada de més de 30 nusos (uns 60 Km/h)\nc) calamarsa o pedra de grandària superior a 1 cm.\nd) esclafits, mànegues marines o tornados.\nEl contrari de la severitat és l'eficiència, que caracteritza els episodis amb pluges abundoses; les condicions meteorològiques no són les mateixes. Un ambient caracteritzat per gran inestabilització atmosfèrica vertical, potents estrats secs i notable cisallament vertical del vent, afavorirà la severitat, mentre que un de molt humit a tots els nivells,lleugerament inestable i amb poc cisallament, n'afavorirà l'eficiència.\nA grans trets parlarem de SCM quan ens referim a un grapat de núvols tempestuosos, que a diferència d'una tempesta ordinària, tenen una organització i vida pròpia durant un temps superior a 3 ó 4 hores.\n3. SITUACIÓ SINÒPTICA\nA les 12:00 UTC del dia 24 d'agost de 1993 hi havia un anticicló de 1032 Hpa centrat al W d'Irlànda i una zona de baixa relativa a tota la conca mediterrània amb un front fred molt desdibuixat des de Suïssa fins a Galicia. A 850 Hpa hi havia un fort gradient tèrmic al llarg de la vall de l'Ebre, des dels 4 C del Cantàbric fins els 20 C del Mediterrani. A 700, 500 i 300 Hpa es manté el gradient tèrmic però menys marcat. Hi ha un tàlveg ben format amb eix París-La Corunya i fàcilment podem suposar un corrent màxim de vent del SW, probablement des de Cadis fins als Alps.\nEl dia 25 a les 6:00 UTC la baixa peninsular s'ha desplaçat cap al centre d'Eivissa amb un front fred al sud i un ampli front càlid al nord que frega tota la costa catalana i s'estén fins als Balcans.\n4. ANÀLISI DE L'ESTRUCTURA VERTICAL\nSegons el radisondeigs de Palma i Saragossa, l'estructura termodinàmica de l'atmosfera presenta una marcada inestabilitat latent i potencial, és a dir un forçament puntual pot disparar el creixement dels núvols fins a la tropopausa ( 12-13 km ). A més a més, observem la presència de capes seques entre la superfície i uns 4.000 metres, així com un notable cisallament vertical del vent, principalment fins a 3.000 metres.\n5. ANÀLISI MESOSCALAR SUBJECTIU\nPoc després que a les planes de Lleida s'asoleixi el màxim tèrmic del dia, per la vall de l'Ebre comença ha penetrar una massa d'aire freda i pràcticament saturada. A les 18:00 UTC la frontera entre aquestes dues masses ben definides és a la franja de ponent amb un marcat gradient tèrmic i bàric. A la ciutat d'Osca la temperatura es 10 graus inferior a la de LLeida i la pressió 3 Hpa més alta. A més a més hi ha una clara convergència dels vents cap aquesta línia de discontinuitat que no és res més que un front mesoscalar molt actiu. Al llarg d'aquest front és on s'acaba organitzant la línia de torbonada. Aquest front travessa de forma compacta les terres de Ponent i posterioment es dilueix en desplaçar-se cap a la costa.\n850 i 700 Hpa\nDestaquem una frontera clara entre la massa càlida i seca mediterrània i la humida i fresca que avança des del Cantabric, i que en el cas de 700 Hpa es troba més avançada cap a la mediterrània. A 850 Hpa, a les 12 UTC , observem un màxim de vent a Múrcia, de 60 Km/h, del SW.\n500 i 300 Hpa\nDestaquem, a les 12 UTC, un tàlveg tèrmic que penetra del Cantàbric cap a Saragossa amb -16 C i un corrent en raig a 300 Hpa, que arrenca de Gibraltar i assoleix un màxim de 180 Km/h a prop de Saragossa.\n6. IMATGES DEL METEOSAT\nLes imatges que presentem, pertanyen a la banda infraroja del Meteosat i són acolorides, tret de la de les 18 UTC, per tal de resaltar els cims de núvols, de tal manera que la gradació de colors és la següent: el color marró per a temperatures d'entre -32 i -35 C, el taronja de -36 a -39, el groc de -40 a -43, el verd de -44 a -47, el blau cel de -48 a -51, el blau fosc de -52 a -55, el vermell de -56 a -59, el blanc de -60 a -63, el gris de -63 a -67 i el negre de -68 a -79.\n12 UTC: (Fig.1) s'aprecia clararament el corrent en raig que arrenca de més enllà de l'Estret de Gibraltar, i que assoleix el màxim de 180 Km/h per la vora de Saragossa. A la costa sud catalana, damunt la mar, s'observa un SCM, que una mica mes tard produirà l'apagada general a tot Catalunya, i cap a l'Aragó creixen alguns primers nuclis convectius. També observem una banda nuvolosa al Cantàbric estenent-se de NE a SW, limitant la part dreta de la zona fosca corresponent al màxim de vent. A la imatge de satèl-lit s'hi ha sobreposat el PFT (Paràmetre Frontal Tèrmic), de color blau, que calcula la direcció de la variació màxima del mòdul del gradient tèrmic per marcar la posició del front.\n17 UTC: (fig. 2) el SCM ha augmentat de superfície i s'ha desplaçat cap al NE, situant-se damunt la mar i abraçant el sud de França i l'extrem nororiental de Catalunya. A l'Aragó s'observa la formació d'un nou SCM a l'esquerra del màxim de vent, dins la nuvolositat associada al front i que acabarà encloent la línia de torbonada; sembla prendre forma de V, més marcada per la banda de llevant. A més, observem dos nuclis de tempesta, un d'ovalat cap el Golf de València i un altre de lineal que s'allarga cap al Pirineu oriental.\n18 UTC: (Fig.3) el SCM format l'Aragó ha augmentat molt la superfície i té una clara forma de ventall o V. Aquesta curiosa forma és una manifestació del gran tiratge o velocitat vertical en interaccionar amb el fort cisallament associat al màxim de vent de 300 Hpa. La banda nuvolosa estreta i allargada com un pal d'escombra que se situa per davant del sistema en forma de V, no és el reflex en forma de núvols del front de ratxes, sinó les restes del nucli allargat descrit en la imatge de les 17:00 i que ha estat aprimat per la subsidència associada a la part davantera de la gran tempesta. En diversos estudis fets als EEUU, s'ha vist que el 75% del les estructures en forma de V ocasionen temps dur en superfície en els 60 minuts posteriors a la seva aparició. però només el 45% del episodis amb temps sever són produïts per estructures nuvoloses en forma de ventall o V.\nEl SCM nascut a les 16:30 UTC a l'Aragó arriba a la seva màxima extensió, uns 56.000 Km2 sota l'àrea de -52 C, a les 19:30 UTC. La temperatura més baixa que assoleix el sistema es de -67 C i la durada del sistema és, com a mínim, de 7 hores.\n7. IMATGES DE RADAR\nEl tipus de imatges radar que presentem són els anomenats ECOTOPS és a dir, la representació plana de la màxima altura que assoleixen els ecos del sistema convectiu. Quan més alts siguin més potent podrà ésser el sistema convectiu.\nLa primera localització, (Fig.4), és a les 17:50 UTC, ja que no disposem d'imatges després de les 14:50 UTC; en aquesta primera localització, ocupa una franja lineal acostant-se a la franja de ponent amb reflectivitats molt altes embotides, de l'ordre de 13 Km, coherents amb els cims de núvols del sondeigs i fotos del Meteosat tractades. La següent imatge disponible, (Fig.5), a les 18:50 UTC, s'observa que el sistema s'ha desplaçat uns 50-60 Km, situant-se al llarg de la Noguera Pallaresa aproximadament, alhora que es comença a desconfigurar l'estructura lineal i el nucli de més al sud sembla endarrerir-se i enfeblir-se. A les 19:50 UTC, (Fig.6) la meitat nord s'accelera una mica, mentre que el nucli de més al sud segueix endarrerint-se, però s'activa molt en acostar-se al mar. S'observa clarament l'ondulació del sistema, que és un síntoma de severitat. A les 20:50 UTC, (Fig.7) la meitat nord, molt ondulada i separada del nucli del sud, es mou lentament. El nucli del sud, també es mou lentament i seguint la costa. A les 21:50 UTC, (Fig.8) el nucli del nord ja ha arribat a la costa i és molt actiu, mentre que el del sud presenta la part més activa damunt la mar. Segons aquest moviment, la velocitat és d'uns 50-60 Km/h quan el sistema presenta una estructura més lineal i de 25-30 Km/h quan els nuclis són més aïllats i costaners A les 22:50 UTC, la línia de torbonada, molt activa, ja és mar endins.(Fig. 9)\n8. DESCÀRREGUES ELÈCTRIQUES\nDurant tot el dia i matinada del 25, la REDDEL, (Xarxa de detecció de descàrregues elèctriques) de l'INM, va detectar 17401 llamps, només a l'àrea de Catalunya i rodalia. Pel que fa a la línia de torbonada, le primeres descàrregues són a les 14 UTC i l'activitat elèctrica persisteix fins a les 2:30 UTC. Anomenarem NT, als llamps o descàrregues elèctriques núvol-terra, que són la mena de decàrregues que registra la REDDEL; a partir de la polaritat de les NT, parlarem de NT(+) o NT(-), i segons la seva freqüència relativa podem obtenir algunes relacions sobre la severitat de la tempesta.\nPel que fa a la distribució temporal, (Fíg. 10), observem tres màxims de NT(-), a les 16:30, a les 19:30 i a 23 UTC, que corresponen a les tres reactivacions del SCM, tot assenyalant els moments de convecció més activa.\nEls màxims de NT(+) amb proporcions superiors al 10%, solen ésser precursors de temps sever en superfície.\nTant pel nombre mitjà de descàrregues per minut (més de 5-12 NT/minut), com per la proporció de NT(+), podem qualificar el SCM com a sever.\nPel que fa a la distribució espaial, (Fíg.11), observem que el SCM és de tipus mòbil, amb un desplaçament mitjà cap a llevant i amb descàrregues arrenglerades de nord a sud.\n1) El sistema convectiu és un SCM, bàsicament per les dimensions, forma i durada a les imatges del meteosat.\n2) L'organització lineal del SCM és evident a partir de les imatges de radar, amb una amplada d'uns 30 Km i una llargària d'uns 200-250 Km, amb una durada de més de 7 hores.\n3) L'organitzador és un front, tal com podem veure a les Fig.1. Hi ha un front fred que s'estén en direcció E-W des de Suïssa fins a Galícia, segons es veu al PFT a 850 Hpa.\n4) L'estructura vertical de l'atmosfera és favorable a la convecció profunda, severa i no eficient, que són les condicions meteorològiques requerides per a la formació d'una línia de torbonada, a més d'un forçament subsinòptic. La convecció profunda, vol dir que la profunditat de la capa amb inestabilitat latent, condicional o potencial, s'estén per tota la troposfera, ja que els cims dels núvols són a 13 Km, coherent amb els ecotops .\n5) Pel que fa al forçament subsinòptic, és evident que n'hi ha com ja hem dit en parlar dels anàlisis mesoscalars, bàsicament són convergències a baixos nivells.\n6) El mecanisme inicial sol ser una capa o línia seca (Dry line), més un tàlveg d'ona curta a nivells superiors. Pel nostre cas, sembla que els moviments verticals, són iniciats per una ona curta a 300 Hpa, suportada per un tàlveg tèrmic molt marcat a 500 Hpa, a part de la línia seca. A més a més, pensem que el màxim de vent que a les 12 UTC se situa pels vols de Saragossa, a les 18 UTC és a la vertical de Catalunya i possiblement hi hagi interacció amb el màxim de 850 Hpa que a les 12 UTC era a Múrcia, i a les 18 UTC seria més al nord.\nA les diferents seccions del CMT-Catalunya i a l'INM en general, per les facilitats tingudes en la realització del treball; en especial, però, volem agrair la col-laboració d'En Santiago Valios a l'hora de recuperar les imatges Radar i d'En Paco Martín León, de l'STAP (Servicio de Técnicas Aplicadas a la Predicción) de Madrid, a l'hora d'obtenir els llamps.


About: Iván Amaya Carazo\nIván Amaya (Madrid, 3 de setembre de 1978) és un futbolista espanyol, que ocupa la posició de defensa. Actualment és jugador del Real Murcia de la Segona divisió espanyola de futbol. És germà del també futbolista Antonio Amaya Carazo.\nIván Amaya (Madrid, 3 de setembre de 1978) és un futbolista espanyol, que ocupa la posició de defensa. Actualment és jugador del Real Murcia de la Segona divisió espanyola de futbol. És germà del també futbolista Antonio Amaya Carazo. (ca)\nIván Amaya Carazo (ca)\nfreebase:Iván Amaya Carazo


Sant Feliu Sasserra ja té nova web\nJa hi ha un altre ajuntament que treballa sota el nostre gestor de continguts d'ajutaments. Aquest cop és l'Ajuntament de Sant Feliu Sasserra, que junt amb la Diputació de Barcelona, hem treballat el desenvolupament del nou web. Aquesta, té l'objecti...\nDes d'ahir, dia 21 d'abril, Google penalitza les webs que no siguin responsive. Això es deu per un canvi d'algoritme, ja que l'optimització per a mòbils passa a ser part de l'optimització natural (SEO). És a dir, si la pàgina web no està optimitzada ...\nCabrera de Mar estrena nova web\nCabrera de Mar, de la mà de la Diputació de Barcelona, ha estrenat nova web feta amb el sistema de gestió de continguts desenvolupat per Perception Technologies i pensat exclusivament per a ajuntaments. La web del municipi: www.cabrerademar.cat Aques...\nLa ciutat de Granollers té nova app\nL'Ajuntament de Granollers ha confiat en nosaltres per a desenvolupar una aplicació mòbil que permet als ciutadans informar-se sobre les notícies i actes de la ciutat d'una manera més àgil, consultar els principals serveis com ara telèfons d'urgència...\nEl municipi de Torrelles de Llobregat ja té nova web\nTorrelles de Llobregat i la Diputació de Barcelona han confiat un cop més amb Perception Technologies per a redissenyar i desenvolupar la nova web del municipi: http://www.torrelles.cat La gestió dels continguts ha sigut desenvolupada per cobrir els ...\nFa uns mesos vam iniciar un projecte de renovació total d'una intranet que havia d'unificar dues empreses existents: Cofac i Cifec. Per dur-ho a terme, vam fer un estudi de les necessitats del projecte i vam analitzar quines serien les funcionalitats...\nL'editorial Planeta ens regala llibres!\nDesprés de publicar la nostra última aplicació mòbil, Serie After, l'editorial Planeta ens ha regalat, a bona part del nostre equip, un exemplar de la novela sobre la qual està basada l'aplicació. After és una novel·la romàntica basada en el famós gr...


Neonovecentismo: En defensa de Santiago Vidal\nEn defensa de Santiago Vidal\n"El Pleno del Consejo General del Poder Judicial ha acordado hoy, por 12 votos a 9, imponer una sanción de 3 años de suspensión al magistrado de la Audiencia Provincial de Barcelona Santiago Vidal Marsal como responsable de una infracción disciplinaria muy grave prevista en el artículo 417.14 de la Ley Orgánica del Poder Judicial (ignorancia inexcusable en el cumplimiento de los deberes judiciales)." Publicació de web oficial del Consell General de Poder Judicial d'ahir 26 de febrer de 2015\nEscut del Consell General del Poder Judicial\nCada vegada m’inquieta més veure com la coherència esdevé un pecat. Ahir, amb gran decepció, vaig assabentar-me de la noticia de la sanció de tres anys de suspensió contra el jutge Santiago Vidal. A les xarxes socials, dintre dels grups unionistes que freqüento, encara em va decebre més l’alegria exaltada amb què s’acollia la decisió.\nSuposo que per molta gent això de la qüestió sobiranista no és un debat, sinó una guerra que no coneix cap norma de cortesia. L’important és destruir l’adversari, tant se’n dóna com o per què.\nMalauradament, sempre he tingut el mal costum de no callar-me quan penso diferent. Us ben asseguro que és un defecte. Així que vaig dir, en aquells fòrums, que no compartia els criteris de la sanció. Dues grans rèpliques em van fer: una, que al haver-se declarat obertament independentista ja no era un jutge imparcial, i l’altra, que si no li agradava la constitució que se n’anés a casa seva. La darrera es ben fàcil de replicar, ja que si tots els que no hi estem d’acord en que la dona sigui inferior a l’home en la successió al tron (art. 57.1 CE) no poguessin participar de la vida pública o funcionarial, l’Administració i les institucions quedarien buides.\nTampoc crec que ningú hagi de patir per la possible parcialitat de cap jutge, atès que la Llei Orgànica del Poder Judicial tassa un important nombre de causes (art. 219 LOPJ) per les quals una part en un procés o la fiscalia mateixa poden recusar-lo, és a dir, demanar-ne la substitució per un més imparcial quan aprecien alguna d’aquestes causes. Aquest sistema s’aplica amb una freqüència relativament alta, i amb total normalitat, dia a dia als tribunals.\nCom anècdota, us puc explicar que vaig conèixer en Santigo Vidal al juny del meu primer any de carrera, a unes jornades sobre dret civil català que organitzava la UNED. L’home no va causar-me massa bona impressió. Cal reconèixer que sóc un figaflor susceptible pel que fa les bones maneres, com sap tothom qui em coneix. O sigui que no sé fins a quin punt val la meva opinió.\nPerquè m’entengueu, a la ponència, sense que tragués el cap a res, va aparèixer el tema de la independència. També va fer una defensa aferrissada dels scratches. Al torn de preguntes, però, quan li van preguntar si veuria bé que li fessin un scratche a jutge la sentència del qual desagradés, va matisar que sí, tot i que calia fer-los amb respecte i guardant la distància.\nPersonalment, més em va molestar la frivolitat amb què va qüestionar la presència de les màximes i locucions llatines a la literatura jurídica. I encara més, la maca de delicadesa que va exhibir al menjar-se, sense gaires angoixes, quasi bé tres quarts d’hora de la conferència del següent ponent.\nEn els darrers dies, aquest posat un pèl egocèntric i la seva actitud de showman en alguns platós, li han estat retrets com si justifiquessin la imposició de la sanció. Cal recordar que les lleis no tenen per tasca castigar a qui no ens acabi de fer el pes. Pel que fa als qui directament li retreuen les seves idees, què es pot dir, sinó que no estan penades en democràcia.\nQui ha sancionat a Santiago Vidal? Què és el Consell General del Poder Judicial? Doncs bé, l’art. 122.2 de la constitució el defineix com “l’òrgan de govern del poder judicial”. Aquesta expressió, “òrgan de govern” cal matisar-la. El jutges són independents. Per mandat constitucional, en l’exercici de les seves funcions. només obeeixen la constitució i les lleis. Per tant ningú, ni tan sols el CGPJ, els pot donar ordres. Les seves funcions es vinculen a tasques disciplinaries com els ascensos en la carrera judicial, les inspeccions de jutjats i en el seu cas les sancions. També emet informes consultius pel Consell de Ministres quan es reformes lleis que afecten al Poder Judicial i al sistema penitenciari, entre d’altres.\nComposició del CGPJ.\nPel que fa a la seva composició, la constitució estableix que el formin 20 membres que n’escullen el President qui a més és simultàniament President del Tribunal Suprem (art. 122.3 CE). Dotze han de ser jutges i els vuit restant juristes de reconegut prestigi. En principi només aquests darrers haurien de ser escollits per les Corts.\nMalauradament, la vigent Llei Orgànica del Poder Judicial disposa (art.111, 112 i 113) que les associacions de jutges triïn una llista de 36 noms de la qual el Congrés, per majoria de tres cinquens dels seus membres, en n’escull sis dels proposats. Dels trenta restants, el Senat n’escull sis més per la mateixa majoria. Pel que fa als vuit juristes de reconegut prestigi cada cambra en tria quatre, també per majoria qualificada.\nNo cal ni esmentar fins a quin punt aquest sistema afecta a la independència de la institució. Sense anar més lluny, la sanció contra Santiago Vidal sembla aprovada pels dotze vots de la vigent majoria conservadora. Els nou vots en contra, que ben aviat espero publicaran els seus vots particulars, composen el sector més progressista de l’òrgan.\nCarlos Lesmes, President del CGPJ i del Tribunal Suprem.\nDe les moltes causes que recull com a motiu de sanció greu per un jutge l’art. 714 LOPJ, el punt 14 és pot ser el més inconcret de tots “ignorància inexcusable del compliment dels deures judicials”. Però com que cap dels més concrets, com ara haver utilitzat el seu càrrec per obtenir tracte de favor o filiació política, se li podien aplicar s’han acollit a aquest concepte indeterminat.\nNo hi ha un consens a la doctrina sobre a què fa referencia aquest punt 14. Les interpretacions més restrictives l’apropen al principi iura novit curia que imposa a jutges i magistrats els deure de conèixer totes les lleis aplicables. D’altres interpretacions són més obertes. En qualsevol cas, costa considerar-lo subsumible a una activitat acadèmica, com és fer un esborrany constitucional, fora de les seves hores de treball.\nEn definitiva, per molt que em dolgui dir-ho, la sanció obeeix a motius més polítics que no pas jurídics. De totes maneres encara no s’ha de donar tot per perdut. Malgrat sigui “l’òrgan de govern del Poder Judicial” no és cap tribunal, sinó un òrgan administratiu. Per tant totes les seves decisions poder ser recorregudes als tribunals del contenciós-administratiu, en el seu cas el Tribunal Suprem. El procediment, salvant les distàncies, és com recorre una multa de trànsit.\nTinc moltes esperances que el senyor Vidal presenti aviat un recurs a la Sala 3ª del Tribunal Suprem. Amb una mica de sort, revifarem el Poder Judicial de la contaminació política.\nUs deixo l'enllaç amb la weeb oficial del CGPJ\nPublicado por Eduard Ariza Ugalde en 13:39\nGalderich 27 de febrero de 2015, 14:04\nNo t'ha de doldre que la Justícia estigui polititzada perquè no és una cosa d'ara sinó ja fa molt de temps. Un dels problemes de la Transició precisament és aquest, que es va deixar moltes coses penjades que depenien dels partits.\nI tens raó que a vegades costa molt haver de criticar decisions de postures properes a les nostres però com molt bé dius això no és un debat, és una guerra. Les pàgines unionistes que comentes -que també consulto perquè vull saber què en pensa tothom- feien realment pena perquè donava la mateixa sensació que els qui van aplaudir les depuracions de funcionaris després de la Guerra Civil espanyola...\nI per una altra banda... existeix algun jutge angelical i neutre sense sexe?\nEduard Ariza Ugalde 27 de febrero de 2015, 16:20\nTampoc cal que sigui angelical, ni neutre de sexe. Tothom té les seves idees i creences. Només cal que ningú apliqui la seva ideol·logia quan es posa la toga.


Mapatge del desperfecte crònic: capa de mapa onx cwd - Caçar - / - Peixos\nPer a la majoria dels caçadors, la malaltia de malbaratament crònic és una preocupació menor que presenta banderes vermelles sobre la salut dels animals i la carn de caça. Ara, podeu esbrinar on es troba la DCC a tota l’Amèrica del Nord.\nSi bé no s'ha confirmat cap cas en humansÉs encara una malaltia esgarrifosa que és fatal per als cérvols i els alps i abasta bona part de l'Amèrica del Nord. Avui en dia, onX ha llançat una nova capa als seus sistemes de mapeig orientats a la caça que mostra exactament on s'ha trobat CWD.\nAssociació de gestió de cérvols de qualitat (QDMA) es va unir amb onX per ajudar a fer possible el mapeig d'informació. La MDC ha estat prevalent en les espècies de cérvols de bleda blanca i el QDMA ha treballat molt des del 1988 per gestionar un hàbitat i unes poblacions blanques sanes.\nL’organització fa un seguiment de la difusió i recopila dades amb voluntaris membres, patrocinadors corporatius i altres defensors.\nÉs 100% fatal per a les espècies que contrauen la malaltia. Per això, els QDMA pirates de CWD interessen.\nmosquetó omega pacífic\nExpansió de la malaltia amb malbaratament crònic\nCWD continua captant títols a mesura que es difon a tot el país. El 2000, cinc estats i la província canadenca de Saskatchewan havien confirmat casos. Les dades d’avui mostren que la CBD s’ha estès per aproximadament les tres quartes parts dels EUA i Alberta, Canadà.\nLa malaltia també es troba en espècies ungulades estretament relacionades com els alces i els alces.\nAccés a la capa CWD de l'aplicacióXX\nObriu l'aplicació i mireu cap a baix a l'extrem inferior esquerre. Toqueu la selecció Capes de mapa. La següent pregunta us permetrà seleccionar una capa d'Estat o de tot el país. selecciona a nivell nacional A continuació, toqueu la subcapçalera Hunt, que ampliarà les opcions de capa disponibles.\nDes d'aquí, toqueu la capa de distribució QDMA CWD per obrir la configuració de la capa. Activa-la i ajusta la configuració de transparència per veure la intensitat de la capa mostrada a l'aplicació mapes onX.\nA continuació, onX mostrarà el CWD a la pantalla amb un to vermell.\nPensaments del camp\nCWD no té cap registre de transmissió a humans. Biòlegs, científics, caçadors, grups d’acollida d’animals i altres entitats encara estan observant de prop el progrés de les malalties.\nDiverses zones de caça compten amb estacions de control que impedeixen transportar carn collita, malalta o no. A més, la normativa de caça està canviant en determinades zones específicament a causa d’aquesta malaltia.\nMantingueu-vos al dia i consulteu les normes locals consultant les autoritats dels sectors de la caça, la pesca i la biologia de la fauna i la fauna.\nCalçat desert UK Gear PT-03


La desesperació de Rivera i Casado (Sebastià Alzamora)\nLa desesperació de Rivera i Casado\n3 min. 24/02/2019 18:37\nEnfront de la retòrica de saldo dels dos senyors esmentats al titular, al secretari general de Vox, Javier Ortega Smith, se li ha d’agrair almenys la seva concisió militar: “Si guanyem, governarà Vox, i si no guanyem, governaran les idees de Vox”. Sobretot perquè és cert. La irrupció de Vox a Andalusia i a les enquestes ha bastat perquè aquest partit marqui la pauta de tota la política espanyola, i en bona mesura també de la catalana. Tàctiques, estratègies, discursos, fotos, declaracions i fins i tot convocatòries electorals s’elaboren i es fixen en funció de la variable de Vox. Si a això hi afegim la seva impresentable intervenció com a acusació popular al judici de l’1-O, es pot dir que les idees de Vox ja governen, en la mesura que governar també és aconseguir que no sigui l’entorn el que et condicioni, sinó que siguis tu qui condicioni l’entorn.\nA Andalusia, Vox ha demanat la llista amb noms i cognoms de tots els funcionaris i treballadors públics que han aplicat polítiques contra la violència de gènere en aquella comunitat. Diuen que ho fan per fiscalitzar la despesa de diner públic, però és obvi que l’objectiu és elaborar llistes negres de funcionaris desafectes, a fi de dur a terme purgues dins l’administració. Exactament allò de què PP i Ciutadans acusaven el govern de Puigdemont, només que ara, a diferència d’aleshores, és veritat. I es dona el cas que PP i Ciutadans són els socis de govern de Vox a Andalusia. A Ciutadans poden negar-ho tant com vulguin. Però el fet cert és que PP i Ciutadans governen a Andalusia amb el suport de Vox, i que això els converteix, a tots tres, en socis de govern. Tres socis, no dos. Disposats a repetir la fórmula a tot arreu, començant pel govern d’Espanya. Sense que això exclogui una rivalitat ferotge entre les tres formacions.\nAquesta rivalitat és el motiu de la desesperació d’Albert Rivera, capficat en el trencaclosques de com ser un líder d’ultradreta i passar per un de liberal. Però el cert és que les endimoniades enquestes no li són tan favorables ara com fa uns mesos, i segurament d’aquí el moviment (que sona també desesperat) de dur Arrimadas a Madrid abandonant Catalunya, que és on Ciutadans va néixer i créixer i on Arrimadas tenia un lideratge consolidat que a Madrid no té i que, a més, s’haurà de supeditar en principi al de Rivera. Ciutadans, en definitiva, s’exposa a desvestir un sant per acabar sense vestir-ne cap. Pitjor ho té Casado, un líder fràgil des del primer dia per molt que Aznar el descrigui “ como un castillo ”. A ell i al seu entorn, d’una pobresa intel·lectual desoladora, només se’ls acudeix dur fins al paroxisme la seva retòrica autoritària per conjurar una evidència: si el PP no surt vencedor d’aquest cicle electoral, Casado està amortitzat. Empastifats de Vox, Rivera i Casado s’hi juguen molt, a les properes cites electorals. Però si se’n surten, que ningú dubti que l’odi i les amenaces que escampen es convertiran en polítiques reals. Com les llistes negres d’Andalusia.


Coronavirus Catalunya: Tercer dia consecutiu amb xifres inferiors de morts\nMINUT A MINUT: Anuncien 56 ancians més morts i augmenta la xifra a 702 morts en residències\nLa jornada de dissabte registrava una xifra inferior de defuncions per coronavirus respecte a la de divendres\nper Júlia Estivill diumenge, 5 d’abril 2020 - 08:18h | Actualitzat a 05/04/2020 14:12h\nLa xifra de defuncions ha disminuït respecte al divendres | ACN\nSembla que la corba de contagis i defuncions a Catalunya comença a disminuir, ja que es tancava la jornada de dissabte amb una xifra inferior de defuncions per coronavirus, 129, respecte a la de divendres, 173. Aquest és el tercer dia consecutiu que les xifres baixen.\nPer la seva part, el president del govern espanyol, Pedro Sánchez, anunciava ahir que demanarà en el pròxim Consell de Ministre una pròrroga de l'estat d'alarma. Així doncs s'allargaria 15 dies més i duraria fins al pròxim 26 d'abril.\nEl Departament de Treball, Afers Socials i Famílies ha xifrat avui en 702 els avis que han mort en residències des de l'inici de la crisi pel coronavirus, 56 més que ahir. Segons comunica la mateixa conselleria, hi ha un total de 1.631 persones que viuen en residències per a persones grans i que tenen diagnosticat el Covid-19.\nACTUALITZACIÓ 19.30 h\nItàlia ha registrat ja un total de 128.948 casos positius per coronavirus i 15.887 morts, segons l'últim balanç proporcionat per Protecció Civil aquest diumenge, que destaca, però que el nombre de nous morts, 525, és el menor des del 19 de març.\nVeïns del barri de Vista Alegre a Beas de Segura (Jaén) s'han saltat el confinament decretat després de l'estat d'alarma per la crisi del coronavirus i s'han reunit amb música a la via pública la tarda d'aquest dissabte. L'Ajuntament de Beas de Segura ha condemnat i lamentat «profundament els fets» i ha assegurat que «per a res reflecteix el comportament de la resta de la població».\nEl Govern espanyol considera que haurà d'intervenir més en l'economia per l'impacte de la crisi sanitària pel coronavirus i la paralització d'activitats. «No hi ha lloc per a les ortodòxies ideològiques. Aquesta crisi precisarà que els governs assumeixin un paper més actiu en l'economia», ha dit en una compareixença Ábalos amb els altres tres ministres que tenen competències delegades durant l'estat d'alarma.\nACTUALITZACIÓ 17.30 h\nMaría José Serra, la directora adjunta del Centre de Coordinació d'Alertes i Emergències Sanitàries (CCAES), ha confessat que hi ha casos de coronavirus que no estan sent comptabilitzats. Es tracta dels «casos lleus», però afirma que el següent objectiu és començar a comptabilitzar-los.\nPedro Sánchez ha assegurat que garantirà el subministrament de mascaretes i gels hidroalcohòlics. Però, a més, també ha confirmat que controlarà els preus perquè no hi hagi augments i, així, evitar abusos. «Hem de garantir, lògicament en la mesura de les nostres possibilitats, aquest material de protecció per als treballadors i el conjunt de la població en general, i garantirem el preu d'aquests materials».\nUn metge de 61 anys que treballava a la Unitat d'Atenció Domiciliària del SUMMA, a Madrid, i havia donat positiu per coronavirus ha mort a causa de la infecció, han informat fonts de la Conselleria de Sanitat.\nACTUALITZACIÓ 15.10 h\nSalvador Illa ha anunciat que el govern espanyol accepta aixecar el confinament de la Conca d'Òdena d'acord amb el Ministeri de l'Interior i atenent així la petició de la Generalitat de Catalunya. Es tracta de les localitats d'Igualada, Vilanova del Camí, Santa Margarida de Montbui i Òdena que es trobaven confinades des del 12 de març.\nSalvador Illa remarca que Espanya és dels països on més tests de diagnòstic es realitzen. «Els tests massius a la població seran els coneguts com PCR i estem fent uns 15.000 - 20.000 diaris». A més, ha afegit que es complementaran aquests PCR amb els tests ràpids en llocs de rics i amb importància, com hospitals o residències: «Hem repartit un milió de tests ràpids, d'anticossos, que els rebran a tot estirar demà al matí, junt amb un protocol».\nEl ministre de sanitat, Salvador Illa, ha assegurat en roda de premsa que s'estan repartint equips de protecció individual — coneguts com a EPIs — i respiració mecànica assistida arreu del país. A més, ha remarcat que la fabricació nacional de respiradors és exemplar: «Es troba ja en les 100 unitats diàries, el qual permet la compra de 5.000 unitats que estaran a disposició en les pròximes setmanes. A més, Seat garanteix la producció futura de fins a 300 unitats diàries».\nEl president Quim Torra ha reclamat a Pedro Sánchez a la reunió d'aquest diumenge que es mantingui el confinament total de la població, excepte els serveis essencials. Torra ha traslladat que aixecar el confinament sense fer tests massius a la ciutadania i amb l'actual sobrecàrrega dels hospitals «és una temeritat». Demana un desconfinament «coordinat, ben planificat, concertat amb Catalunya i eficaç».\nL'Hospital Sant Pau de Barcelona ha rebut les primeres mascaretes adaptades per protegir els seus professionals en maniobres amb pacients positius de coronavirus.\nACTUALITZACIÓ 12.55 h\nLa Guàrdia Civil ha avisat que s'intensificaran els controls a les carreteres per evitar que la gent marxi de vacances aquesta Setmana Santa.\nACTUALITZACIÓ 12.52 h\nEl Servei Català de la Salut (CatSalut) i el Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM) han posat en marxa un nou centre d'operacions logístiques per a concentrar les compres i donacions de material sanitari rebudes arran de la pandèmia del coronavirus.\nACTUALITZACIÓ 12.32 h\nL'entitat Respiradorscat ha donat tres aparells a l'hospital Josep Trueta de Girona. Els tres respiradors VMI mecànics aniran a dotar les noves UCI que s'han preparat per fer front a la pandèmia del coronavirus.\nACTUALITZACIÓ 12.02 h\n#Gràcies a la bona feina d' @emergenciescat podeu resoldre dubtes sobre situacions concretes amb el #FAQs\nActualitzat permanentment ens ajuda també a nosaltres a poder-vos contestar https://t.co/2UP34jtub4https://t.co/NsjAXeuUka — Mossos (@mossos) April 5, 2020\nEl Servei d’Atenció, Recuperació i Acollida (SARA) de l'Ajuntament de Barcelona, especialitzat en violència masclista, ha atès 537 dones de mitjana cada setmana des de l'inici del confinament. S'inclouen les que s'hi han dirigit de forma presencial (82) i les que s'ha contactat per telèfon proactivament per fer seguiment. També s’han produït 6 nous acolliments d’unitats familiars, i atès un total de 13 urgències en 15 dies, mentre que abans de l'estat d'alarma s'estaven atenent de mitjana entre 4 i 6 urgències al dia.\nEl president del govern, Pedro Sánchez, ha demanat avui als presidents de les comunitats autònomes que facilitin una llista d'infraestructures per a poder allotjar a contagiats pel coronavirus però que estan asimptomàtics, amb la finalitat d'evitar que puguin contagiar a altres persones.\nACTUALITZACIÓ 11.40 h | ÚLTIMA HORA\nSegueix baixant la xifra de contagis i víctimes mortals de coronavirus a Espanya. En les últimes 24 hores s'han registrat 6.023 nous contagis i 674 morts. Així doncs, hi ha un total de 130.759 persones contagiades i 12.418 morts.\nACTUALITZACIÓ 11.24 h\nEl president delgovern espanyol, Pedro Sánchez, ha demanat a la Unió Europea que posi en marxa una «economia de guerra» que permeti recuperar l'economia un cop superada la crisi sanitària del coronavirus.\nACTUALITZACIÓ 11.01 h\nL'Ajuntament de Barcelona ha reduït els terminis de pagament i ha tancat el mes de març abonant les factures a 20 dies, malgrat el seu augment i que la majoria de la plantilla municipal treballa de forma telemàtica per les mesures de confinament. Per aconseguir-ho, s'ha modificat el circuit de validació de manera que, sent completament telemàtic, es mantinguin totes les garanties jurídiques.\nL'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha dit que les residències d'ancians catalanes necessiten «un pla de xoc» pel coronavirus, i ha afirmat que les xifres de residents contagiats que maneja l'Ajuntament són més altes que les donades per la Generalitat.\nACTUALITZACIÓ 10.13 h\nACTUALITZACIÓ 10.06 h\nLa Generalitat de Catalunya ha anunciat que eliminarà la quota obligatòria mínim del cànon de l'aigua específic que liquiden els establiments del sector turístic. A través d'un comunicat, el Govern ha especificat que 3.070 hotels (amb un total de 318.997 places) i 352 càmpings (que suposen 269.724 places) es podran beneficiar d'aquesta rebaixa, que s'aplicarà des del mes d'abril fins al desembre.\nACTUALITZACIÓ 9.38 h\nEl coronavirus ha fet disparar el nombre de peticions de voluntaris que van a les associacions de Protecció Civil (AVPC) de les comarques de Girona. El cos ha vist com en els darrers dies, molts veïns de les poblacions que compten amb aquest cos s'han acostat per intentar donar un cop de mà. Es tracta d'associacions formades per persones que desinteressadament dediquen el seu temps lliure a fer tasques de reforç als cossos de seguretat o als serveis socials.\nLa Conselleria de Treball, Assumptes Socials i Famílies de la Generalitat ha informat aquest dissabte que Catalunya ha registrat un total de 634 morts amb coronavirus en residències d'ancians (63 més que les registrades el dia anterior) i 1.261 casos positius, amb dades facilitades per les residències al Govern.\nCatalunya arriba a les 2.637 morts per coronavirus en centres sanitaris, amb 129 persones que han perdut la vida en les últimes hores, segons ha informat el Departament de Salut. La xifra és inferior a la dels darrers tres dies, quan es van comptabilitzar 242, 244 i 173 defuncions.\nHi ha 1.298 nous positius, sumant ja un total de 26.032 casos. Des de l'inici de la pandèmia fins ara hi ha hagut un total de 2.249 persones que han estat ingressades de gravetat –fins al divendres eren 141 menys-. Del total de contagiats, 3.944 són professionals sanitaris. El total d'altes fins aquest dissabte és de 9.528, que són 893 més des de divendres.\nSanitat Salut Govern Espanyol Exèrcit Espanyol Govern Català


Les ajudes trampa de Zapatero - Meritxell Borr�s - Els blogs d'e-noticies\nLes "ajudes" trampa de Zapatero\nDe les últimes propostes en l’àmbit econòmic que ha presentat Zapatero, les destinades a afavorir al sector de l’automoció han tingut un resultat peculiar. D’entrada, cal dir que mentre el President de l’Estat anunciava, amb bombo i plateret, l’ajuda de 2000€ per la compra d’un cotxe, paral·lelament, la venda d’automòbils s’aturava d’una manera considerable.\nPer altra banda, a la Generalitat de Catalunya es posaven les mans al cap i, calculadora en mà, començaven a fer els càlculs de les conseqüències (val a dir que no només econòmiques) que aquesta ajuda els hi comportaria. I és que aquesta mesura més que una ajuda és una trampa.\nCom ja tothom sap, es dóna l’estranya situació que dels 2000 euros anunciats per Zapatero, el Govern central només es farà càrrec d’una quarta part, és a dir, 500 euros i ha decidit, unilateralment, que la resta de l’import vagi a càrrec de les Comunitats Autònomes (500€) i dels fabricants d’automòbils (1000€). Per tant, Zapatero no només ha disposat dels diners propis de les Comunitats Autònomes mitjançant l’argument de que aquestes tenen cedit l’impost de matriculació i recapten el 35% de l’IVA (percentatge que, si l’Estatut de Catalunya fos una realitat com hauria de ser, seria del 50%) sinó que també ha donat per fet que els fabricants d’automòbils (tot i la manca de liquiditat i dificultats per les que està passant aquest sector) podran fer-se càrrec d’aquesta bonificació.\nLa primera conseqüència que observem és que Zapatero ha instaurat un nou sistema d’ajudes que consisteix en oferir aquestes a costa dels diners dels altres.\nLa segona, és que els fabricants i venedors de cotxes han de sumar als efectes de la crisis econòmica, les greus conseqüències que la desinformació (quasi total) d’aquest pla els hi està produint. A dia d’avui, encara no tenen ni tant sols la informació de com s’han de gestionar aquestes ajudes, quina és la quantitat de bonificació de la que disposen ni qui és qui s’ha de fer càrrec d’aquestes. I això, lògicament, ha aturat les vendes ja que els possibles clients resten a l’espera de què passarà amb aquestes ajudes.\nA dia d’avui ens tornem a trobar, lamentablement, davant de mesures populistes (com els famosos 400€) que no responen a l’objectiu pel qual s’han dissenyat. Des de CiU defensem que s’estableixin ajudes però també defensem que aquestes es facin amb diners i recursos propis.\nPer una altra banda, si tenim en compte que el 80% dels cotxes que es fabriquen a Catalunya són exportats, es torna a fer evident que si realment es vol ajudar als fabricants d’automòbils, cal aplicar polítiques europees conjuntes.\nCom deien els titulars dels diaris el dia següent del debat sobre l’Estat de la Nació, de nou Zapatero ha tornat a treure un conill del barret i, sota el desconcert de tothom, mira de beneficiar-se políticament d’unes ajudes que finançaran, majoritàriament, uns altres.\nEls blogs d'e-noticies - Meritxell Borr�s - Les "ajudes" trampa de Zapatero


Eliminar l’òxid amb remeis casolans: com funciona – Asigoy\nHome projectes de bricolatge Eliminar l’òxid amb remeis casolans: com funciona\nby adminon novembre 12, 2021 novembre 12, 2021 Leave a Comment on Eliminar l’òxid amb remeis casolans: com funciona\nSi l’aigua i l’aire arriben a materials de ferro o acer, l’òxid s’acumularà amb el pas del temps. Les antiestetiques incrustacions són tossudes i no es poden eliminar fàcilment. Descobriu aquí com encara podeu netejar objectes rovellats.\nEls agents de neteja químics solen ser cars i molt agressius. Com a alternativa, hi ha alguns remeis casolans provats i provats per a la neteja. Podeu utilitzar-los per eliminar l’òxid tant de la roba com dels objectes metàl·lics.\nTraieu les taques d’òxid de la roba\nSi hi ha taques d’òxid a la roba, heu de reaccionar ràpidament perquè la taca no s’enganxi. Premeu una llimona, barregeu-hi una mica d’aigua i assequeu la barreja a la taca. Espereu uns minuts abans de posar la peça a la rentadora. Alternativament, per descomptat, podeu utilitzar el concentrat de suc de llimona del supermercat i barrejar-lo amb una mica d’aigua.\nEn teixits delicats, podeu utilitzar llet de mantega o llet agra per eliminar la taca d’òxid. Simplement deixeu que la peça afectada s’hi remulli. A continuació, raspalleu la taca d’òxid i renteu la peça a la rentadora.\nHi ha diverses opcions per netejar objectes rovellats:\n1. Barreja d’oli i vinagre\nBarregeu el vinagre i l’oli en una proporció d’1: 1 i apliqueu el líquid a les zones rovellades amb un pinzell. Depenent de com sigui la brutícia, hauríeu de deixar actuar la barreja de vinagre i oli durant diverses hores. A continuació, s’eixuguen les zones pretractades amb un drap. La brutícia especialment tossuda es pot eliminar amb un raspall de dents o un raspall de filferro.\nLa barreja de vinagre i oli és ideal per a mobles de pati, eines de jardí, eines i bicicletes. Mentre que l’àcid acètic elimina l’òxid, l’oli ajuda a afluixar la brutícia.\nL’òxid especialment tossut es pot combatre amb un bany de vinagre. Utilitzeu vinagre normal o diluïu l’essència de vinagre amb aigua i deixeu que els articles rovellats s’hi remullin durant diverses hores o durant la nit. Si els objectes són massa grans o massa voluminosos per a un bany de vinagre, col·loqueu draps remullats amb vinagre a les zones afectades i espereu unes hores. L’últim residu d’òxid es pot eliminar amb un drap o un raspall.\n2. Barreja de llevat en pols i bicarbonat de sodi\nBarrejar el llevat en pols i el bicarbonat de sodi en una proporció d’1: 1 i afegir una mica d’aigua per fer una pasta espessa. Apliqueu la pasta als objectes rovellats amb una esponja o raspall de dents i deixeu-ho reposar diverses hores. L’òxid es pot eliminar amb un drap o un raspall.\nEn comparació amb la barreja de vinagre i oli, aquest és un mètode de neteja bastant suau. Es recomana, per exemple, per a materials sensibles o per eliminar les taques dels tèxtils.\n3. Remull en àcid cítric\nAquest mètode és especialment adequat per oxidar estris o eines de cuina, com ara premses d’all, paelles, peladors de patates, tisores, pinces i cargols. Barregeu una culleradeta d’àcid cítric amb un quart d’aigua i poseu els trossos rovellats a l’àcid. Algunes peces estan completament lliures de rovell després de només dues hores sense fregar. Si no és així, simplement deixeu les peces al bany d’àcid cítric durant la nit. Esbandiu els articles amb aigua neta i elimineu l’últim residu amb un raspall.\nHumitejar una esponja o un drap amb cola i fregar-hi les taques d’òxid. El popular refresc conté àcid fosfòric, que facilita l’eliminació de l’òxid. Si és possible, també podeu remullar l’article rovellat en un bany de cola durant la nit.\nAtenció: L’efecte càustic de la cola pot causar danys al material. Per tant, primer proveu l’efecte de la cola en una àrea poc visible.\nEvitar la formació de nou rovell\nDesprés d’haver eliminat l’òxid amb els remeis casolans provats i provats, primer s’han d’assecar bé tots els articles. Cal tenir cura si la superfície de treball (per exemple, a la cuina) no s’embruta. En aquest cas, poseu els articles sobre un drap de cuina vell o una safata de forn folrada amb rotllo de cuina perquè s’assequin completament.\nPer evitar que es desenvolupi òxid nou, fregueu tots els objectes netejats amb oli de cuina al final. Utilitzeu un rotlle de cuina o un raspall per fer-ho. Deixeu reposar les parts untades durant la nit perquè puguin absorbir l’oli. Si els objectes, que s’han alliberat minuciosament de l’òxid, només es deixen assecar a l’aire i després no es tracten amb oli, hi ha el risc que es formi nou òxid en molt poc temps. I això seria una llàstima pel temps i l’esforç.\nL’endemà, neteja l’excés d’oli amb un rotlle de cuina i torna a muntar els dispositius que hagis desmuntat. Completa!\nConeixes altres trucs que es puguin utilitzar per netejar objectes rovellats?\nPodeu trobar més consells per netejar i eliminar les taques aquí:\nFonts: utopia, frag-mutti\nMiniatures: © Flickr / snowmentality © Instagram / dutchmagnetfishing\nPrevious Article10 idees fantàstiques fetes de formigó per fer tu mateix\nNext ArticleLa malaltia venèria ‘carnívora’: la donovanosi


PREVISIÓ | La neu guanyarà protagonisme, especialment dissabte\nA les portes d’una nevada força extensa a Catalunya\nSi avui dijous la neu s’ha concentrat especialment a les Terres de l’Ebre i l’interior de Tarragona, on localment s’ha vist nevar per sota dels 200 metres, de cara a demà divendres a la nit i especialment dissabte la nevada guanyarà terreny i afectarà bona part de Catalunya.\nEl temps per divendres 8 de gener\nDivendres tindrem una jornada d’impàs.\nLa borrasca Filomena es troba encara lluny de Catalunya i el seu radi d’acció per tant no ens afectarà en primera instància.\nEsperem un matí amb núvols abundants a les comarques de Tarragona i de les Terres de l’Ebre. Més clarianes cap al centre i nord de Catalunya durant les primeres hores del matí.\nRàpidament durant la tarda els núvols guanyaran protagonisme de sud a nord, deixant un cel totalment ennuvolat arreu.\nDurant la tarda i el vespre, esperem precipitacions cap a les Terres de l’Ebre, en forma de neu al voltant dels 200 metres, en alguns casos fins i tot per sota.\nJa entrada la nit les precipitacions també arribaran al Camp de Tarragona i sectors del Pla de Lleida, cota general de 200 metres.\nAmbient molt fred un dia més arreu del territori.\nEl temps per dissabte 9 de gener\nDurant la matinada de dissabte les precipitacions s’estendran per bona part del sud i centre de Catalunya, febles en conjunt. Seran moderades cap a l’interior de Tarragona i les comarques de Lleida. La cota continuarà en aquests 200 metres tot i que localment es pot veure nevar més avall.\nS’acumularan entre 2 i 5 centímetres de neu per sobre dels 300 o 400 metres, per sota difícilment la neu acabi agafant gruix.\nAl llarg del matí i migdia la cota començarà a pujar ràpidament cap al litoral i prelitoral central per sobre dels 500 o 600 metres. La cota quedaria més baixa a l’interior, especialment a la Vall de l’Ebre, el Pla de Lleida o l’Altiplà Central.\nDurant la tarda plourà a punts del litoral i continuarà la nevada feble a les comarques interiors, també arribant a l’interior de Barcelona i Girona.\nLes acumulacions de neu més importants per sobre dels 600 o 800 metres, al prelitoral, on es poden acumular més de 10 o 15 centímetres de neu.


Monogràfic. Seduïts pels mòbils: recursos educatius i orientacions pedagògiques del seu ús a l’escola i a l’aula - Rosa Sensat\nMonogràfic. Seduïts pels mòbils: recursos educatius i orientacions pedagògiques del seu ús a l’escola i a l’aula\n«La irrupció de les noves tecnologies ens\nobliga a educar els nens d’una manera diferent.»\nHoward Gardner (2011)1\nUn no pot esperar que passi alguna cosa diferent a la seva vida si acostuma a tenir els mateixos pensaments, fa les mateixes coses i abraça les mateixes emocions cada dia. Aplicar això a l’àmbit educatiu suposa repensar i posar en judici moltes de les nostres pràctiques docents a l’aula. Aquest és el primer esglaó cap a la innovació.\nA la societat del començament del segle xxi, caracteritzada com a societat del coneixement, la institució escolar no pot ser aliena als ritmes del canvi actual, per la qual cosa la innovació constitueix una de les seves principals i prioritàries tasques. I és obvi que un dels canvis i innovacions més profunds que hem experimentat en aquests darrers anys ha vingut de la mà de les tecnologies digitals. Per tant, l’escola, si el que vol és preparar per a la vida real a curt, mitjà i llarg termini, no pot restar al marge de l’ecosistema informacional actual: els mitjans digitals són decisius, i són ja una part indissociable d’aquesta vida, malgrat que és força probable que acostumin a aparèixer implicacions on la tecnologia sembli una simple qüestió de moda o bé una exigència consumista. Precisament per aquesta darrera raó és encara més necessari conèixer les eines digitals i fer·ne un ús ètic, reflexiu, responsable i saludable a l’escola i a casa.\nAlgunes dades per comprendre el context sociotecnològic actual\nEn l’última enquesta sobre equipament i ús de TIC a les llars, realitzada per l’INE a finals de 2018,2 alguns dels resultats obtinguts són molt reveladors. Així, els resultats assenyalen que el 86,4% de les llars espanyoles té accés a la xarxa, enfront del 83,4% de l’any anterior. Pel que fa al tipus de connexió, a Espanya hi ha gairebé 14,1 milions de llars que tenen accés a Internet per banda ampla, fet que suposa el 99,9% dels habitatges que han declarat el tipus de connexió. En aquest sentit, el 57,2% dels habitatges es connecten per la xarxa de cable o fibra òptica; per línia ADSL, un 35%; per connexions mòbils de banda ampla-via mòdem USB o targeta, un 7,6%, i la resta, el 7,4%, per connexions fixes per satèl·lit. Això suposa que hi ha un increment significatiu de l’accés per xarxa de cable o fibra òptica per sobre de les línies ADSL.\nEn aquesta edició de l’enquesta es van investigar precisament els dispositius que es fan servir a les llars per connectar-se a Internet. Els principals equips utilitzats són els dispositius mòbils (diferents de l’ordinador portàtil) com el telèfon mòbil o el lector de llibres electrònics (e-book), entre d’altres. També són assenyalats pel 86,4% de les llars amb accés a Internet, l’ordinador (inclosos netbooks, ordinadors de sobretaula i tauletes), amb un 79,5 % de penetració.\nSobre l’ús de les TIC pels nens i adoles· cents, tenim els següents resultats: la proporció d’ús de les tecnologies de la informació per part de la població infantil (de 10 a 15 anys) és, en general, molt elevada. Així, l’ús d’ordinador entre els menors arriba al 91,3%, i el 92,8% utilitzen Internet. Per sexe, les diferències d’ús de l’ordinador i d’Internet amb prou feines són significatives.\nEn canvi, les nenes que disposen de telèfon mòbil superen en més de tres punts els nens.\nL’evolució dels resultats segons l’edat suggereix que l’ús d’Internet i, sobretot, de l’ordinador és una pràctica majoritària en edats anteriors als 10 anys. Per la seva banda, el fet de disposar de telèfon mòbil s’incrementa significativament a partir dels 10 anys, fins a assolir un 95% en la població de 15 anys. La disposició de mòbil (69,8%) augmenta cinc punts i mig respecte a l’enquesta anterior, cosa que ve a trencar la tendència negativa en l’evolució d’aquesta variable des de 2009.\nPer la seva banda, l’Associació per a la Investigació de Mitjans de Comunicació (AIMC), en el seu últim informe, AIMC Infants 2018,3 exposa els següents resultats més rellevants:\n1. El 89% dels infants consumeixen vídeos a Internet.\n2. Els nens passen gairebé 5 hores diàries davant d’alguna pantalla.\n3. 7 de cada 10 nens d’entre 12 i 13 anys utilitzen les xarxes socials.\n4. Ajuntar·se amb els amics és la seva activitat preferida, per davant de prac· ticar esport o jugar als videojocs.\nEl 99% dels nens i nenes veu continguts televisius, i un 80% en consumeix diàriament. La televisió no és només el dispositiu més utilitzat per veure els continguts televisius (91%), sinó que també és el preferit, encara que també un 40,8% dels enquestats afirma que veuen aquest tipus de continguts a través de dispositius mòbils o de l’ordinador. Quan miren aquest tipus de continguts a través del televisor, un 95,6% declara haver vist en algun moment el que les cadenes estan emetent en aquest instant, i un 81,8% també ha vist el que vol veure a partir de continguts no emesos en directe, com per exemple mitjançant la recerca en plataformes de vídeo (opció seleccionada per un 58,3% dels nens que veuen aquests continguts a través de l’aparell de televisió), la recerca a les apps de les cadenes (53,9%), l’accés a continguts que s’han gravat o descarregat prèviament (48,2%) o la recerca d’aquests continguts en plataformes com Movistar, Vodafone, Netflix, HBO… (41,4%).\nQuant als tipus de vídeos, els de tipus graciós, de bromes o «reptes» són els que més criden l’atenció, tant de nens com de nenes.\nA la resta de les categories s’aprecien diferències en funció del sexe: els contrastos es troben, en les nenes, en el fet que els agraden més els vídeos musicals, mentre que els nens prefereixen els vídeos de gent jugant a videojocs o els vídeos relacionats amb l’esport.\nFinalment, cal destacar el temps que dediquen els nens a estar davant d’una pantalla.\nL’estudi AIMC Infants 2018 revela que la població infantil passa gairebé 5 hores diàries davant d’alguna pantalla, i que el temps d’exposició és molt més ampli durant els caps de setmana: 396 minuts de mitjana, enfront dels 236 minuts de dilluns a divendres.\nEl temps d’exposició també augmenta a mesura que els nens són més grans; els de 12 i 13 anys són els que hi passen més temps (7 hores diàries).\nAixí mateix, l’estudi també posa de manifest un descens en el repartiment del temps d’ús de pràcticament tots els dispositius, a excepció de l’ordinador, per part dels menors de 12·13 anys. Això afavoreix el telèfon mòbil, que incrementa de forma important la seva presència tant en minuts com en percentatge sobre el total de temps d’ús de dispositius.\nPel que fa a l’edat, on més diferències s’observen és en la possessió de smartphones: mentre que únicament un 6,3% dels nens de 6·7 anys en tenen un en propietat, la xifra augmenta a un 61,3% en el cas dels nens de 12·13 anys.\nEn conclusió, i segons l’estudi AIMC Infants 2018, el consum en menors està creixent en un sistema de convergència multimediàtica que els proporciona oportunitats per a la socialització, l’autonomia, l’autoexpressió, l’aprenentatge, la creativitat i la participació a través dels mitjans en línia i, de manera creixent, en els mitjans mòbils.\nNo obstant això, a més de les oportunitats que ofereix Internet, els nens i nenes també poden experimentar riscos, cosa que evidencia la interdependència de tots dos factors: com més fan servir els menors els dispositius digitals i Internet, més gran és el ventall d’oportunitats que tenen i més elevada és també l’exposició a experiències de risc.\nCaldrà, doncs, estar molt més alerta en aquest sentit i treballar en aquesta línia de manera molt seriosa des de casa, l’escola i la comunitat!\nUrgent necessitat de lideratge i governança de centre\nCom hem pogut observar en els apartats anteriors, els índexs de penetració en la població són cada cop més elevats i en edats més tendres. Això ens ha de fer pensar en l’alt grau d’impacte que tenen aquests aparells o dispositius mòbils quan aterren als centres educatius. Seguint amb alguns aspectes clau del document aprovat pel ple del Consell Escolar de Catalunya el 4 de març de 2015 sobre Les tecnologies mòbils als centres educatius,4 l’ús disruptiu dels dispositius mòbils al centre educatiu pot ser considerat una manca de respecte a la convivència, i en aquest sentit les normes d’organització i funcionament haurien d’incorporar previsions clares i proporcionades a la naturalesa dels fets, que poden anar de l’inoportú avís sonor que molesta fins a accions com el ciberassetjament i la vulneració del dret a la intimitat i a la pròpia imatge. El ciberassetjament —maltractament entre iguals mitjançant instruments digitals de comunicació— mereix una especial atenció per la seva gravetat i per les potencials conseqüències. El Departament d’Ensenyament5 ha posat a disposició de la comunitat educativa instruments per facilitar la reflexió del professorat amb els alumnes en el si del grup classe, així com protocols d’actuació específics per a primària i secundària en els casos més greus. Les famílies també disposen de recursos per saber què és el ciberassetjament, com detectar si el seu fill o filla el pateix i com col·laborar amb el centre educatiu per fer·hi front.\nD’altra banda, una de les qüestions que ha estat darrerament més de domini públic té a veure amb l’ús o la prohibició dels dispositius mòbils. En aquest sentit, la prohibició total dels dispositius mòbils al centre educatiu per evitar possibles problemes es contradiu amb els objectius curriculars vinculats a l’assoliment de la competència digital, els aprenentatges en general i la capacitat d’aprendre al llarg de la vida. Saber utilitzar responsablement els dispositius digitals és alhora un contingut curricular i una competència a adquirir, de la qual no es pot privar l’alumnat. Conscients d’aquesta realitat, molts centres educatius de Catalunya reflecteixen de manera proactiva l’ús dels dispositius mòbils al projecte educatiu i als diversos documents del centre.\nEn aquest sentit, la incorporació dels dispositius mòbils als centres educatius ofereix una oportunitat única de presentar orientacions sobre el seu bon ús i d’articular la conversa d’alumnes i professors sobre aquest tema. A més, a través dels mecanismes de participació establerts als centres les famílies poden ser convidades a formar part d’aquest diàleg i, alhora, aprofitar l’ocasió per implicar-se en activitats formatives conjuntes amb relació a la temàtica digital, les seves oportunitats i repercussions.\nSi, com dèiem abans, l’autoritat moral dels progenitors és clau, l’exemplaritat dels professors i professores és també un component essencial de tota praxi reeixida. L’ús dels mòbils dins de les instal·lacions d’un centre educatiu per part de tots els membres de la comunitat escolar ha de ser coherent amb els principis i les normes establertes.6 Per tant, el professorat i les persones presents al recinte del centre també han d’assumir unes normes similars a les que regeixen per a l’alumnat. L’exemple del professorat s’estén a la seva actitud davant la tecnologia, l’ús que en fa i l’impuls que li dona. Sense por a equivocar-nos, podríem afirmar que és molt important la participació de l’alumnat en tot aquest procés.\nDonant voltes als mòbils… (algunes consideracions més!)\nSegons l’informe Net Children Go Mobile,7 actualment els mitjans mòbils són objecte de debat perquè n’hi ha diverses definicions, que varien al llarg del temps en la mesura que Internet canvia: els mitjans mòbils són un objecte d’investigació canviant en tant que noves tecnologies i aplicacions que es desenvolupen contínuament. Així, cal remarcar que ens agradaria diferenciar les experiències a Internet quan s’hi accedeix des d’un PC (inclosos els portàtils i netbooks) de les experiències en línia quan s’hi accedeix des de dispositius mòbils que utilitzen diferents sistemes operatius\n(p. ex. smartphones i tauletes), ja que aquests dispositius tecnològics poden facilitar o dificultar diverses pràctiques.\nPer això, quan en aquest article fem referència a l’«Internet mòbil» o la «mobilitat», ens estem referint a l’accés a Internet des d’uns mitjans mòbils que són potencialment diferents d’una experiència en línia des d’un PC. Hem de tenir en compte que els mitjans mòbils que presentem tenen les següents característiques:\n1. Són dispositius mòbils connectats a Internet via wifi 3G o 4G, com és el cas dels smartphones, les tauletes, les consoles de jocs portàtils, els dispositius MP3 i MP4 (iPod Touch) i els e-books. La portabilitat d’aquests dispositius permet accedir a Internet des de qualsevol lloc sempre que hi hagi senyal, encara que aquests aparells no s’usen exclusivament en mobilitat i que les consideracions socials n’afecten l’ús.\n2. Són dispositius convergents i multifuncionals, que permeten un creixent repertori de pràctiques comunicatives i activitats en línia. Combinen opcions proporcionades per anteriors generacions de telèfons mòbils (com trucades de telèfon, missatges de text, jocs, ràdio, música i fotos) amb activitats habitualment desenvolupades en ordinadors, Internet i els mitjans socials (com correu electrònic, missatgeria instantània, xarxes socials, mapes, vídeo, televisió i blogging). També permeten noves activitats com les relacionades amb serveis basats en la localització, i d’altres a través d’aplicacions (que poden configurar noves experiències en línia, com ara realitat augmentada, jocs, videoconferències…).\n3. Són dispositius personals, i el seu ús sovint implica un component afectiu (evoquen afeccions emocionals) semblant a altres elements de la vida quotidiana. En ser personals i portàtils, els mitjans mòbils permeten tenir uns hàbits més flexibles i personalitzats, i crear noves oportunitats d’ús privat dins de contextos domèstics / escolars / públics. Aquesta privatització de l’accés i l’ús va acompanyada per la ubiqüitat d’Internet en la vida diària dels i les menors, i implica la creació de diferents i noves convencions socials relacionades amb la llibertat, la privacitat, la sociabilitat, i fins i tot la supervisió per part dels pares i mares i les persones adultes.\nUsos dels mòbils i recursos digitals educatius\nA la taula següent, fruit d’una adaptació pròpia de Feliz-Murias i Ricoy (2015), tenim de forma resumida tot un seguit\nd’alternatives obertes i adaptables a diferents edats i disciplines, formacions i contextos amb la finalitat d’estimular l’ús del mòbil a l’aula.\nMòbil com a eina de cerca bàsica\nPossibilitat d’emprar el mòbil com a eina personal de cerca bàsica d’informació per mitjà d’un navegador o d’un cercador especialitzat. Accés des de l’app de Safari o Google Chrome.\nÚs per a l’oci\nPossibilitat d’emprar el mòbil com a entorn de consum d’apps d’oci (jocs, música, llibres, vídeos,…). Accés a l’App Store per descarregar-se jocs, llibres, música… o ús de diferents apps de consum audiovisual (Netflix, Spotify…).\nEl mòbil com a eina per aprendre a programar\nEs tracta d’emprar el mòbil com a dispositiu experimental que permet crear apps i conèixer el funcionament del llenguatge de programació per a dispositius mòbils. Ús d’apps per aprendre a programar (Scratch, MIT App Inventor…).\nAutoaprenentatges o aprenentatges ocasionals\nEmprar la tauleta com a eina que accedeix a l’entorn personal d’aprenentatge de cada individu. Accés a les diferents eines de xarxes socials (Twitter, Instagram, Facebook, Pinterest…).\nSeguiment acadèmic i avaluació\nEmprar el mòbil per consultar el material acadèmic virtual en el dia a dia de l’escola. Ús d’apps per a la gestió acadèmica (Moodle, iDoceo, Socrative Teacher, Evernote…).\nExperimentar i crear explicacions i presentacions / exposicions\nEmprar els mòbils per exposar i comunicar projectes d’aprenentatge, comunicacions, treballs… Ús d’apps per exposar i presentar (Google Presentacions, PowerPoint, Keynote…).\nRetransmissió d’esdeveniments o experiències\nEmprar el mòbil per capturar evidències, comentar-les o simplement realitzar descripcions amb suport audiovisual de fets, esdeveniments o experiències i publicar-les a les xarxes socials. Ús de les apps bàsiques d’àudio i vídeo integrades dins el mateix dispositiu mòbil.\nRealitat augmentada i codis QR\nEmprar apps de realitat augmentada i apps de geolocalització per tal de treballar, per exemple, projectes curriculars del medi social i natural. Ús d’apps de geolocalització i realitat augmentada (Layar, Bidi, Aumentaty…).\nEmprar el mòbil com a sistema de videoconferència o de comunicació síncrona per mitjà d’Internet amb Skype o FaceTime.\nGestió i desenvolupament personal\nEmprar el mòbil per a la gestió i la comunicació personal a partir d’apps com el correu electrònic, el calendari, l’accés als arxius, Google Keep…\nEmprar el mòbil per portar a termes tasques i/o projectes entre diferents alumnes, de manera que l’encàrrec o la demanda d’aprenentatge s’hagi de resoldre usant recursos digitals collaboratius. Ús d’apps per desenvolupar feines col·laboratives (Google Apps, Microsoft Apps…).\nTornant de nou al document aprovat pel ple del Consell Escolar de Catalunya el 4 de març de 2015 sobre Les tecnologies mòbils als centres educatius, les tecnologies mòbils a l’aula poden simplificar la retroacció i l’avaluació, perquè proporcionen indicadors de progrés immediats a professors i alumnes. Una resposta interactiva instantània pot permetre detectar amb rapidesa dificultats de comprensió i facilitar la revisió de conceptes. A títol d’exemple, hi ha aplicacions matemàtiques per a dispositius mòbils que ajuden a resoldre problemes pas a pas. Altres aplicacions permeten que els professors distribueixin qüestionaris breus per assegurar que els alumnes hagin assolit una determinada tasca –per exemple, la lectura–, perquè es poden corregir al moment, i si es vol els resultats es poden incorporar en un registre acadèmic. L’automatització de determinades tasques logístiques de correcció pot permetre que els professors i professores dediquin més temps a atendre directament l’alumnat. Aquest tipus d’aplicacions també poden contribuir a fer que tasques, proves i avaluacions serveixin per millorar l’aprenentatge en lloc de limitar-se a proporcionar dades per a l’avaluació sumativa.\nA més, no cal que esmentem les potencialitats multimèdia dels aparells mòbils (apps de fotografia, apps de vídeo, enregistrament de so, música, podcast…), així com les de geolocalització i les possibilitats de la realitat augmentada i els codis QR.\nPer la seva banda, la integració de les tecnologies d’ampliació de text, transcripció de veu, detecció de la ubicació i lectura de textos als dispositius mòbils afavoreix l’aprenentatge dels alumnes amb necessitats educatives especials. Per als nois i noies amb dèficits visuals hi ha aplicacions gratuïtes que fan possible que la càmera del dispositiu mòbil llegeixi textos en veu alta. Els alumnes amb dislèxia poden emprar textos reformatats en dispositius digitals de pantalla petita per millorar la velocitat i la comprensió de la lectura. En definitiva, el ventall d’aplicacions educatives de les tecnologies mòbils per a tot tipus de necessitats educatives sembla tenir com a límits únicament els que imposi la imaginació.\nEn conclusió, i com a resum d’aquest apartat, exposem a continuació un llistat de recursos digitals imprescindibles, amb una breu descripció de cadascun d’ells, que es poden emprar amb dispositius mòbils, i que permeten la interacció, la participació i l’avaluació conjunta:\nhttp://spiral.ac/ Eina col·laborativa per a entorns de treball digitals 1:1\nhttps://www.peardeck.com/ Eina que ens permet crear preguntes i respostes, i compartir una presentació amb l’alumnat.\nhttp://www.socrative.com/ Eina col·laborativa per a entorns de treball digitals 1:1 que ens permet crear preguntes i respostes. Disposa d’app per a diferents plataformes (iOS i Android) i usuaris (mestre o alumne).\nhttps://getkahoot.com/ Eina que ens permet ludificar l’aprenentatge per mitjà de preguntes i respostes i des d’un entorn molt amigable i amb traçabilitat.\nhttps://www.plickers.com/ Eina que ens permet treballar amb realitat augmentada i amb una sistema de votació i/o pregunta-resposta. No fa falta que l’alumnat tingui un dispositiu mòbil. Disposa d’app per a diferents plataformes (iOS i Android).\nhttps://www.pollev.com/ Eina col·laborativa per a entorns de treball digitals 1:1 que ens permet crear preguntes i respostes.\nhttp://en.linoit.com/ Eina col·laborativa per a entorns de treball digitals 1:1 que ens permet crear un suro digital.\nhttps://www.nearpod.com/ Eina col·laborativa per a entorns de treball digitals 1:1 amb la qual es poden crear lliçons via iPad (amb l’app corresponent) i compartir-les a la mateixa plataforma perquè els alumnes puguin seguir la lliçó i interactuar-hi fent exercicis a la mateixa tauleta.\nhttp://es.padlet.com Eina col·laborativa per a entorns de treball digitals 1:1 que ens permet crear un suro digital.\nhttps://www.mentimeter.com/ Semblant a Kahoot però molt més versàtil, aquesta eina ens permet ludificar l’aprenentatge per mitjà de preguntes i respostes, des d’un entorn molt amigable i amb traçabilitat.\nhttp://quizizz.com/ Eina col·laborativa per a entorns de treball digitals 1:1 que ens permet crear tests, proves i qüestionaris de forma senzilla.\nhttps://drive.google.com/ Eina de Google Apps que ens permet el treball de tipus col·laboratiu compartint documents, presentacions, formularis, fulls de càlcul i altres eines específiques.\nOrientacions pedagògiques sobre el seu ús a l’escola i a l’aula\nReptes i potencialitats\nSeguint Gisbert, Prats i Cabrera (2015), els mitjans mòbils (smartphones i tauletes) permeten que els menors tinguin uns hàbits més flexibles i personalitzats, i crear noves oportunitats d’ús privat dins de la llar, l’escola i l’espai públic.8\nUsos saludables dels dispositius mòbils\n1. És aconsellable limitar-ne l’ús durant la setmana, pactant i establint unes regles clares del seu consum.\n2. Cal advertir que el mòbil és un aparell personal i intransferible. És aconsellable no intercanviar·lo amb els companys, com si d’un videojoc es tractés.\n3. Cal tenir molta cura a l’hora de decidir a qui donem el número de telèfon mòbil o les adreces de correu, o a qui donem accés al nostre perfil de Facebook. Cal educar i sensibilitzar pel que fa al concepte d’identitat digital.\n4. Bona part dels aparells de tercera generació o mòbils multimèdia (smartphones) necessiten una adreça de correu electrònic per establir vincles digitals amb el núvol. Cal que els nois i noies es responsabilitzin dels comptes i les adreces de correu electrònic i les seves contrasenyes.\n5. Cal tenir molta cura amb els aparells mòbils de tercera generació o mòbils multimèdia (smartphones) que incorporen càmeres de vídeo i / o fotogràfiques. El seu ús de forma fraudulenta pot vulnerar els drets d’imatge personal.\n6. En la majoria de telèfons intel·ligents actuals, la seva enorme potencialitat neix de l’ús i descàrrega d’apps (aplicacions) o bé de l’activació de serveis de geolocalització. És molt important tenir-ho en compte i que els nois i noies siguin conscients de quines aplicacions es descarreguen i quins serveis es troben actius.\n7. Cal tenir en compte que alguns missatges SMS tenen un cost més elevat, normalment en el cas de compres de logos, músiques, jocs i / o missatges que es poden enviar en alguns concursos de cadenes de televisió. Cal alertar que aquests SMS són molt més cars, i també informar-los de les in-app-purchase, és a dir, del fet que hi ha apps que poden arribar a incloure pagaments mentre s’utilitzen.\n8. Cal fer·los ser molt curosos en les converses per WhatsApp: que s’ho pensin dues vegades abans de contestar. El nostre exemple i model aquí és clau.\n9. Cal dir·los que davant qualsevol situació poc adequada o estranya han d’informar els mestres i els pares.\n10. Bona part dels usos que fan els adolescents dels aparells de tercera generació o mòbils multimèdia (smartphones) se centren en el WhatsApp o l’Instagram; també els fan servir per escoltar música i per jugar amb apps que es descarreguen. Cal fer-los reflexionar sobre el temps que passen connectats amb aquest dispositiu i amb aquest tipus d’activitats.\nRecomanem i destaquem la lectura de diferents guies per a pares, mestres i educadors:\n1. Butlletí Família i Escola de la Generalitat de Catalunya sobre Internet i els seus usos (xarxes socials i usos i abusos de les tecnologies). Disponible a http://fa· miliaiescola.gencat.cat/ca/escolaritat/ acompanyament·escolar·casa/internet· usos/\n2. Quadern de Faros (Hospital de Sant Joan de Déu) sobre Les noves tecnologies en nens i adolescents. Guia per educar saludablement una societat digital, dispo· nible a https://faros.hsjdbcn.org/ca/tema/ medios·tic, i la pàgina Consells per als pares en l’era digital, disponible a https:// faros.hsjdbcn.org/ca/articulo/nens·tecno· logia·consells·pares·lera·digital.\n3. L’Institut Municipal d’Educació de Barcelona i la FAPAC editen la guia per a famílies Com t’impliques en l’educació digital dels teus fills i filles?, disponible a http://w110.bcn.cat/Educacio/Con· tinguts/Documents/BCN·IME_Guia· vdigital_ca.pdf.\nBons usos d’aprenentatge\n1. És primordial que cada individu es vagi configurant el seu propi entorn personal d’aprenentatge (PLE) tenint en compte que:\n○ El dispositiu mòbil permet accedir als espais de gestió d’informació i comunicació personal (mail, calen· dari, notes, arxius…);\n○ El dispositiu mòbil permet llegir, exposar i compartir informació a la xarxa (Twitter, Facebook, Insta· gram…);\n○ El dispositiu mòbil permet accedir a plataformes d’aprenentatge en línia;\n○ El dispositiu mòbil (quan és un smartphone) sol tenir eines multi· mèdia molt potents que permeten infinitat d’aplicacions creatives i / o de productivitat.\n2. En el cas acadèmic o escolar, cal anar assajant i provant diferents aplicacions (apps) que permeten resoldre i enriquir digitalment una activitat didàctica.\n3. És aconsellable conèixer a fons les opcions i configuracions tècniques mínimes dels aparells o dispositius mòbils per conèixer-ne les possibilitats.\nRiscos i recomanacions\nSeguint l’estudi Net Children Go Mobile, la por que els menors arribin a perdre el control sobre la seva activitat en els nous mitjans és un aspecte clau de les pors més esteses amb relació a Internet i els telèfons mòbils (moral panics).\nEl contacte permanent no és ni positiu ni problemàtic per se, però pot conduir a l’ús excessiu i a un sentiment d’estar atrapat. Igualment, no excloem els usos excessius i compensatoris dels dispositius mòbils com una manera d’escapar-se de vulnerabilitats psicològiques. Preferim parlar de dependència i ús excessiu per suggerir que el límit entre l’ús intensiu i el patològic és negociable i ha de ser contextualitzat considerant les experiències i vulnerabilitats de cada individu.\nEn aquest sentit, creiem indispensable que pares, mestres i educadors consultin pàgines actualitzades que permetin sensibilitzar·los al voltant dels hàbits cibersaludables per minimitzar i evitar riscos innecessaris. Amb aquest objectiu podeu visitar el web https://internetsegura. cat/habits·ciber·saludables/habits·2019/\nConclusions: el repte i la revolució de la mobilitat a l’escola\nEn el document de conclusions de la XXII Jornada de Reflexió del Consell Es· colar de Catalunya sobre L’impacte i la contribució de les tecnologies digitals en l’educació, celebrada a Barcelona l’abril del 2013, s’utilitzen expressions com ara nadius digitals, generació Facebook o altres de semblants que expressen un fet generacional relacionat amb la familiaritat del jovent amb la tecnologia. En aquest sentit, remarca el document, molts escolars disposen d’un extens bagatge de coneixements, experiències i habilitats digitals, ampli però poc estructurat, que no es pot assimilar a la competència digital perquè no garanteix que infants i adolescents aprenguin i obtinguin un valor afegit de l’ús de la tecnologia en el treball intel·lectual. Haver nascut en un context sociotecnològicament ric no implica automàticament que se sigui capaç de treballar i estudiar amb els entorns digitals de manera profitosa i eficient, fet que els professors observen cada dia. Emprar assíduament sistemes de missatgeria i participar en les xarxes socials no és sinònim de domini de la comunicació; cercar informació i emprar eines ofimàtiques (a vegades poc més que copiar i enganxar) no equival a elaborar ni gestionar coneixement. I és per això que creiem fermament que ens cal educar i no pas prohibir, acompanyar i donar criteris per tal d’ajudar a fer un ús moderat, crític i productiu dels recursos de la xarxa i dels dispositius (mòbils) de què disposen els nois i noies, així com donar-los eines i recursos per aprendre a gestionar la seva identitat a Internet i els riscos de seguretat associats. Que no sigui que per no voler sortir de la nostra zona de confort docent estiguem produint finalment orfes digitals.\nEn aquest sentit, creiem que en aquests moments al món educatiu tenim un repte prioritari que encara no hem pogut resoldre del tot. Un repte que ha esdevingut una assignatura pendent, i que té a veure amb un dels principals pilars de l’educació proclamats per la UNESCO (1994): aprendre a conviure. És per això que trobem encertat que, en el recull de conclusions de l’Informe de la Subcomissió de Cultura Digital del 5 de setembre de 2019, més enllà de la innovació tecnològica i pedagògica, es tractin aquestes qüestions cabdals de convivència, pensament crític, respecte, responsabilitat, compromís, ètica, civisme i benestar digital: la convivència en societat exigeix un marc comú de normes i pautes que regulin els intercanvis comunicatius tant en el món virtual com en el presencial. L’ús de la xarxa hauria de regir·se per normes que reconeguin i respectin la dignitat i la llibertat de les persones.\nDe la mateixa manera, i citant el document aprovat pel ple del Consell Escolar de Ca· talunya el 4 de març de 2015 sobre Les tecnologies mòbils als centres educatius, ja es confirma que l’amplíssima i ràpida incorporació de les tecnologies mòbils en tots els àmbits d’activitat personal, social i econòmica obliga a redefinir sistemes i procediments, a repensar estratègies i models de treball i d’activitat i, fins i tot, a crear nous codis de conducta i de relació. L’educació no és en absolut aliena a aquest fet. Les situacions noves i canviants plantegen reptes que s’han d’afrontar amb esperit constructiu i pensant en les conseqüències i implicacions futures de les decisions actuals. D’altra banda, l’enorme presència social de la tecnologia és ben manifesta també a la llar. En termes generals, en tan sols una generació s’ha passat de la inexistència de material informàtic a disposar de múltiples dispositius, com ara ordinadors fixos i portàtils, tauletes, telèfons fixos i mòbils, consoles i altres aparells digitals, inclosos els televisors connectats a Internet. Infants i adolescents troben absolutament natural i normal un entorn que per als més grans és, en bona part, sobrevingut i que els exigeix un esforç de comprensió i adaptació.\nÉs per això que cal començar a construir plegats (directius, professorat i famílies) projectes d’innovació pedagògica amb suport tecnològic i amb la presència i el compromís dels mateixos alumnes. El fet de tenir la complicitat de l’alumnat és la clau de volta de tot plegat: involucrar-los també a ells permetrà la corresponsabilització. Ens cal que les famílies adoptin també mesures saludables i siguin un bon exemple de com s’han d’emprar les eines tecnològiques en general i les tecnologies mòbils en particular. L’autoritat moral per part de pares i educadors és clau en totes les edats. Els nostres fills infants i adolescents ens tenen en el seu punt de mira, es fixen en com les emprem, quin grau de dependència en tenim, quin ús en fem, com són les nostres relacions personals amb aquests mitjans, què enviem i què escrivim. Per tant, no podem demanar ni exigir res que nosaltres mateixos no puguem complir.\nEn definitiva, doncs, el repte del coneixement i l’ús de les tecnologies digitals a l’escola i a casa ens dona la possibilitat real de ser molt a prop d’aquells que potser són molt lluny. És probablement el desconeixement del bon ús d’aquestes tecnologies digitals el que ens fa sentir molt lluny d’aquells que realment són ben a prop.\nFeliz-Murias, t., i Ricoy, M. C. (2015). «La tableta: fascinación por el apren· dizaje ubicuo». En E. Vázquez-Cano & M. L. Sevillano (eds.), Dispositivos digitales móviles en educación: El aprendizaje ubicuo. Madrid: Narcea, p. 85·103.\nGisbert, M.; Prats, M. Àngel; Cabrera, N. (2015). Aprenentatge mòbil. Com incorporar els dispositius mòbils a l’aprenentatge? Barcelona: Fundació Jaume Bofill, col·lecció «Informes Breus», 58.\nPedró, F. (2015). Tecnología para la mejora de la educación: experiencias de éxito y expectativas de futuro. Madrid: Fundación Santillana.\nPrats, M. À. (2016). «Aproximaciones al concepto de innovación educa· tiva». En Sigalés, C.; Mominó, J. M. (eds.). El impacto de las TIC en la educación. Más allá de las promesas. Barcelona: Editorial UOC, p. 179·229.\nL’impacte i la contribució de les tecnologies digitals en l’educació. Consell Escolar de Catalunya, 2012. Dispo· nible a: http://consellescolarcat.gen· cat.cat/web/.content/consell_escolar/ actuacions/3publicacions/publicaci· ons_en_pdf/static_files/dossier36·_ jornada22.pdf\nLes tecnologies mòbils als centres educatius. Consell Escolar de Ca· talunya, 2015. Disponible a: http://consellescolarcat.gencat. cat/web/.content/consell_escolar/ actuacions/2documents_i_informes/ documents_i_informes_en_pdf/sta· tic_files/Doc1·15_Tecnologies_mo· bils.pdf\nEls dispositius mòbils als centres educatius. Informe de la Subcomissió de Cultura Digital 2019. Dispo· nible a: https://govern.cat/govern/ docs/2019/09/10/14/38/adbc732b· 4457·4de7·b9b6·c88cc26d3c26. pdf\nProfessor titular de Tecnologia Educativa.\nFacultat de Psicologia, Ciències de l’Educació i de l’Esport. Blanquerna, Universitat Ramon Llull\nmiquelpf@blanquerna.url.edu – @maprats\n1. Vegeu http://www.rtve.es/television/20111209/inte· ligencias·multiples·educacion·personalizada/480968. shtml\n2. Vegeu·ne més a https://www.ine.es/prensa/tich_2018.pdf\n3. Vegeu·ne més a https://www.aimc.es/a1mc·c0nt3nt/ uploads/2018/11/ninos2018_informe_principales_re· sultados.pdf\n4. Vegeu·ne més a http://consellescolarcat.gencat.cat/ web/.content/consell_escolar/actuacions/3publicacions/ publicacions_en_pdf/static_files/Les·tecnologies·mo· bils_catala_web.pdf 5. Vegeu·ne més a http://internetsegura.cat/ i a http:// xtec.gencat.cat/ca/recursos/tecinformacio/internet_se· gura/\n6. Vegeu·ne més a http://xtec.gencat.cat/ca/recursos/ tecinformacio/usdispositiusmobils/\n7. Garmendia, M.; Jiménez, E.; Casado, M. A., i Masche· roni, G. (2016). Net Children Go Mobile: Riesgos y oportunidades en internet y el uso de dispositivos móviles entre menores españoles (2010-2015). Madrid: Red.es/ Universidad del País Vasco/Euskal Herriko Unibertsita· tea. Vegeu·ne més a https://www.ehu.eus/es/web/eukid· sonline/informes·net·children·go·mobile\n8. Vegeu·ne més a https://www.fbofill.cat/publicacions/ aprenentatge·mobil·com·incorporar·els·dispositius·mo· bils·laprenentatge


Tragamonedes Girona - Millor servei tècnic per tragamonedas a Girona - Recreatius Penedès\tSEO - Landing Tragamonedes - Máquinas recreativas y tragaperras. Mejor servicio técnico en máquinas recreativas para bares y locales - Recreatius Penedès\nMàquines tragamonedes Girona\nLES TRAGAMONEDES A GIRONA AMB MÉS RENDIMENT ECONÒMIC\nLes nostres tragamonedes a Girona formen part dels jocs més populars dels bars i poden ser molt divertides, però són increïblement rendibles per als bars per diverses raons, entre elles, el seu funcionament.\nRecreatius Penedès disposa dels últims models de tragamonedes amb premi que triomfen en els bars, cafeteries, cerveseries i locals d'oci a Girona. Tenim sempre la millor oferta de màquines recreatives a Girona per assegurar el màxim nivell de recaptació, així com la diversió i l'entreteniment als jugadors. L'èxit de la nostra empresa és poder oferir a hostalers i propietaris de bars i locals una gran selecció de les màquines tragamonedes amb premi més rendibles del mercat.\nEl nostre assessorament professional ajuda al client a realitzar una planificació prèvia del local, realitzar una selecció de les màquines que més s'ajusten al local i que majors beneficis poden aportar gràcies a la nostra àmplia experiència en el sector. Així doncs, analitzem detalladament les característiques i ubicació del bar o local, l'oferta de tragamonedes a Girona i el target habitual de l'establiment.\nLes nostres tragamonedes a Girona multipliquen els beneficis de negocis, restaurants, bars i locals de Barcelona i Tarragona. Des de Recreatius Penedès ens comprometem a analitzar i actualitzar constantment el progrés de les màquines per mantenir les recaptacions el més elevades possibles. Distribuïm màquines tragamonedes per entretenir a qualsevol públic i disposem d'una gran varietat de models i fabricants, sempre a l'última per atreure nous clients a bars i locals i aportar ingressos extra als propietaris optimitzant al màxim la rendibilitat dels seus establiments.\nLes tragamonedes a Girona són un punt d'atracció i poden contribuir a millorar els beneficis d'un bar o local sense requerir cap esforç per part del propietari del negoci. Els tècnics de Recreatius Penedès són els qui s'ocupen del correcte funcionament de les tragamonedes, manteniment, així com de la millora constant de les màquines per posseir els models més actuals i de major èxit.


Tres fortaleses del sector turístic espanyol | CaixaBank Research\nTres fortaleses del sector turístic espanyol\n26 setembre 2017 | Informe mensual - Focus\nEl sector turístic espanyol va camí de batre tots els rècords el 2017, amb 46,9 milions d’arribades de turistes internacionals en els set primers mesos de l’any, l’11,3% més que el 2016 i el 49,4% més que el 2010. Al seu torn, la despesa turística creix a taxes encara superiors. Els atemptats terroristes del 17 d’agost a Barcelona i Cambrils, en plena temporada i en localitzacions turístiques emblemàtiques, han despertat un temor sobre les conseqüències que puguin tenir sobre el sector. Aquest Focus pretén posar de manifest tres fortaleses del sector turístic que haurien de propiciar que continuï sent un dels motors de l’economia espanyola.\nLa primera fortalesa és que una part substancial de la salut del sector s’explica per la qualitat de l’oferta turística. Tot i que és cert que els factors de demanda, com la recuperació de l’economia de la zona de l’euro i la inestabilitat de les destinacions rivals del Nord d’Àfrica i de l’Orient Mitjà, afegits a una tendència alcista del turisme global, són uns vents de cua favorables que cal tenir molt en compte, no és menys cert que Espanya té un sector turístic altament competitiu. En l’informe bianual del sector turístic elaborat pel World Economic Forum (WEF) de l’abril del 2017,1 Espanya repeteix com el país més competitiu d’una llista de 136, per davant de França, d’Alemanya, del Japó o dels EUA.\nL’índex de competitivitat turística avalua el funcionament de cada país en 14 àrees, dividides, al seu torn, en 90 subàrees. En cada àrea i subàrea s’assigna a cada país una classificació quantitativa i una posició en el rànquing dels 136 països, basades, principalment, en enquestes a empresaris. Dins les diferents àrees, Espanya no solament es posiciona bé a les àrees clàssiques de recursos naturals i culturals, sinó que també obté molt bona nota en les que són intensives en inversió i en qualitat institucional, com són les infraestructures i la seguretat. Aquest últim aspecte, la seguretat, és especialment rellevant en l’actualitat i és la segona fortalesa que cal destacar.\nEn l’informe del WEF, l’àrea de seguretat engloba cinc subàrees que valoren la criminalitat, el terrorisme i l’eficàcia policial. El primer que cal constatar és que els grans països europeus (França, Alemanya, el Regne Unit i Itàlia) ocupen posicions notablement pitjors en seguretat que la seva posició en l’índex general (vegeu la taula adjunta). En la subàrea de costos del terrorisme, la classificació encara és pitjor. Espanya ocupa una posició relativament bona (18 en seguretat general i 60 en costos del terrorisme). Malgrat que és possible que la percepció internacional d’Espanya pel que fa a la seguretat experimenti un cert deteriorament després dels atemptats patits recentment, la percepció positiva de l’eficàcia policial podria actuar com un factor de compensació. En aquest sentit, és destacable que, a França i al Regne Unit, el deteriorament de la percepció de seguretat va ser contingut entre el 2015 i el 2017 malgrat els terribles atemptats que s’hi van produir.\nUna tercera fortalesa del turisme espanyol és la procedència europea dels visitants. Si considerem el cas de França com a referència, l’arribada de turistes estrangers a la regió del Gran París va recular el 8,3% el 2016, i, en funció de la procedència, els descensos més importants es van donar entre els turistes japonesos, russos i xinesos (el 41%, el 28% i el 13%, respectivament). Aquests col·lectius, aparentment més sensibles a canvis en la percepció de la seguretat, representaven el 12,6% del total dels turistes estrangers que van arribar al Gran París el 2015, mentre que, a Espanya, només representen el 2,6% de les arribades de turistes estrangers (dada del juliol del 2017, acumulat de 12 mesos). En definitiva, el sector turístic espanyol posseeix unes fortaleses que permeten ser optimistes sobre la continuïtat de la bona marxa del sector.


DISSABTE 25/01/2020 – C.E. L'Esquirol\n27 enero, 2020 celesquirol Leave a comment\nHola a totes i a tots! Us portem el resum setmanal de dissabte passat:\nEls petits van fer un treball de com podrien millorar el mediambient ja que la profesora de botànica dels superherois els ho va demanar, i com a premi els va donar un kit per plantar la seva propia planteta (flor)\nEl grup de mitjans va ajudar en John Titor a aconseguir informació valuosa de diferents empreses líders de l’economia actual amb l’IBM. Que serà el que vol aconseguir i amb qui ha fet un tracte? Ho descobrirem la setmana vinent…\nEls Grans van conèixer l’àlien Invo Tapir, germà de la Neila, i van dir-li que de vegades ens hem de relaxar i gaudir de la calma\nEl grup de SuperGrans va tornar a la seva base on van ser retats amb diferents proves. Van aconseguir punts Tarantalus per utilitzar-los en el Great Showdown, d’aquí dues setmanes.\nEl grup de Joves ja té llesta l’activitat que dinamitzarà als Petits el proper dissabte!\nEsplai\tdissabtes, esplai, grans, joves, mitjans, petits, supergrans