Aules contra la Pobresa és un programa d’Educació per al Desenvolupament (EpD) impulsat per la Unitat de Desenvolupament i Cooperació (DC) de la UdL a partir d’una iniciativa de la societat civil, consistent a introduir continguts i competències sobre desenvolupament, drets humans, lluita contra les desigualtats o cooperació en les assignatures de docència reglada dels diferents graus.\nPer tant, té la pretensió d’aconseguir formar un alumnat i uns futurs professionals que, a més dels coneixements científics i tècnics corresponents a la disciplina triada, integrin també un esperit crític i compromès amb la consecució d’una societat més justa i solidària. El programa es va introduir en l’àmbit de les titulacions de graus el curs 2014-2015, i, d’aleshores ençà, l’augment de participants i d’experiències ha estat molt satisfactori.\nLa UdL impulsa estudis, intervencions puntuals i programes de benestar social i de cooperació al desenvolupament; però, per norma general, aquests queden relegats a l’educació no reglada.\nLes universitats creuen necessari formar bons professionals de les diferents branques de coneixement i facilitar el creixement intel·lectual i personal dels estudiants, fet que contribueix a incrementar-los la capacitat crítica per a conformar una ciutadania global.\nUna de les característiques de la unitat és el treball conjunt amb les entitats del teixit associatiu de les Terres de Ponent. Aquesta trajectòria de treball es remunta a la dècada de 1990 i al Moviment 0,7. Durant els anys més durs de la crisi financera, econòmica i social, tres plataformes de segon nivell que inclouen algunes d’aquestes entitats es van agrupar en la Comissió 3.4 per tal de denunciar l’augment de desigualtats i l’estudi de les causes estructurals que generen situacions de pobresa. Aquesta comissió està formada per la Coordinadora d’ONGD i altres Moviments Solidaris de Lleida, la Xarxa d’Entitats Cristianes d’Acció Caritativa i Social i la Federació Catalana del Voluntariat Social. Entre totes tres plataformes, aglutinen unes 80 entitats del tercer sector. El maig de 2014 es va concretar la col·laboració entre la Comissió 3.4 i la UdL per mitjà d’un conveni.\nCom a conseqüència d’aquesta col·laboració, es va idear el programa Aules contra la Pobresa per tal d’introduir en l’àmbit de l’educació formal de la UdL un projecte d’Educació per al Desenvolupament, el qual es va posar en marxa en el curs 2014- 2015. En les dues primeres edicions, l’eix transversal va ser la pobresa des d’una perspectiva general, i en la tercera edició, a fi d’alinear-nos amb el Pla Director de Cooperació al Desenvolupament 2015-2018, l’eix temàtic comú es va concretar en Dones i pobresa. En l’edició 2018-2019 i en l’actual, s’ha tornat a deixar obert l’eix temàtic a qualsevol situació de pobresa, desigualtat, exclusió o vulnerabilitat.\nEl primer objectiu és que l’estudiant descobreixi la dimensió social dels seus estudis i com la seva activitat professional futura pot incidir en la lluita contra la pobresa en els diferents contextos, des de l’entorn immediat fins als països i col·lectius empobrits, emergents o en desenvolupament; la projecció internacional és crucial en un món cada vegada més connectat.\nEl segon objectiu, en el pla acadèmic, consisteix a treballar les competències transversals, com ara l’educació en valors, la capacitat crítica, la responsabilitat i el compromís per una societat justa, etc.\nEl tercer objectiu és posar en comú i socialitzar els resultats dels treballs duts a terme amb la comunitat universitària i amb la població de Lleida en general, i aprofundir en la tercera missió de la universitat: la funció social.\nEl personal docent que participa en el programa integra els continguts relacionats amb la pobresa, la cooperació, les desigualtats, etc., en el marc de l’assignatura que imparteix. L’adaptació dels continguts a una assignatura d’una titulació concreta pot obligar a redimensionar el programa, visibilitzant la part dedicada en Aules contra la Pobresa. La Unitat de DC recomana que l’activitat que es dugui a terme tingui una càrrega docent entre 0,5 i 1 crèdits, depenent de les matèries.\nAquesta formació es converteix en una part avaluable de l’assignatura, la qual pot fer- se a part o amb la resta de continguts i competències de l’assignatura.\nEl programa té una estructura senzilla, basada en el treball de coordinació que porta a cap la unitat. Aquesta fa que cada cop hi hagi més professors que dediquin una part de la seva assignatura a Aules contra la Pobresa. Per això la unitat contacta amb els qui hi estan interessats i aquests emplenen una fitxa on consten les dades de l’assignatura, l’activitat que es farà, així com l’avaluació de la sessió i els alumnes previstos.\nPel que fa al professorat, en cadascuna de les assignatures en que apliqui el programa, ha de diferenciar dues fases: la fase d’aprenentatge i la fase comunicativa.\nLa fase d’aprenentatge es treballa normalment a l’aula i es divideix en dues parts: una que consisteix en una breu introducció sobre el programa per part del personal de la unitat i l’altra que és específica i exclusiva de l’assignatura que es tracti.\nLa metodologia utilitzada dependrà de cadascuna de les activitats, en funció de la titulació, el professorat, l’assignatura i el contingut. A la pràctica, s’han dut a terme activitats diverses, com ara invitació a experts per a reflexionar amb el grup classe, visites a espais d’entitats, entrevistes o intercanvis d’experiències, exposicions amb visites guiades, projeccions de documentals, sessions pràctiques i tallers a càrrec d’ONGD (UNRWA, SOS Racisme, Creu Roja...); també s’han promocionat pràctiques solidàries i la inclusió de la temàtica de la pobresa i del desenvolupament en els Treballs Fi de Grau. El DC ofereix assessoria i connexió amb experts i amb les entitats del tercer sector que hi poden participar fent aportacions al tema que es tracti.\nLa fase comunicativa es concreta en una jornada que, normalment, es fa al final del curs acadèmic, en la qual l’estudiant explica les experiències d’Aules contra la Pobresa que s’han dut a terme, a través de presentacions, comunicacions o pòsters, i es divulga l’activitat i els principals aprenentatges que se n’han tret. Aquesta dimensió comunicativa s’ha convertit en un instrument per a avaluar l’eficàcia dels aprenentatges i la corresponent adaptació al públic, i per a mesurar el grau de transformació de l’actitud de la comunitat universitària.\nEl disseny i l’execució de les Aules contra la Pobresa ha requerit la implicació fonamental d’una part del professorat. Aquest es converteix en un agent de desenvolupament en les respectives titulacions respecte de l’alumnat que assisteix a les seves classes, i també respecte de la resta de docents de la seva facultat, ja que fa de corretja de transmissió de programa.\nPel que fa a la unitat que coordina tot el programa, aquesta planifica la seva intervenció en diferents moments al llarg del cicle del curs. Com ja s’ha dit, primerament anima les facultats i les titulacions perquè hi participin, i contacta amb els professors que s’hi interessen o demanen més informació.\nAixò es fa contínuament, però s’intensifica a l’inici dels quadrimestres amb l’enviament de missatges i contactes. A més, proporciona suport tècnic al professorat en la recerca de materials, llibres, audiovisuals, articles, etc. Així, busca generar col·laboracions interdisciplinars que enriqueixin una formació que requereixi el pluralisme acadèmic.\nQuant als recursos econòmics destinats a finançar les activitats d’Aules contra la Pobresa, s’utilitza finançament propi, i en l’edició 2016-2017 es va obtenir un ajut extern atorgat per l’Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament.\nEl programa Aules contra la Pobresa ha iniciat la sisena edició en aquest curs 2019- 2020. Amb cada nova edició, han anat augmentant les activitats, el professorat, les facultats i les titulacions, i, consegüentment, l’alumnat.\nEl primer any va haver-hi una participació de 4 facultats de la UdL amb 5 assignatures, amb un total de 275 estudiants, i en aquest últim curs 2018-2019 hi han participat 57 assignatures i 2.180 estudiants. La variabilitat de matrícula que tenen les assignatures (obligatòries i optatives) fa que el nombre d’estudiants que se n’han beneficiat sigui molt dispar: en algunes assignatures hi ha hagut 10 alumnes i en d’altres, un centenar.\nL’interès demostrat pel professorat respecte dels continguts de l’assignatura s’ha mantingut en el temps; així, se n’incrementa l’aprofundiment, i val a dir que alimenta algunes activitats de recerca i altres propostes de transformació social.\nA més, hem pogut constatar que a partir de les sessions d’Aules contra la Pobresa, els estudiants s’han motivat per a dur a terme Treballs de Fi de Grau relacionats amb les temàtiques estudiades dins el programa en la seva assignatura. Tanmateix s’han generat nous vincles entre el programa d’Aprenentatge i Servei amb la metodologia dels Treballs de Fi de Grau iniciada per la Facultat de Dret, Economia i Turisme.\nUna altra conseqüència positiva és que ha repercutit en un increment de l’impacte del programa Mobilitat Solidària, el programa relacionat amb la cooperació dins de la unitat.\nA més a més, el professorat ha mostrat interès en Aules contra la Pobresa, ja que ha participat en les reunions avaluatives i preparatòries.\nAlguns dels elements que contribueixen a garantir la sostenibilitat del programa són la coordinació de la Unitat de Desenvolupament i Cooperació, el context social que malauradament l’afavoreix i la implementació de l’Agenda 2030 amb els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS).\nEn aquesta pròxima edició, s’ha plantejat d’arribar a un nombre més alt d’estudiants; per tant, a sumar-hi més professors, especialment de les àrees científiques, les quals, malgrat que han augmentat, són encara les menys representades.\nPel que fa als continguts, es vol donar més protagonisme a l’Agenda 2030 en les Aules contra la Pobresa, és a dir, procurar que cada sessió del programa estigui vinculada, almenys, a un dels Objectius de Desenvolupament Sostenible. D’aquesta manera pretenem produir una certa sinergia amb un altre compromís que tenim plantejat com a universitat, com és la difusió i la conscienciació dels ODS.\nPodem concloure que es tracta d’un projecte d’Educació per al Desenvolupament consolidat que introdueix les temàtiques de cooperació, solidaritat, justícia social etc. en els Graus de la UdL.\nS’ha constat que se li ha de donar més rellevància a la part transversal del programa, fent interactuar l’estudiantat de les diferents titulacions per tal d’aprofundir en la interdisciplinarietat del projecte.\nDavant les dificultats d’introduir l’Educació per al Desenvolupament en els estudis superiors, especialment en els estudis reglats, concloem que ha estat positiva en la implementació del programa la influència del context social viscut arran de la crisi i de l’impacte que ha tingut en la universitat, així com l’empenta del teixit associatiu de les Terres de Ponent.\nSom conscients dels reptes que troben alguns graus per a encaixar Aules contra la Pobresa en les seves assignatures. No obstant això, la Unitat de Desenvolupament i Cooperació no ha de deixar d’incentivar les titulacions de ciències exactes a participar en aquest programa, atès que, si ho fes, deixaria de banda una gran part de l’alumnat de la UdL. que és un dels principals titulars de drets del projecte.\nROCA, A.; SENDRA, A.; OLIVA, C.; MONTORO, E. (2017). «Aulas contra la Pobreza: Sociedad civil y Universidad en la Educación para el Desarrollo». VII Congrés Universitat i Cooperació al Desenvolupament, 29-31 de març de 2017.\nAules contra la Pobresa 1.png\nAules contra la Pobresa 2.png\nAules contra la Pobresa 4.png\nAules contra la Pobresa 5.png\nUdL_Aules_contra_Pobresa_Bones pràctiques innovació docent 2019.pdf\nXavier Pelegrí Viaña,\nÀngels Sendra Ferrer\nEva Montoro Morate


Esquerra Republicana del Camp de Túria celebra un acte al Casal Jaume I de Llíria - Periòdic del Camp de Túria\nEl passa divendres, 11 d’abril, es va celebrar al Casal Jaume I de Llíria una xerrada organitzada per Esquerra Republicana del Camp de Túria, que tenia per títol ‘València: paga i calla. El preu d’ofrenar noves glòries a Espanya’.\nL’encarregat de donar a conèixer el contingut d’esta xerrada va ser Joan Vea, secretari de Política Econòmica d’Esquerra Republicana del País Valencià (ERPV). L’acte s’emmarca dins d’una campanya de pressa de contacte amb els simpatitzants i veïns del Camp de Túria, amb l’objectiu d’encarar i reflexionar sobre la problemàtica social que pateix la nostra autonomia.\nSegons va explicar Vea, els valencians i valencianes “estem patint una problemática financera i fiscal promoguda pels succesius governs centrals, que están practicant un continuat espoli fiscal al Pais Valencià”.\nEl representant d’ERPV va comentar que l’actual situación fiscal de l’Estat cap a la nostra autonomía “ha empobrit el País Valencià i, si esta situació no es resol, la nostra situación será inviable. L’espoli que estem patint tots els valencians ens afecta a tots per igual, independentment del nostre lloc de procedència, la nostra llengua o la nostra religió”.


Benissants (3) - Parròquia de Sant Pere Apòstol SUECA (COMUNITAT VALENCIANA)\nBenissants (3) - Parròquia de Sant Pere Apòstol - SUECA (COMUNITAT VALENCIANA)\nEn el terç de la campana trobem la següent inscripció: "# SANTOS ABDON Y SENEN ROGAD POR NOSOTROS AÑO 1910 #". En ella trobem l'advocació a la que està dedicada, que són els Sants de la Pedra, coneguts a Sueca amb el nom popular dels "Benissants". Està acompanyada l'advocació per la plegaria: "ROGAD POR NOSOTROS"; té origen en les Lletanies dels Sants, una de les més solemnes súpliques de l'Església Catòlica, on s'invoquen als principals Sants especialment amb sentit protector. En aquest cas invoquen la protecció dels Benissants per protegir els cultius que tradicionalment han rodejat la ciutat, ja que són protectors front a les pedregades. Finalment trovem l'any en que va ser fosa.\n"# SANTOS ABDON Y SENEN ROGAD POR NOSOTROS AÑO 1910#"\n(02) (04) (estrela)\n(06) (imatge dels Benissants)\n(08) (10) (estrela)\nfusta nova ELECTRORECAMP que substitueix una de ferro Manclús vella\nFins la restauració de 2011 estava instal·lada en la mateixa finestra que actualment amb truja de ferro de Manclús vella, decorada al igual que les dos campanes grans. Aquesta estava oxidada per la continua exposició als agents atmosfèrics. Tenia un motor de vol continu per voltejar i un electromall trifàsic, mecanismes que no tenien res a veure amb la tradició local ni deixaven tocar manualment la campana.\nSegurament aquesta campana és tracte de la refosa d'una anterior, de datació desconeguda. L'anterior es trencaria entorn a l'any 1910, sent baixada de la torre per refondre-la i la nova va ser beneïda i pujada a la torre. Tot i que no està signada, els motius epigràfics ens permeten intuir com a fonedors de la campana a Jaime Roses i Vicente Moreno, actius a la ciutat de València en aquesta època. Es va dedicar als Benissants, patrons de Sueca. En l'any 1955 el rector D. Rafael Revert Gomis va decidir mecanitzar-la, encarregant els treballs a la foneria de Salvador Manclús del Grau de València. La truja de fusta original va ser canviada per una de ferro ricament decorada i es varen instal·lar un electromall trifàsic i motor de vol continu per voltejar-la automàticament.\nL'estat de conservació en que estava va obligar a iniciar els treballs de restauració en l'any 2011. La campana va ser baixada a principis d'eixe any junt a les dos menors per traslladar-la als tallers de restauració d'Electrorecamp S.L. i netejar-la per dins i fora. La truja va ser canviada per altra de fusta i els mecanismes de vol per un motor de vol d'impulsos i electromall monofàsic. La campana va quedar instal·lada de nou al campanar en juny del mateix any.


Quèquicom. La tardor i la llum - Didactalia: material educativo\nA la tardor s'escurcen les hores de llum. "Quèquicom" en dóna l'explicació des del punt de vista astronòmic i parla de les conseqüències que té aquest fenomen en les plantes, els animals i les persones. En aquest capítol de "Quèquicom", el reporter Pere Renom visita un dels paisatges de tardor més bonics de Catalunya, als Pirineus, per explicar el perquè dels canvis de color de les fulles. Té a tocar uns quants mamífers salvatges i observa com es preparen per passar l'hivern, bàsicament acumulant greix i augmentant la quantitat de pèl. Als arbres caducifolis els canvien de color les fulles. Aquest canvi de coloració el provoca la degradació del pigment verd majoritari, la clorofil·la, que deixa al descobert altres pigments fotosintètics grocs i ataronjats. El reportatge també mostra la tardor submarina a les aigües de les costes de Mataró. D'altra banda, la reducció de les hores de llum pròpia de la tardor i l'hivern fa que les persones pateixin alteracions lleus de l'estat d'ànim i de la vitalitat. Aquests trastorns es poden pal·liar per mitjà de la luminoteràpia, un tractament suplementari de llum artificial que imita l'espectre solar. Vía: XTEC-Merlí.\nMapa Conceptual sobre Quèquicom. La tardor i la llum\npaisatges de tardor,\ndegradació del pigment verd,


Les bandes a l'UCE. - Tornaveu\nDiumenge 21 d’agost fou el torn de les bandes de música en la mostra de cultura popular que cada dia té lloc a l'UCE. En concret la banda de música de l’Agrupació Musical Rapitenca fou l’encarregada de representar aquesta disciplina musical i a la Federació Catalana de Societats Musicals.\nLa banda de l’Agrupació Musical Rapitenca fou formada el 1949 amb la fusió de dues bandes que hi havia a la ciutat abans de la Guerra Civil. Actualment la banda està formada per una seixantena de músics i compta amb la seva pròpia escola de música, que nodreix la banda. Des del 1997 la dirigeix el mestre Antoni Josep Alburquerque i Subiratsm, qui té una llarga experiència en direcció, composició i instrumentació. També és el titular de la Banda Federal de la Federació Catalana de Societats Musicals.\nEs tracta d’una formació musical molt jove, la mitjana d’edat dels seus membres no arriba als disset anys, i tots ells han passat pel procés de formació musical des dels 4 anys a la pròpia escola de música.\nEl concert que varen fer a les 20:00h a la seu del Liceu Renouvier el van integrar principalment composicions catalans (sardanes i composicions simfòniques) així com amb alguna peça d’autors americans.\nLa interpretació fou molt acurada, especialment la composició Persis de James L. Hosay i les Cinc peces de Dmitri Xostakóvitx. No fou menor la interpretació de la resta de repertori, que es concretà en les sardanes: Noces d’or de Ricad Viladesau, Maria de els trenes de Josep Saderra, La lluna i la bruna de Josep Albertí i Busquets, La Moreneta d’Antoni Carceller, la peça simfònica Catalunya durant la Guerra dels 30 anys de Jordi Moraleda, El Cant dels Ocells de Pau Casals, acabant amb un bis sobre cançons napolitanes. Tot l’acte comptà amb la particpació de Pere Manzanares que actuà de presentador i narrador.\nUna vetllada molt amena i representativa de com s’estan actualitzant les bandes de música de la nostra terra.


Els cruis del col·legi Porta des Moll no representen cap perill per als alumnes\n12 maig 2021 12:45\nDavant les denúncies de l'APA, l'Ajuntament encarrega dos informes de solidesa\nAina Vives | 18 desembre 1998\nDos informes, un de redactat pels serveis tècnics municipals i l'altre per la constructora Construcciones Llompart, ratifiquen la solidesa del col·legi Porta des Moll i posen de manifest que els cruis que han sorgit a les aules, un cop remodelades, no representen cap perill, amb la qual cosa es donen per tancats els dubtes que l'APA va fer arribar a l'Ajuntament.\nAhir, l'alarma que la gruixa d'un dels cruis, visible a la segona aula del primer pavelló, generà entre els pares dels alumnes de l'escola pública Porta des Moll l'allunyà ahir el batle Miquel Ramis i també ho va fer el regidor de Vies i Obres, Pep Reynés. Entenc que els pares estiguin preocupat, ara bé, haurien de ser un poc més rigorosos alhora de fer denúncies perquè un crui no necessàriament crea perill. A més, darrere tot això hi ha la representant de l'APA, que és la candidata del PSM a Alcúdia».\nD'entrada, però, els cruis que han sortit en el primer pavelló han retardat el trasllat dels alumnes des de les aules prefabricades als pavellons restaurats.\nL'altre dia, el mateix professorat de la Porta des Moll explicava que estaven pendents de l'informe de solidesa per poder-se traslladar. Tot i això, afirmaven que no volien posicionar-se en un enfrontament que consideraven que mantenien pares i Ajuntament.


Concurs: El sur - Teatre Barcelona\nConcurs: El sur\nVols guanyar dues entrades per a la primera funció de “El sur, homenaje a Morente” del Víctor Ullate Ballet al Teatre Poliorama? Continua llegint i participa en aquest concurs!\nVíctor Ullate torna a reprendre El Sur, una revisió de l’obra que va presentar el 2005 que s’inspira en la figura del Mestre Enrique Morente, en el seu art i en el seu amor per la música i el ball, en una relació d’amistat i en una passió compartida per El Sur i tot el que representa. Un espectacle de dansa de profundes arrels andaluses, una fusió d’universos diferents: la dansa, com a forma d’expressió, i el sentiment andalús, com una forma d’entendre la vida. La força i l’esquinç del cant, l’harmonia i lleugeresa de la dansa amb un vestuari que compon evocadores estampes i que porta l’espectador fins a un Sud complex i fascinant. El Sur és la vida i la mort d’un home i d’una dona. De com la vida separa dos amants i de com la mort els uneix per sempre. En definitiva, El Sur és sentiment.\nL’obra sorgeix d’una trobada màgica entre el Mestre Morente i el Mestre Ullate als peus de l’Alhambra a Granada, fruit de la complicitat i de l’admiració va gestar aquesta coreografia que desprèn art i passió. SINOPSI El Sur, homenaje a Morente narra la història d’una dona, Estrella, que víctima del menyspreu i la violència del seu marit es llança a buscar la llibertat i l’amor en braços d’un altre home, Bernardo. L’odi acabarà segant tràgicament la il·lusió dels nous amants, el sentiment dels quals sobreviurà més […]\nDisposem de 4 entrades dobles per a la funció del 21 d’octubre a les 21:00 al Teatre Poliorama.\nPer participar només has de dir-nos QUIN ANY VA ESTRENAR VÍCTOR ULLATE AQUEST ESPECTACLE PER PRIMERA VEGADA? Deixa’ns la resposta en els comentaris d’aquest post.\nPots participar fins el dijous 16 d’octubre a les 20:00h. Informarem dels guanyadors l’endemà en aquest mateix espai i seran notificats personalment per mail.\nGUANYADORS (Actualitzat 17/10/14)\nTenim guanyadors! Són: Lluís O., Elizabeth G., Barbara B. i Núria A.\nRoger Vicens Pardal @vicensroger\nEva Camí Fernández\nMERITXELL JIMENEZ I BONET\nmaria angeles asensio pesas\nToni Pie Balaguer\nberta Miró @BertaMiro


Programa d'Educació — Consell Comarcal de la Segarra\nEsteu aquí: Inici → Àrees → Serveis d'atenció a les persones → Joventut i Esports → Programa d'Educació\nQUE ÉS EL SERVEI D ' EDUCACIÓ?\nJa tens clar que vols estudiar?\nT’informem i t'orientem sobre estudis, opcions acadèmiques, formació reglada i no reglada.\nL'Oficina Jove dóna suport a aquells centres/ entitats/ organitzacions que vulguin desenvolupar un projecte d'aprenentatge i servei.\nEn aquest sentit, l'Oficina Jove ha començat a col·labora amb els diferents Instituts de la Segarra, concretament les classes de segon d’ESO en hores de tutoria, s’ha iniciat tallers de relacions dels joves a les xarxes socials. Aquest taller surt del projecte Apropa’t que pretén apropar-se als Instituts de la comarca i en definitiva donar a conèixer l’Oficina jove entre els joves de la comarca.\nUn altra de les accions del projecte Apropa’t és l’oficina jove mòbil on un cop al mes les tècniques de joventut de l’Oficina del Consell Comarcal van als instituts durant l’estona d’esbarjo i els joves poden venir a consultar temes que els preocupen.\nJORNADES D'ORIENTACIÓ UNIVERSITÀRIA I PROFESSIONAL\nInformar als estudiants de batxillerat dels 3 centres educatius de la comarca de les universitats catalanes i dels cicles formatius de grau superior de la província de Lleida.\nOferir una atenció individualitzada per a cada alumne amb les universitats catalanes.\nFacilitar al jove la informació necessària perquè en el moment d'escollir els estudis i la universitat, tinguin les eines necessàries per fer la millor elecció adaptada a les característiques del jove.\nCOLÒNIES DEL CONSELL COMARCAL\nOrganització de les colònies d’estiu de la Segarra, destinades a nens/es de 7 a 14 anys a una casa de colònies fora de la Comarca, durant una setmana al mes de juliol.\nConcurs que té per objectiu fomentar la interrelació entre joves autòctons i nouvinguts a la comarca.\nCurs de premonitori/a\nPer altra banda, des de l'Oficina Jove també et podem informar sobre tots els itineraris formatius que pots seguir segons la teva situació actual.\nT'informem de les opcions formatives dins i fora de la comarca. Tipus d'estudis que pots cursar, i sortides laborals de cada un d'ells.\nConeixes l’ AGAUR?\nÉs l’ Agència de Gestió d'Ajuts Universitaris i de Recerca, disposa de beques, ajuts i préstecs, postuniversitaris, predoctorals, postdoctorals i per a la mobilitat internacional.\nPots obtenir tota la informació sobre beques de l'AGAUR mitjançant aquest enllaç.\nPots fer la teva consulta de manera presencial, a través de les Xarxes Socials (Facebook), mitjançant el correu electrònic segarra@oficinajove.cat, o bé trucant al 973531300.


Troben el cadàver d'un home amb ferides de bala dins d'un cotxe a Múrcia - Diari de Girona\nEl cadàver d'un home de 36 anys vas ser trobat dins d'un cotxe en una localitat murciana. Pel que sembla, una testimoni del succés va poder veure com la víctima va parar amb el cotxe prop d'una escola infantil, moment en el qual se li va acostar un jove, va trencar el vidre del vehicle i li va disparar tres trets per després sortir corrent. La dona que el va veure va afirmar que el presumpte assassí anava encaputxat. La Guàrdia Civil investiga si una venjança per motius econòmics és el motiu del crim. Es dóna la circumstància que l'home era conegut de la policia, perquè, segons sembla, havia passat més d'una vegada per comissaria, va explicar José Cánovas, el veí que va telefonar al número d'emergències 112 en escoltar les detonacions.\nSempre segons el testimoni de Cánovas, moments després que ell escoltés els trets va sortir corrent de la zona un home. Poc abans de dos quarts de dotze del matí, els veïns van sentir un fort soroll i trets. En sortir, es van trobar la víctima morta al seu cotxe, un Megane, amb ferides de bala al cap. Els testimonis van trucar a Emergències, però a la seva arribada els sanitaris no van poder més que certificar la mort, ja que va rebre els trets des d'una distància molt curta.


Una temporada de grans veus al Liceu - Teatre Barcelona\nEl Gran Teatre del Liceu ha presentat la temporada 2017-18, en una aposta per les grans veus de la lírica. Destaca la presència, per primer cop a Barcelona, del tenor Jonas Kaufmann, a més d’Iréne Theorin, Sondra Radvanovsky, Dmitri Hvorostovsky, Gregory Kunde, Clémentine Margaine o Piotr Beczala.\nL’alemany Jonas Kaufmann és un dels tenors més sol·licitats pels teatres internacionals. Fins ara no se l’ha pogut veure a Barcelona, però el març de l’any vinent pujarà a l’escenari del Liceu per interpretar Andrea Chénier, el protagonista d’una història d’amor apassionada ambientada en els convulsos dies del Terror, en plena Revolució Francesa. La producció de la Royal Opera House Covent Garden, amb direcció musical de Pinchas Steinberg, serà un dels plats forts d’una temporada plena de grans noms de la lírica on es podran veure 13 títols de 10 compositors.\nEl Liceu lidera, d’altra banda, una nova producció de Demon de Rubinstein, un títol del segle XIX “redescobert” pel director d’escena Dmitry Bertman. Es tracta d’una de les òperes més genuïnament romàntiques del repertori rus, protagonitzada per l’aclamat baríton Dmitri Hvorostovsky. A més, també s’hi podran veure dues coproduccions: Roméo et Juliette de Gounod i Manon Lescaut de Puccini. Després de 32 anys d’absència, l’adaptació de Charles Gounod de la història romàntica més cèlebre de Shakespeare torna al Gran Teatre amb direcció musical de Josep Pons. Stephen Lawless, encarregat de la direcció d’escena, la situa en el context de la Guerra Civil dels Estats Units en un muntatge “intel·ligent, elegant i vistós”, explica la directora artística del Liceu, Christina Scheppelmann.\nLa temporada arrencarà el setembre amb una òpera de Rossini, Il viaggio a Reims. El repartiment combinarà els grans cantants lírics amb joves promeses del cant com Ariadna González, Carlos Pachón i Xabier Anduaga. Ll’italià Giacomo Sagripanti, millor jove director musical als International Opera Awards 2016, n’assumeix la direcció musical. La inauguració, però, serà el 7 d’octubre amb Un ballo in maschera, de Verdi i Boussard, que compta amb la direcció musical d’un dels mestres referents internacionalment, Renato Palumbo.\nÀlex Ollé (La Fura dels Baus) repeteix en la programació del coliseu després del recent Quartett amb el Wagner Tristan und Isolde, producció de l’òpera de Lyon. Una proposta “molt impactant, suggestiva i estètica”, destaca Scheppelmann. D’altra banda, el Liceu recupera un dels seus muntatges més exitosos, L’elisir d’amore de Mario Gas, representada per última vegada al teatre el 2013. Una proposta còmica i romàntica ambientada en la Roma feixista, amb l’entranyable record del cinema neoclàssic.\nLa temporada operística clou el juliol de 2018 amb l’òpera romàntica La favorite de Donizetti, producció del Gran Teatre del Liceu, que es representarà en versió original, en francès, signada pel director d´escena francoespanyol Ariel García Valdés i encapçalada, en el repartiment, per la mezzosoprano revelació Clémentine Margaine i la uzbeka Ksenia Dudnikova.\nEn matèria de dansa, el Liceu augmenta a tres ballets internacionals i manté el seu suport a IT Dansa. Le Ballet du Grand Théâtre de Genève portarà Romeu i Julieta, amb coreografia de Joëlle Bouvier, a mig camí entre tradició i modernitat. L’Eifman Ballet de St. Petesburg hi serà amb Anna Karenina, basada en la novel·la de Lev Tolstoi, considerada l’obra mestra del coreògraf rus Boris Eifman. I Les Ballets de Monte-Carlo amb Le Songe, un ballet inspirat en El somni d’una nit d’estiu de Shakespeare.\nLa companyia IT Dansa de l’Institut del Teatre continuarà present a la programació, en aquest cas a l’Auditori de Sant Cugat. Hi presenta tres peces, Naked Thougts, Sechs Tänze i Whim.\nUN NOU PETIT LICEU\nAmb la voluntat d’anar renovant el repertori del Petit Liceu, la temporada vinent s’estrenarà El Jove Barber de Sevilla, una coproducció amb AsLiCo, l’Associació Lírica i Concertista Italiana, especialitzada en l’àmbit pedagògic. L’òpera incorporarà elements interactius per tal d’afavorir la interacció amb el públic.


El FS Unión Llagostense perd el quart partit de la temporada a la pista de l'Albelda (3-2) | 08centvint.cat\nEl FS Unión Llagostense perd el quart partit de la temporada a la pista de l’Albelda (3-2)\nJosé Luis Rodríguez Beltrán 05 novembre, 2018\nEl Fútbol Sala Unión Llagostense va perdre dissabte contra l’Albelda per 3 a 2. Els llagostencs van sumar la quarta derrota de la temporada i ocupen el vuitè lloc de la Lliga Nacional amb set punts, empatats amb el novè, el Sansur, i el desè, el Teià Futbol Cinc.\nEl FS Unión Llagostense va anar a remolc a la pista de l’Albelda i fins a dues ocasions Alberto Joyera va empatar el duel. Tot i l’esforç, finalment els locals van marcar el gol definitiu per posar el 3 a 2 final. El proper duel dels llagostencs serà contra el Sagrerenc, que ocupa el quart lloc amb 13 punts. El compromís tindrà lloc dissabte al CEM El Turó a les 17.30 h.\nLa Concòrdia debuta a la Copa eliminant el Ripollet


L'alcalde celebra aquesta xifra i destaca que "el comportament de la ciutadania ha tingut el seu resultat"\nEl municipi d'Altea no ha registrat cap contagi nou de COVID-19 durant els últims catorze dies. Així ho ha publicat la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública en l'última actualització de dades de hui, 23 d'abril. Des que va començar la pandèmia hi ha 1.187 casos declarats i 26 defuncions.\nEn representació del consistori, Jaume Llinares, alcalde d'Altea, celebra esta xifra i destaca que "el comportament de la ciutadania ha tingut el seu resultat". A més, estableix que "l'objectiu és arribar a l'estiu amb unes bones condicions per a poder recuperar la normalitat".\nPer la seua part, José Luis León Gascón, regidor de Sanitat, agraeix també el treball de tots els sanitaris per la seua implicació en la lluita contra la COVID-19. "Esta setmana hi han hagut més de 700 persones vacunades en la localitat, un molt bon ritme tenint en compte la disponibilitat de les dosis", afig l’edil.\nAmbdós insisteixen en la necessitat de mantenir les mesures d'higiene, seguretat i de distanciament social, així com l'ús obligatori de la màscara, per a evitar contagis. D'altra banda, es demana a la ciutadania que comprove la informació que rep abans de reenviar-la, atés que s'estan compartint informacions falses i no verificades. El departament de Comunicació de l'Ajuntament s'encarregarà d'actualitzar setmanalment les dades.


Holiday home Arvidvej H- 228 Hvide Sande Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Holiday home Arvidvej H- 228 és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Hvide Sande. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Holiday home Arvidvej H- 228 asseguren una estada plaentera als seus clients. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions.\nL'ambient de Holiday home Arvidvej H- 228 es reflexa en cada habitació. calefacció, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, forn microones, renta vaixelles són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent sauna. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Holiday home Arvidvej H- 228 no troba competidors en cap categoria.


Una veu lúcida i apassionada – Caracters\nUna veu lúcida i apassionada\nPàgina inicial/Una veu lúcida i apassionada\nTítol: Contra la inèrcia. Textos polítics (1979-1980)\nEditorial: Comanegra, Barcelona, 2019\nLa publicació d’aquests articles, escrits majoritàriament els anys 1979 i 1980 i apareguts en diferents mitjans d’aquella època, permet ara al lector conèixer un vessant menys difós de l’obra polièdrica de Maria-Mercè Marçal (Barcelona, 1952-1998).\nLa trajectòria literària d’aquesta gran escriptora és àmplia: filòloga de formació acadèmica; poeta sobretot, Marçal també és autora de la celebrada novel·la La passió segons Renée Vivien (1994); traductora de Colette (La dona amagada, 1985) i Marguerite Yourcenar (El tret de gràcia, 1990); crítica i estudiosa (Clementina Arderiu, Caterina Albert, Marina Tvsvetàieva o Anna Akhmàtova, totes elles exponents d’una literatura compromesa) i fins i tot editora (Llibres del Mall).\nPerò l’autora dels poemaris Bruixa de dol (1979) o Sal oberta (1982) també va deixar constància del seu activisme polític i social en la pràctica de l’articulisme polític, un bon exemple del qual el tenim en aquesta recopilació. A Contra la inèrcia s’hi apleguen tres reculls, que mostren el perfil d’una dona que mantingué en tot moment una actitud crítica i reivindicativa, rebutjant sovint l’aixopluc de confort ideològic que entitats i partits on militava li oferien.\nCom a lluitadora per l’emancipació de la dona, no va estar-se mai de demanar una major implicació en la defensa de la causa feminista. Afiliada al psan entre 1976 i 1979, va crear una secció a Lluita, «Des d’uns ulls de dona», on cridava sovint a la corresponsabilitat per vèncer la inèrcia: «L’opressió de la dona no només existeix a l’interior dels partits polítics —i en els sindicats, i en el moviment popular… — a través del comportament masclista dels seus militants, sinó sobretot /…/ a través de l’actitud, dels programes, de l’organització en el seu conjunt» («Reflexions a l’entorn de la doble militància», juny 1979; una de les set peces del segon apartat).\nTant al psan com més tard a Nacionalistes d’Esquerra, la presència de Marçal va contribuir a una conscienciació sobre la situació d’opressió «que viuen les dones en tots els àmbits» i a la necessitat d’una «radical transformació personal i social». Referents intel·lectuals i literaris com Virginia Woolf, Simone de Beauvoir, Doris Lessing, Rosa Leveroni, etc., van estar sempre presents en la seva lluita, tant a dins com a fora del partit.\nEl bloc més extens d’aquest llibre, però, el conformen les vint-i-sis cròniques que Marçal va escriure per al setmanari gallec A Nosa Terra entre 1979 i 1980. L’escriptora relata amb un estil periodístic rigorós —tot i el posicionament ideològic que s’hi percep—, els fets més destacats de l’actualitat política del moment: el progressiu restabliment de l’autonomia catalana, les tensions creixents entre Catalunya i Espanya, les mobilitzacions ciutadanes, etc.\nHan passat més de quaranta anys des de l’aparició d’aquests articles i la situació actual, malgrat les evidents diferències entre les conjuntures polítiques d’aleshores i d’ara, posa de manifest l’existència de fondes ferides que amb el temps no han fet altra cosa que agreujar-se encara més.\nAquests textos, completats amb la informació exhaustiva de les notes d’Helena González i Pere Comellas que figuren a peu de pàgina, deixen veure el tarannà d’una cronista que emprèn l’anàlisi dels conflictes amb la mateixa actitud d’implicació que va caracteritzar tota la seva producció literària. Marçal reflexiona sobre el present sense oblidar, però, el llast del passat (un bon exemple el tenim a «L’afusellament de Companys», publicat a Segre el 1994, i que forma part del darrer recull inclòs a Contra la inèrcia) i exhorta a preservar-ne la memòria.\nMaria-Mercè Marçal encarna com poques la figura de la dona combativa en una triple simultaneïtat d’acció: com a independentista (defensora de l’alliberament nacional i del concepte de Països Catalans), com a feminista i amb un posicionament esquerrà d’ideologia marxista. La seva és una veu lúcida i del tot vigent en aquest present d’incerteses.\npublicationsch2022-05-09T07:46:46+00:009 de maig de 2022|Categories: Assaig, número 94, Ressenyes|Tags: Josep Gras|


Dèries eclèctiques: d’agost 2020\nL'eterna nostàlgia per una Barcelona que ja no existeix\nAvui us faig una ressenya molt breu, en forma de píndola. Us recomano aquesta novel·la del malaguanyat escriptor i prescriptor Robert Saladrigas (recordeu les recomanacions literàries que feia a Catalunya Ràdio?). L'estiu de la pluja, publicada per Edicions 62 el 2012, és una novel·la que parla sobre la solitud i la incomunicació, amb un rerefons destacat de desarrelament on he vist reflectida la meva nostàlgia per la Barcelona on vaig viure i que ja no existeix. Un llibre de fa uns quants anys que us recomano avui perquè crec fermament que la literatura no caduca mai i que la ficció és un mitjà ideal per entendre la realitat que ens envolta. No sé si la novel·la està descatalogada o si encara es troba en llibreries -en biblioteques segur que sí-, però fareu ben fet si la cerqueu on considereu oportú i la llegiu per tal que la veu lúcida i la narrativa sàvia de Saladrigas continuïn existint.\nPublicat per Enderiada de Mena a 11:58 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: barcelona, Barcelona abans, Edicions 62, L'estiu de la pluja, La literatura no caduca, llegir, llegir en català, llegir en català mola, nostàlgia, novel·la, ressenya, ressenya en píndola, Robert Saladrigas\nL'eterna nostàlgia per una Barcelona que ja no exi...


Els sindicats convoquen una aturada de l’activitat del 13 al 15 d’octubre\n11 de d’octubre del 2021. Actualitzada 12 de d’octubre del 2021 a les 12:36\nEls treballadors de Cespa Gr als centres de residus de Zona Franca i Mollet del Vallès (Vallès Oriental) faran vaga del 13 al 15 d’octubre per exigir el final de discriminacions salarials. El sindicat CCOO assegura que l’aturada arriba després de «reiterats incompliments» dels compromisos de la companyia, que acusen de negar-se a negociar.\nLa plantilla denuncia que els centres de la Zona Franca i Mollet hi ha personal sense cobrar uns incentius de productivitat que sí que reben altres companys de les mateixes plantes, i que poden arribar a suposar una diferència de sou del 144%. Fonts de CCOO apunten a l’ACN que el motiu de la discriminació rau en el fet que tots els treballadors formen part d’un mateix grup empresarial, però estan contractats per diferents filials.\nComissions Obreres assegura que la situació afecta prop de 140 treballadors de totes les categories de personal, des de conductors ajudants, passant per especialistes, peons, operaris de neteja, mecànics, basculistes, personal d’oficines i palistes.\nEls centres de Cespa de Zona Franca i Mollet assumeixen actualment el tractament de residus voluminosos de l’Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) que poden ser valoritzables. També s’ocupen de la recollida d’escombraries d’empreses privades, com supermercats i indústries, i de centres hospitalaris i penitenciaris.\nSegons explica el sindicat en un comunicat emès aquest dilluns, els serveis mínims decretats pel Departament de Treball són del 25% a totes les activitats, fet que consideren «abusiu» perquè recalquen que els centres on es farà la vaga es dediquen a la valoració i transport de residus no perillosos.\nEl Museu Abelló de Mollet presenta el conte ‘De viatge amb Joan Abelló i els seus personatges’ per Sant Vicenç\n«Aquest decret de serveis mínims atempta de manera greu contra els drets fonamentals dels treballadors i treballadores al seu exercici dels drets de vaga, llibertat sindical i el de manifestació», afirma CCOO.\nMollet Ocupació CCOO Vagues


467/2020 Contracte d'emergència p...\n467/2020 Contracte d'emergència per l'Adquisició de diversos productes i estris de neteja, concretament 36.000 paquets de 200u. de tovalloletes eixugamans de cel·lulosa (20x22 cm), 150 dispensadors de tovalloletes eixugamans de cel·lulosa, 150 dispensadors de sabó i 400 papereres amb tapa i pedal (50 litres).\nEl COVID-19 és una malaltia que es contagia entre els éssers humans d'una manera molt ràpida i senzilla. Les autoritats sanitàries incideixen en la necessitat de la neteja de mans com a mesura bàsica per evitar la transmissió. En aquest sentit, l'activitat municipal s'ha de desenvolupar en un entorn que garanteixi la seguretat i la integritat física del personal i a l'efecte, s'han d'adoptar tots els mecanismes de protecció necessaris.\n32.621,78 € sense IVA 39.472,35 € IVA inclòs (21,00%)\n32.621,78 € sense IVA\nPRODUCTES INDUSTRIALS DE SANEJAMENT I MANTENIMENT B61134607\nPRODUCTES INDUSTRIALS DE SANEJAMENT I MANTENIMENT\n39.472,35 € amb IVA


20 anys de Tàrraco com a Patrimoni Mundial: mirant al futur amb deures per acabar | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nImatge d'arxiu de l'amfiteatre de Tarragona\nAquest dilluns farà 20 anys que a la ciutat australiana de Cairns el conjunt arqueològic romà de Tàrraco va ser declarat Patrimoni de la Humanitat per part de la Unesco i es va inscriure a la llista de Patrimoni Mundial. Un reconeixement que va servir per posar Tarragona al mapa i que, dues dècades després, ha permès a la ciutat posicionar-se turísticament. El patrimoni és, de fet, un dels seus grans atractius. Però també és un repte constant pel que fa a la conservació, investigació, coordinació entre administracions, participació ciutadana i difusió. L'ACN ha parlat amb agents vinculats al patrimoni de Tàrraco. Coincideixen que s'ha avançat en tots els àmbits però potser no prou; i això fa que s'arrosseguin mancances difícils de corregir.\n"Anem bé, però anem amb retard". Aquest seria, a grans trets, el resum que fa de la situació actual del patrimoni romà de Tarragona el president de la Reial Societat Arqueològica Tarraconense (RSAT), Joan Vianney Arbeloa. Considera que el reconeixement hauria d'haver estat un "punt d'inflexió per potenciar encara més la protecció, la difusió i l'enriquiment col·lectiu del patrimoni", però és com si la ciutat "s'hagués adormit" amb el nomenament. "El que havia de ser un punt d'inflexió va acabar sent una fita", lamenta.\nEn la mateixa línia s'expressa Jordi Tresserras, vicepresident d'Icomos a Espanya, l'ONG consultora de la Unesco per temes vinculats al patrimoni. "Inscriure't a la llista de Patrimoni Mundial no és un premi, has de complir una sèrie de requisits", destaca. Tresserras recorda que el nomenament de Tàrraco "va comptar amb molta acceptació per part de la ciutadania" i, quan es va produir, "la gent feia sonar els clàxons dels cotxes i sonaven les campanes".\nTambé ho recorda així Joaquín Ruiz de Arbulo, catedràtic d'arqueologia de la Universitat Rovira i Virgili i investigador de l'Institut Català d'Arqueologia Clàssica. De fet, Ruiz de Arbulo va ser un dels experts que va acompanyar els tècnics de la Unesco quan van venir a Tarragona per conèixer la candidatura de la ciutat. "Quan volia ser declarada Patrimoni Mundial es va fer servir el lema 'Tarragona patrimoni de tots'. A mi això em va colpir", rememora. Per això creu que tothom ha de tenir cura del patrimoni, "no només l'administració", i opina que en aquesta línia es pot avançar més.\nL'arqueòleg considera que cal "un projecte comú" que ara no existeix. "Cada administració avança per la seva línia. Es prenen decisions sense valorar els seus efectes", argumenta. En posa d'exemple la reconstrucció del teatre romà feta per la Generalitat o la intervenció del circ a la plaça Sedassos impulsada per l'Ajuntament. El president de la RSAT coincideix força amb Ruiz de Arbulo i valora positivament diferents objectius que s'han assolit en els darrers anys, però troba a faltar "un ens coordinador de gestió que sigui el gestor únic" del patrimoni romà de la ciutat.\nUn organisme que actualment és difícil de constituir per qüestions legals i administratives, però que des de la conselleria de Patrimoni de l'Ajuntament es treballa per, almenys, tenir alguna fórmula que pugui actuar de manera similar. Pels experts, l'ideal seria que l'ens abracés tot el patrimoni de Tàrraco –que també inclou monuments a Constantí, Altafulla i Roda de Berà-, però troben que és un bon primer pas la creació d'una taula de gestió que prengui decisions sobre els elements de Tarragona formada pel consistori, Generalitat i Estat. Aquesta taula encara no està en marxa, si bé el conseller de Patrimoni, Hermán Pinedo, confia que sigui una realitat en les properes setmanes.\nLa taula de gestió haurà de tractar un aspecte fonamental pel futur de Tàrraco: la conservació dels monuments. L'amfiteatre, les muralles o la volta del pallol són alguns dels elements romans que tenen problemes estructurals per falta de manteniment. "Cal apostar per la conservació i la recuperació", indica Pinedo. I continua: "Hem de deixar de posar tiretes i passar a fer projectes de consolidació dels grans monuments". El conseller defensa les actuacions que s'estan duent a terme a l'amfiteatre, que segons el seu parer han de permetre "que no hi hagi cap problema en els propers 50 anys en les zones que ara s'arreglen". També aposta per fer "projectes de monitorització", amb revisions periòdiques, per no haver de fer actuacions d'urgència i evitar despreniments.\nEn els darrers anys el mal estat d'alguns monuments ha generat moltes polèmiques a la ciutat. Fins i tot Icomos va fer un informe alertant que si no hi havia canvis, el reconeixement de la Unesco es podria revocar. "Va ser un toc d'atenció", afirma el vicepresident de l'entitat. Tot i això, admet que "hi va haver una resposta" per part de les administracions i a dia d'avui, pel conseller Pinedo, el títol de Patrimoni Mundial "no corre perill". En aquest sentit, Tresserras valora que des del consistori "hi havia una política de tirar pilotes fora, però ara l'Ajuntament ha assumit el seu lideratge, anant de la mà de la Generalitat i el ministeri".\nMés enllà de garantir la conservació dels monuments a llarg termini, l'altre gran objectiu de futur és millorar-ne la difusió. El que es coneix com "construir un relat", que en el cas de Tàrraco alhora és una assignatura pendent de fa anys. "Es tracta d'oferir un producte de qualitat. Si qui ve aquí viu una bona experiència, s'hi quedarà més dies, tornarà i ho recomanarà a altra gent", defensa Pinedo.\nPer aconseguir-ho, pel conseller cal que s'expliqui "que Tarragona és un museu a l'aire lliure". "Qui estigui a Torreforta, la Part Baixa o Sant Pere i Sant Pau ha de saber que allà també hi ha patrimoni romà", remarca. En aquest aspecte Tresserras hi coincideix: "el repte fonamental és preservar el patrimoni, però també ho és que la gent se'l senti seu, com va passar fa vint anys". A més, per Pinedo tot plegat ha de ser "comprensible". "Ho ha d'entendre fins i tot a qui no li interessa", descriu.\nPer la seva banda, Arbeloa posa de manifest que per tal que els visitants comprenguin bé el que veuen és necessari "una actuació coherent" als monuments. A més, demana que de cara al futur es treballi "en àmbits que se sap que hi ha restes arqueològiques però que encara no s'han posat al descobert".\nPer aconseguir-ho, Ruiz de Arbulo parla de completar "el triangle del patrimoni". "Hi ha d'haver una investigació, una conservació i tot això es fa per la socialització". "Tenim experts dels tres vèrtex i es tracta de treballar de forma conjunta", defensa. Un conjunt d'elements que, si s'aconsegueixen dur a terme poden fer que, de retruc, s'assoleixi una altra fita: que Tarragona tingui un model propi de gestió i explicació del patrimoni.\nJoan Vianney Arbeloa


"Cau al carrer" dedicat al servei – AEG MontsantCim\nPublicat el 20 Mai, 2010 20 febrer, 2017 per montsantcimweb\tPosted in Sin categoría\nEls agrupaments escoltes i guies de Reus celebren el “cau al carrer”, enguany dedicat al servei a la comunitat.\nL’acte s’emmarca en l’eix del curs de Minyons Escoltes i Guies de Catalunya.\nEls agrupaments escoltes i guies Ben Enllà, Misericòrdia i Montsant-Cim de Reus realitzen aquest dissabte, 22 de maig, la diada del “Cau al carrer” que enguany dediquen al servei a la comunitat, basant-se en un dels punts de la llei escolta: “aprenem a ser útils i a fer servei“.\nL’activitat començarà a les 4 de la tarda a la plaça del Teatre, amb la rebuda dels participants i trencant el gel amb alguns jocs de coneixença. Posteriorment es repartiran per la ciutat, amb grups d’edats similars per a conèixer entitats i projectes de servei voluntari a la societat.\nSobre les 6 de la tarda retornaran a la plaça del Teatre per a posar en comú les experiències i extreure’n conclusions. La diada acabarà amb la lectura del manifest el.laborat per l’ocasió i un berenar com a final de festa.\nL’acció s’emmarca en l’eix del curs que Minyons Escoltes i Guies de Catalunya treballa anualment de forma transversal.\nCom a objectiu, l’equip de caps dels 3 agrupaments destaca que es pretén fer ciutat, però especialment: “a partir de la descoberta del servei en cadascuna de les edats dels nostres infants i joves, posar un petit granet de sorra en el seu llarg camí per conèixer i valorar el compromís.”\nEl Cau al Carrer i l’eix del curs és un projecte anual que es va iniciar el curs 2001-02 i que ha tingut continuïtat amb accions concretes que tenen relació amb un tema ideològic de fons sobre el qual es decideix treballar i pel qual com a Moviment ens posicionem. (per exemple: Sostenibilitat, Interculturalitat, Participació i Educació per la Pau i el Diàleg).\nEls 3 agrupaments formen part de Minyons Escoltes i Guies de Catalunya (MEG), moviment que aplega més de 13.000 persones, 2.500 de les quals són joves voluntaris.\nTroTem 2010: les fotos


Els agents econòmics i empresarials de Tarragona defensen BCN World davant les discrepàncies polítiques | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\nEls agents econòmics i empresarials de Tarragona defensen BCN World davant les discrepàncies polítiques\nAmb els terrenys de BCN World al fons, represnetants de diversos sectors econòmics i empresarials de Tarragona han defensat aquest matí el projecte\nRepresentants de diversos sectors i agents econòmics i empresarials de les comarques de Tarragona i Terres de l’Ebre s’han unit aquest matí per defensar el manifest ‘Sí volem BCN World’ davant les discrepàncies polítiques que poden posar en risc que el projecte tiri endavant al territori.\nHi han format part el president de la Cambra de Tarragona, Albert Abelló; el de Reus, Isaac Sanromà; el de Tortosa, José Luis Mora; el de Valls, Marcel·lí Morera; el president de l’AECE, Emilio Castellà; el president de Cepta, Antoni Belmonte; el de Pimec, Joaquim Sendra: a més de Jordi Salvador, secretari general d’UGT a Tarragona i Wifredo Miró a les Terres de l’Ebre.\nAbelló ha destacat que el manifest “ve recolzat per tot un ventall representatiu de món empresarial de les nostres comarques demostrant que sí hi ha acord comú per defensar projectes”. Comenta que molts cops els polítics critiquen que la falta d’entesa entre aquests agents fa que no tiren endavant projectes i assenyala que ara la falta de consens sobre el qual és “una oportunitat per a les nostres comarques” depèn d’aquests polítics.\n“Les comarques de Tarragona depenen de la industria turística com Port Aventura”, declara el president de la Cambra tarragonina, i valora que la seva arribada “va ser la primera vegada que a Tarragona va tocar la loteria” junt amb tot el que ha comportat.\nPer a aquests agents econòmics i empresarials “BCN World és una iniciativa privada que creiem comportarà un abans i un després en el model de desenvolupament econòmic i que no podem deixar escapar com a oportunitat”.\nEls terrenys de BCN World són propers a Port Aventura\nEntre els principals motius assenyalen l’alt nivell d’atur a Tarragona amb un 27% d’aturats que significa 113 mil persones sense feina, com a provincia catalana capdavantera en aquesta situació. “Cal facilitar i donar suport a iniciatives empresarials que aporten economia com BCN World” i mostren la seva preocupació, ja que “veiem perillar el projecte que es troba en una fase delicada on els partits polítics estan discutint i pot anar-se a norris una iniciativa cabdal per al territori” ha dit Abelló qui considera que si finalment no tira endavant els polítics seran els responsables i hauran de donar una explicació. “Seria del tot imperdonable que per qüestions ridícules ens quedem sense el projecte” ha conclòs.\nA la vegada, el president de Cepta, Antoni Belmonte, ha manfiestat que “El projecte està aturat i adormit rodejat dels partits polítics i està fora de lloc que els que estan al voltant d’aquest projecte siguin únicament els que poden decidir si tira o no endavant” Segons el seu parer, “és un tema d’empreses, empresaris i treballadors, els polítics tan sols aniran afer la foto i per tant en un projecte d’aquestes característiques també hem de tenir veu i vot”. A més alerta que “no ens podem adormir, ja que també els hi han oferit altres llocs i més facilitats, no podem posar pals a les rodes a inversors que confien en el nostre territori”.\nEls representants sindicals d’UGT també s’ha mostrat partidaris d’aquesta oportunitat que suposarà nous llocs de treball i un cop arribin lluitaran “com sempre” per les millors condicions laborals del treballador “en condicions dignes i de qualitat”.\n27/05/2014 La mesa del Parlament admet a tràmit set noves esmenes sobre el projecte de llei de BCN World que es debatrà dijous\n31/03/2014 BCN World suposarà una inversió en fons social i patrimoni de 47 MEURS al Camp de Tarragona\n29/05/2014 Llum verda a BCN World: El Parlament aprova modificar la llei de centres recreatius i turístics\n21/01/2014 Ballesteros defensa BCN World per la "creació de treball" tot i estar en contra del nom


“Si em dius on vius, et diré de què pateixes” | ets el que menges\n“Si em dius on vius, et diré de què pateixes”\nQui no perd l'ànim quan el sol desapareix diversos dies darrere els núvols? Davant d’un dèficit de vitamina D, qui no ha rebut la recomanació d'augmentar l'exposició al sol? El sol és una energia còsmica que ens arriba de l'univers i en depenen diversos processos biològics. També interactuem amb l'energia tel·lúrica que emana de la Terra, encara que sigui menys coneguda.\n2 de novembre 2016 | Actualitzat el 4 de febrer 2019 Altres\nLa vida d’aquest gran ésser viu, que és el planeta Terra, va néixer d’aquesta interrelació cosmotel·lúrica. Així com l’excés de sol pot arribar a ser nociu, també seria recomanable protegir-se de certes radiacions terrestres.\nFormació en Geobiologia i Biohabitabilitat GEA\nLa geobiologia és la disciplina que s’encarrega de trobar el bon lloc i de detectar les zones geopatògenes de la Terra. És la ciència de la medicina de l’hàbitat que tracta la relació entre el lloc i els processos biològics. Detecta els llocs no recomanables per ubicar les zones de llarga permanència com serien els dormitoris i zones de treball, principalment.\nEl comportament de la Terra no és homogeni. Hi ha en l’escorça terrestre molts fenòmens que produeixen alteracions del camp electromagnètic terrestre. Són, per exemple, les falles geològiques, els corrents subterranis, minerals ocults… o altres elements geofísics.\nLa intenció d’aquest article és familiaritzar-nos amb aquesta ciència, l’objectiu és trobar el bon lloc per descansar i regenerar-nos. Passem un terç de la vida al llit: No seria recomanable saber que dormim sobre una zona que ens permet descansar i recuperar-nos?\nPer prolongar la salut seria important evitar aquestes zones alterades. Hauríem comprendre la importància de triar el bon lloc per habitar.\nLes zones goepatògenes debiliten l’organisme i, amb el pas del temps, poden ocasionar malalties. Tampoc ens hem d’angoixar. Vivim envoltats de fenòmens diferents. Les zones geopatògenes generalment es produeixen on en conflueixen diversos en un punt. Podríem comparar-les al pols de la Terra. La seva harmonia o desharmonia també mostren l’equilibri o desequilibri d’un lloc.\nLa geobiologia s’aplica la radioestèsia per trobar el bon lloc. La radioestèsia o sensibilitat a les radiacions estudia la detecció d’aquests fenòmens. Qui no ha conegut les habilitats d’un saurí en la detecció de pous d’aigua? Tots tenim la capacitat per trobar el bon lloc, només hem de treballar-la.\nEls grans experts no necessiten eines. Amb les seves mans, ritmes cardíacs i/o pols poden sentir les interferències i anomalies que busquem. D’altres ens ajudem d’eines que amplifiquen, com si fossin una antena, aquestes radiacions mitjançant varetes i pèndols. Els aparells encara són exclusius per la seva inversió econòmica, però ja són un altre mitjà que, a molts, els proporciona confiança.\nEl nostre habitatge és una projecció de nosaltres mateixos i de la nostra personalitat\nLes civilitzacions antigues coneixien aquesta saviesa i exercien rituals per reconèixer el bon lloc i respectar l’entorn. Hi ha moltes dites i escrits sobre el tema:\n“El nostre habitatge és una projecció de nosaltres mateixos i de la nostra personalitat. Simultàniament, ens condiciona i modela energèticament. Busca un bon terreny per a la construcció i no ofenguis la natura amb la teva creació.” Norma dels arquitectes xinesos.\n“Les malalties no ens cauen del cel, sinó que s’originen a partir de petits pecats quotidians contra la natura. Quan s’acumulen, irrompen aparentment de cop a la superfície.” Hipòcrates\n“Els Antics tenien el costum de jutjar la qualitat de l’aire, aigües i fruits que poden fer un lloc malaltís, per la constitució dels animals que s’hi criaven. Examinaven les entranyes i, si trobaven que tenien malmès o lívid el fetge, conjecturaven que als homes els passaria el mateix.” Marc Vitruvi Pol·lió (en llatí Marcus Vitruvius Pollio; c. 80-70 a. C.-15 a. C.) arquitecte, escriptor, enginyer i tractadista romà del segle I a. C.\nL’escissió amb l’entorn i la natura és evident en l’era industrial i tecnològica. També preocupant. Habitar qualsevol lloc sense respecte pot generar un risc. Coneixem successos i catàstrofes en què la causa és una planificació inadequada. L’home tecnològic s’apodera dels espais sense respecte per l’entorn. És urgent una reconnexió amb la natura i una comprensió profunda per establir equilibris. Una coexistència pacífica i satisfactòria no només en relació amb l’alimentació sinó també en l’acte d’habitar.\nL’escepticisme, fruit d’aquesta escissió amb la natura, i comportament racional ha causat molt de mal a aquestes pràctiques. No obstant això, d’altra banda, és un estímul perquè científics amb les tecnologies disponibles que anys i anys s’ha practicat amb la nostra sensibilitat innata.\nEs fa imprescindible avaluar el lloc que s’habita com a eix principal abans de plantejar qualsevol assessorament en salut de l’hàbitat. Si no hi ha credibilitat, sempre aconsello als meus pacients com a mesura la prevenció.\nTallers i assessorament en salut de l’hàbitat\nTaller d’introducció a la Salut de l’Hàbitat per a nens: dimecres, 7 de desembre\nTaller d’introducció a la Salut de l’Hàbitat per adults: dimecres, 28 de desembre\nAmb una xerrada teòrica i participativa, recorrerem les disciplines que integren la salut de l’hàbitat. Un extens viatge per començar a conscienciar-nos de la importància dels espais que ens envolten. La xerrada s’acompanyarà d’un berenar lleuger per generar un ambient participatiu en què els assistents puguin formular preguntes, plantejar dubtes i compartir reflexions.\nRené també ofereix assessorament personalitzat en la salut de la llar. Si et preocupa com influeix l’ambient de casa teva a la salut de la teva família o vols que el teu habitatge sigui més saludable, la Sílvia Ferrer, arquitecta formada en Salut de l’Hàbitat per l’IEB (Institut Espanyol de Baubiologia), a través de consultes personalitzades, realitza diagnòstics dels espais que habitem amb l’objectiu d’augmentar els criteris de salut que en garanteixin l’harmonia, tant de la llar com dels que hi viuen.\nTelèfon: 636 88 53 46\nCorreu electrònic: silvia@espairene.com\nArquitecta. Màster en Bioconstrucció (IBE)\nRené, assessorament en solucions saludables i eficients


La instal·lació seria a la partida d’Aubages, que engloba municipis com la Granadella i Bellaguarda\nAquest dilluns era l’últim dia per presentar al·legacions a la creació d’una nova central fotovoltaica, en aquest cas a la partida d’Aubages. La comunitat de regants de Garrigues Sud s’ha personat en contra del projecte.\nTambé ho ha fet la cooperativa de Bellaguarda. Consideren que tot i que s’ha invertit molt en els últims anys per fer aquestes terres de reg, ara amb la implantació de les plaques solars es perdran. A part de perjudicar sobretot als joves agricultors, ja que els prendran les terres més productives i d’aquesta manera disminuiran les seves oportunitats de quedar-se en el territori.\nLa comarca de les Garrigues és una de les zones a Catalunya que acumula més parcs eòlics i solars. En el cas que el projecte de Forestalia tirés endavant, afectaria terrenys de diferents municipis de la comarca, ja que a part de La Granadella i Bellaguarda, també engloba Juncosa, els Torms, el Soleràs i Granyena.


Aquest divendres comença a Blanes el 9è Docus a la Fresca | Blanesaldia\nPublicat el 02 d'Agost, 2018 - 16:39 CEST\nBlanes viurà durant les cinc nits dels divendres del mes d’agost el ‘9è Docus a la Fresca’, que oferirà projeccions de documentals de caire crític i compromès en les temàtiques que tracta i que es pot gaudir a l’aire lliure.\nAl llarg dels nou anys que es compleixen enguany, s’hauran arribat a projectar més d’una seixantena de documentals que, de manera directa i transversal, han tractat interessants temàtiques per reflexionar i aturar-se a pensar en quin món estem vivint i cap a on anem.\nAquest 2018 els fils argumentals seran: memòria històrica i la seva reparació davant els conflictes bèl·lics i dictadures; migració i immigració; drets humans del refugiat, de les víctimes de gènere i de la infància; així com medi ambient, ecologia i sostenibilitat dels recursos naturals.\nSón relats i narratives en primera persona, descrites des de la pròpia pell dels i les protagonistes de les injustícies i les causes d’un món global que les converteix en víctimes en doble sentit. En primer lloc perquè pateixen els efectes perversos d’una societat que li dóna la volta a la successió de fets; i després per la victimització secundària i molt més perversa que implica la invisivilització, perquè si d’una cosa no se’n parla no existeix.\nPromogut per l’Associació Cultural ‘La Focal’ amb el suport de l’Ajuntament de Blanes i diverses productores i promotors audiovisuals, el cicle de ‘Docus a la Fresca’ tindrà lloc els divendres 3, 10, 17, 24 i 31 d’agost a partir de les 10 de la nit, a la Plaça Verge Maria. Un cop finalitzada la projecció, que comptarà amb la participació dels realitzadors, directors i guionistes dels documentals, s’obrirà el fòrum / àgora amb el públic assistent.\nLa migració vista per les dones\nEl ‘9è Docus a la Fresca’ s’encetarà aquest divendres 3 d’agost amb la projecció del film ‘La meva pell’: el relat de vuit dones valentes amb arrels, identitats, orígens i sabers diferents. Dones que han deixat el seu país buscant un futur millor a Europa, però que hores d’ara encara l’estan buscant a causa dels incompliments dels estats membres de la Unió Europea en un mar de ‘fronteres invisibles’.\nRealitzat per SICOM i Entrepobles, el documental ‘La meva pell’ reflexiona sobre la migració posant el focus principal en l’acollida des del punt de vista de la dona com a supervivent d’una doble discriminació: com a persona migrada i com a gènere. En la línia del caràcter participatiu que sempre ha tingut aquesta experiència, un cop acabada la projecció s’obrirà un debat on les aportacions del públic assistent solen ser prou interessants i sorprenents, conduit i amenitzat per Valentí Hinarejos, de l’Associació Cultural ‘La Focal’.\nSegüents ‘Docus a la Fresca’ del 2018\nEl cicle de ‘Docus a la Fresca’ seguirà el 10 d’agost amb la producció ‘Lágrimas de aceite’, que explora sobre les conseqüències de la infraestructura de la indústria petroliera al cor de l’Amazònia; el 17 d’agost serà el torn d’una doble projecció: ‘Planeta J’ i ‘Grietas’, aquest darrer realitzat amb motiu del 40è aniversari d’Amnistia Internacional.\nPer últim, les dues últimes projeccions del 24 i el 31 d’agost oferiran respectivament ‘Mon Marquès: el combat de la memòria’, sobre la recuperació de la memòria històrica; i ‘HONDAR 2050, nuestro residuo, nuestro problema’, que aprofundeix sobre el medi ambient, l’ecologia i sostenibilitat dels recursos naturals.\n← L’Ajuntament de Blanes tanca provisionalment l’accés a Sa Palomera arran de la mort d’un turista Activitats a Blanes els dies 3, 4 i 5 d’agost →


Els parlaments europeus defensaran la continuïtat i la participació en les polítiques de cohesió europees | Corts Valencianes\nEls parlaments europeus defensaran la continuïtat i la participació en les polítiques de cohesió europees\nEl Parlament Regional de les Illes Açores (Portugal), serà la seu de l’assemblea general de la Conferència d’Assemblees Legislatives Regionals d’Europa (CALRE), organisme que presideix des de novembre de 2017 la portuguesa Ana Luísa Pereira Luís. L’agenda de treball començarà demà per la vesprada, amb la reunió de la comissió permanent de la conferència, que preparà l’assemblea general del dia següent.\nEn eixa reunió general, el President de les Corts Valencianes, Enric Morera, presentarà les conclusions del grup de treball que ha coordinat sobre la diversitat cultural i lingüística a Europa. Eixe treball, que ha comptat amb la col·laboració d’altres parlaments, universitats i organismes europeus s’ha concretat en dos decàlegs, que no han rebut cap esmena i, per la qual cosa, tot apunta que s’aprovarà per unanimitat.\nUna vegada aprovades les conclusions, CALRE elevarà a les institucions europees les accions i recomanacions que s’han recollit per a potenciar i millorar la diversitat cultural i lingüística com un dels valors que fan més forta la Unió Europea.\nEntre les qüestions més importants que es tractaran en la reunió dels parlaments està el posicionament que es reflectirà a la declaració de les Açores, el document que es farà públic després de l’assemblea general. Entre els temes més fonamentals està la preocupació de les assemblees legislatives de les regions d’Europa per les polítiques de cohesió europees, les quals, defensen que han de continuar i que han de comptar amb la participació directa de les regions, per evitar desequilibris i situacions de discriminació.\nCom ja va defensar en el seu dia en la reunió de COPREPA celebra a Saragossa el President Morera, “les polítiques europees com la PAC o com la distribució de fons i subvencions de la Unió no pot ser una funció que tinguen només els governs estatals perquè es poden produir situacions de desigualtat, com ens ha passat per exemple amb els acords d’importacions de cítrics que han perjudicat seriosament als llauradors valencians just a l’inici de la temporada. Per evitar este situacions contraproduents i que generen tensions i rebuig de la ciutadania cap al procés de construcció europea, considere que s’ha de tindre en compte a les regions, tant els seus òrgans executius com també els legislatius”.\nAssemblea General de CALRE


Educador/a social per centre acolliment terres de l'ebre | Oferta de treball Ref. TLne-160607\nOFERTA DE TREBALL: EDUCADOR/A SOCIAL\nCerquem Educador/a Social per cobrir VACANT a jornada completa, duent a terme la coordinació del cap de setmana, en Centre d'Acolliment Terres de l'Ebre, situat a Amposta.\n• Participar en l'organització i distribució de les tasques i sistemes de coordinació (comissions de treball, etc.)\n• Potenciar un clima de convivència i respecte entre l'equip de professionals que faci possible la satisfacció en el treball i la implicació en el projecte educatiu del centre.\n• Regular la relació entre els infants i els adolescents i el personal auxiliar del centre.\n• Donar suport a la gestió del centre per tal d'optimitzar el temps i els recursos.\n• Afavorir les condicions que garanteixin l'acollida de l'adolescent en un ambient d'afecte, comprensió i seguretat emocional i material.\n• Informar a l'adolescent del funcionament del centre i dels drets i deures.\n• Cobrir les necessitats bàsiques de l'adolescent (educació, d'alimentació, afectives, d'higiene, de salut, psicològiques ...) i atendre especialment les desateses en la seva desprotecció.\n• Observar de manera àmplia l'adolescent en els aspectes emocionals, relacionals, de conducta, d'hàbits, etc. per tal de conèixer'l i comprendre'l i, com a referent, elaborar posteriorment el seu Pla de treball individual i els documents necessaris per a fer seguiment del cas. Participar en l'elaboració de la proposta de mesura.\n• Encarregar-se del procés d'acollida del jove al servei.\n• Col·laborar activament en el desenvolupament de les activitats formatives i de tallers prelaborals.\n• Crear en el centre un ambient el màxim de normalitzador fent present aspectes de la cultura, de l'actualitat social i dels costums usuals de la vida familiar.\n• Conèixer, fer el seguiment i coordinar-se amb la xarxa de recursos educatius, socials, culturals, de salut i de lleure especialment del territori on hi ha el centre.\n• Informar a la direcció de qualsevol circumstància significativa que impliqui una millor intervenció, aconseguir una bona gestió de la informació, la millora de l'organització i de la gestió del centre.\n• Garantir la bona pràctica educativa mitjançant l'avaluació continuada del procés educatiu.\nExperiència en atenció a infància/adolescència\nCap de setmana i festius + una tarda entre setmana\n24.035,76€ brut/anual + PLUS 92€ bruts/mensuals


Cercalles: Consulta popular\nUnes eleccions ben estranyes, oi? A l'acabar el recompte no m'ho podia creure. Jo anava tenint el convenciment de que CiU no trauria a la majoria absoluta, sobretot els darrers dies abans de la votació. Fins i tot tenia l'esperança de que davallés, però no m'hauria atrevit a predir una pèrdua com la d'ahir. El resultat va ser un regal per a mi. Em va confirmar que la sensació que tinc de que la gent està dient prou, no és només un desig meu, sinó que va convertint-se en una realitat.\nÉs cert que han guanyat les eleccions, a pesar d'haver aplicat les seves polítiques de la mal anomenada austeritat. Però el seu objectiu era poder liderar un procés en solitari i s'han quedat molt lluny, de fet molt més lluny que abans. I això no era el que s'albirava a finals de setembre, quan es van convocar les eleccions. Què ha passat? Experts hi haurà que ho interpretin, però sota el meu punt de vista, l'onada del 11 de setembre no duia prou aigua per recórrer dos mesos en un mar tant convuls. No es pot fer un camí molt llarg només amb la "il·lusió" de la independència, i CiU ha provat de fer com a les pistes d'esquí, que engeguen canons de neu quan els en manca de natural. Així ha provat d'afegir aigua a l'onada de la independència. Ha exprimit la il·lusió fins festejar amb el ridícul amb una campanya messiànica. Ha posat tota la fusta a la caldera dels mitjans sense cap mena de rubor, obrint amb un espot institucional que va haver de retirar i tancant-la rebent a les persones que s'havien concentrat per donar-li suport durant la jornada de reflexió. Segons el meu punt de vista, s'ha comportat amb una prepotència tan descarada que ha estat contraproduent. Ha fet ostentació d'impunitat.\nTambé s'ha trobat amb altres onades. La més gran, la de la vaga del 14 de novembre. Potser no tant com la de l'11 de setembre, però comparable si més no. I aquesta els anava en contra, encara que volguessin desviar-la cap al govern espanyol, fent veure que el seu nom no apareixia a la manifestació. I també, més petites però més constants, el degoteig de manifestacions contra cadascuna de les retallades: les de la sanitat, les samarretes grogues per l'ensenyament públic de qualitat, les protestes contra els desnonaments, ... També els han jugat en contra les actuacions d'alguns mossos d'esquadra, que són greus, però més encara ho és que es justifiquin per part dels seus responsables.\nI s'hi ha afegit la corrupció. Aquesta darrera setmana hi ha hagut una deplorable intervenció de El Mundo, seguida del suport de molts polítics que, lluny d'aplicar la presumpció d'innocència, els han culpat sense proves, seguint la màxima de Calumnia que algo queda. Tan burda era la maniobra, que no se sabia si anava contra CiU, o l'afavoria, fent-la víctima d'un atac injust i donant-los peu a presentar-lo com un episodi de guerra bruta de les clavegueres de l'estat. Però cal recordar que les clavegueres no són les que fan pudor, sinó la merda que hi circula. Si fos aigua de pluja no ens preocuparia que ens esquitxés, oi? I és que hi ha massa preguntes sense resposta sobre diners públics que han anat i segueixen anant a parar a mans privades, mentre les tisores no paren de retallar serveis bàsics. I hi ha preguntes que sí que s'han respost, com en el cas Millet, però que no han tingut conseqüències.\nSigui com sigui, ara tenim un nou Parlament. És molt més divers. Hi ha més sensibilitats representades. Obligarà a tothom a parlamentar, que ja va sent hora. I està legitimat per gairebé un 70% de vots. Hi ha elements nous i importants. Ha aparegut la CUP, que segurament ha aconseguit que part del que hagués estat abstenció arribi al parlament per sacsejar-lo. Ciutadans ha millorat molt el resultat. És evident que ha recollit molts vots anti-independentistes, però ha virat el seu discurs posant més pes en la necessitat d'una regeneració de la democràcia, i potser ha contribuït també a que menys gent es quedés a casa sense votar.\nPodem seguir analitzant molts aspectes diferents i les possibilitats s'han ampliat força. Però la pregunta del milió és Amb qui? I el que m'amoïna és que CiU faci una consulta popular: s'adreci als populars i els consulti si li volen donar suport per les retallades. I quan passarà? Potser no avui, potser no demà, però ben aviat i per la resta de la legislatura. Sí, seria una consulta impopular, però ja han girat altres vegades situacions complicades, desplegant tota una sèrie d'arguments i deixant un temps per a que ens anem fent a la idea.\nI és que hi ha una veueta que em xiuxiueja a l'oïda bona que CiU volia la majoria per tenir marge per pactar un procés d'independència determinat. Hi ha veus que diuen que cal independitzar-se i després ja ens barallarem pels drets socials. Però el procés d'independència ens pot hipotecar el país i pot deixar lligada una Catalunya independent al servei d'un model neoliberal com el de CiU, amb un deute il·legítim per pagar o amb uns acords que ens lliguin en el futur, per exemple.\nI si fos així, la pregunta és: CiU preferix un país independent que no seguexi el seu model? O prefereix un estat espanyol en el que, a pesar de tirar-se els plats pel cap, ha compartit tantes votacions amb PP i PSOE quan fan les polítiques que l'interessen?


dijous, 12 de març de 2015 02:42\nL'obra es podrà veure dissabte i diumenge a l'Espai Maragall.\nEspai en construcció actua aquest cap de setmana a Gavà\nLa companyia presentarà el seu primer i aplaudit muntatge titulat: “Et vindré a tapar” a l’Espai Maragall\nLa companyia de teatre de creació col·lectiva, Espai en Construcció, posarà en escena, aquest cap de setmana, a Gavà, l’obra “Et vindré a tapar”. Es tracta de la primera obra creada per aquest grup, i estrenada fa justament un any, que ha rebut extraordinaris crítiques i aplaudiments per part del públic. Segons el seu director, Roger Ribó, “estem molt contents, i a la vegada sorpresos per aquest èxit”.\nEl muntatge, interpretat per tres actrius, centra la seva història als anys 40. Les protagonistes són tres dones, una de les quals deixa de rebre notícies del seu marit que està al front i, davant la incertesa de la seva desaparició, decideix anar-lo a buscar. Les dues amigues decideixen acompanyar-la en aquest viatge, que sobre les taules es narra de manera intimista, i és que aquesta companyia, més que explicar històries volen “transmetre sensacions”, per això, segons Ribó, “utilitzem els elements escenogràfics mínims, com són tres maletes i roba. També emprem la música en directe d’una violista i els efectes sonors creats a través d’una tauleta digital per acabar de crear l’atmosfera que volem”.\nRibó, que durant un temps va estar formant-se a Londres, explica que “ens agrada el teatre senzill, el teatre que observa la vida i la qüestiona. El teatre que utilitza la imaginació per ensenyar la autenticitat”, i precisa que “també cerquem col·laborar i crear sinergies amb altres artistes, raó per la qual t organitzem tallers formatius”.\nL’obra es podrà veure en una doble el funció, la primera dissabte, a les 21.30 hores, i la segona, diumenge, a les 19.30 hores. El preu de l’entrada és de 10 euros i de 6 per als socis del Club Maragall.\nDarrera actualització de dijous, 12 de març de 2015 14:38


Adaptador per Telèfon Analògic - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nAdaptador per Telèfon Analògic\nL'Adaptador per Telèfon Analògic VoIP Grandstream HT486\nL'Adaptador per Telèfon Analògic IAXy, un adaptador telefònic, VoIP que fa servir el protocol IAX2.\nUn Adaptador per Telèfon Analògic, (en anglès analog telephone adapter), o ATA és un dispositiu que permet connectar un o més telèfons analògics corrents, a un o més sistemes telefònic digital com ara una xarxa VOIP.\nL'aspecte habitual d'un ATA és el d'una petita capsa amb un alimentador, un connector Ethernet, un o més connectors FXS (Foreign Exchange Station). També pot disposar d'un connector FXO (Foreign exchange office) link. Permet connectar-hi un o més dispositius telefònics corrents, de forma que aquest opera de forma normalment transparent, sobre una xarxa VoIP.\nEls Adaptadors per Telèfon Analògic que venen moltes companyies de servei VoIP, als que el dispositiu es fa servir per substituir una connexió de l'usuari a una companyia telefònica tradicional. Quan es ven juntament amb un servei VoIP, l'ATA sovint està bloquejat per tal que no es pugui fer servir amb un servei de la competència, i l'usuari només pot canviar la seva configuració de forma parcial. Alguns proveïdors venen dispositius oberts i que es poden fer servir amb qualsevol proveïdor compatible.\nFXS a gateways Ethernet[modifica]\nL'ATA més corrent consisteix en una capsa amb una o més FXS (Foreign eXchange Station) (que inclou un connector de telèfon), per a connectar un telèfon convencional, i un connector Ethernet per connectar-lo a la xarxa local (LAN). Amb un ATA d'aquesta mena, és possible connectar un telèfon convencional a un servidor VoIP remot. L'ATA es comunica amb el servidor amb un protocol com ara el H.323, SIP, MGCP, SCCP o IAX, i codifica i descodifica el senyal de veu amb un còdec de veu com ara el G.711, G.729, GSM, iLBC o d'altres,. Com que l'ATA comunica directament amb el servidor, no li cal que un ordinador personal ni cap mena de programari, com a un softphone.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Adaptador per Telèfon Analògic\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Adaptador_per_Telèfon_Analògic&oldid=15696760»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 3 set 2015 a les 05:27.


L'Enganxa´t a l'esport arriba dissabte a Bilbao - ABJ\nHomeNotíciesNotíciesL'Enganxa´t a l'esport arriba dissabte a Bilbao\nL'Enganxa´t a l'esport arriba dissabte a Bilbao\nRicardo Serna farà una xerrada amb joves esportistes\nL'Enganxa't a l'esport visita aquesta temporada 10 localitats espanyoles.\nCoincidint amb el desplaçament del FC Barcelona a Bilbao, aquest cap de setmana l'Agrupació Barça Jugadors organitza la xerrada Enganxa't a l'esport a la ciutat basca. L'acte anirà a càrrec de Ricardo Serna i es farà aquest dissabte a la tarda a l'Escola La Salle de Bilbao, a partir de les 6 de la tarda. La xerrada és oberta a tothom.\nLa jornada consistirà en una xerrada didàctica i interactiva que conduirà Ricardo Serna, jugador del Barça entre 1988 i 1992. L'exblaugrana parlarà sobre valors inherents a l'esport com la constància, el treball o l'esforç a través de la seva experiència i aprenentatge en el món del futbol. Així mateix, explicarà els beneficis de posar en pràctica aquests valors a través d'uns exercicis de reflexió.\nEl projecte, que és d'àmbit estatal, compta amb el suport de l'Obra Social La Caixa a través del Programa Proinfància i la col·laboració del Departament de Penyes del FC Barcelona. L'Enganxa't a l'Esport visitarà fins a finals de temporada 10 localitats del territori espanyol, que en la majoria dels casos coincidirà amb desplaçaments del primer equip del Barça en camp contrari.


Dones transsexuals denuncien dificultats per inserir-se al mercat laboral malgrat “estar preparades” - Social.cat\nDones transsexuals denuncien dificultats per inserir-se al mercat laboral malgrat “estar preparades”\nEl col·lectiu impulsa una campanya de conscienciació per incentivar la seva contractació\nDilluns, 30 d'abril de 2018 | 16:00 h\nLa Violet Ferrer, una dona transsexual, ensenyant les postals que repartiran als establiments comercials | Elisenda Rosanas (ACN)\nEl col·lectiu de les dones transsexuals ha iniciat aquest dilluns una campanya de conscienciació als empresaris, a l'administració i a la societat en general per defensar que “estan preparades” i que, per tant, poden ocupar llocs de feina qualificats, també en l'atenció al públic. Per això, repartiran postals a comerços, locals de restauració i altres establiments, on reivindiquen el seu dret a la inserció laboral i denuncien que actualment, se'ls “tanquen portes als nassos” per la seva aparença física i la discordança dels noms.\nEl col·lectiu ha rebut el suport de l'ONG Metges del Món, que ha treballat per fer un diagnòstic de la situació que viuen i ha conclòs que “hi ha una falta de preparació de la societat”. El col·lectiu també ha denunciat la invisibilitat que viuen i la discriminació laboral que pateixen les dones transsexuals quan busquen feina. Defensen que són persones formades, algunes amb estudis universitaris, que veuen com se les descarta a algunes feines pel seu físic o per la discordança dels noms que apareixen en els currículums. És una de les situacions que ha viscut la Melani Franco, que reconeix que l'entrevista pot anar bé, però acaba amb un “d'acord, ja et trucarem” que “tu saps que no et tornaran a trucar mai”. Això, diu la Melani, genera molta frustració perquè veus que se't tanquen portes “als nassos”.\nHi coincideix la Violet Ferrer, que alerta de la “transfòbia brutal” que es dona a les entrevistes on es fa palès que “la gent no està formada” perquè no demostren saber gestionar la situació, que acaba generant incomoditat. Posa d'exemple, la confusió que es demostra en l'ús del femení o el masculí. Per això, creu que a la societat li falten “referents” de manera que “la gent s'omple de prejudicis”.\n“Necessitem que ens contractin”, afegeix la Violet, que defensa que la feina és la “pedra filosofal” de les persones, ja que et dona accés a amics, habitatge, parella estable, i per tant, a “formar part de la societat”.\nLa campanya, que coincideix amb l'1 de maig, Dia del Treballador, rep el suport de l'ONG Metges del Món, que ha fet un treball de diagnòstic de la situació que pateix aquest col·lectiu a partir de l'experiència de 33 dones transsexuals. Paula Mauro, tècnica de gènere de l'entitat, assegura que, en general, les dones transsexuals “són dones que estan molt preparades, amb molta formació” però que, en canvi, “tenen dificultats per treballar”, a causa del que considera una “falta de preparació de la societat” que no està acostumada a veure dones transsexuals en espais d'atenció al públic, comerços, cafeteries, etc.\nPer això, el col·lectiu ha impulsat la campanya de visibilització però consideren que hauria d'anar acompanyada de polítiques per part de l'administració que mostrin la seva implicació. Proposen, per exemple, avantatges fiscals per a la seva contractació o un sistema de quotes, que afavoreixi la seva inserció al món laboral en funció de la formació que han rebut. En aquest sentit, la Violet Ferrer reconeix que els és més fàcil ocupar llocs de feina de baixa qualificació, com ara cambreres de pis, però assegura que no volem treballar de coses per les quals no s'han format.


El CH Sant Cugat vol recuperar les sensacions davant un Augi Sarrià més regular\nHANDBOL | PRIMERA ESTATAL\nAquest partit es podrà seguir per La Xarxa el proper diumenge\nPrèvia HC Sant Cugat\nEl Sarrià de Ter busca la victòria a Sant Cugat\nLa Xarxa Audiovisual Local oferirà aquest diumenge (18.05h) el duel entre el CH Sant Cugat i l'Augi Sarrià, dos equips que no han començat de la millor manera la temporada per assolir els seus objectius.\nEl CH Sant Cugat vol recollir la primera victòria de la temporada després de tres derrotes davant tres equips importants de la categoria. L'entrenador del Sant Cugat, David López, és optimista, ja que afirma que "venim de resultats dolents, però no pas pel joc que hem oferit. Esperem que el públic respongui i l'equip pugui sumar el factor públic per guanyar un rival difícil".\nPer la seva banda, a l'Augi Sarrià li ha anat una mica millor i ha iniciat la lliga amb una victòria, un empat i una derrota. Tot i que aquesta desfeta va ser totalment inesperada, ja que es va produir a casa contra el BM La Roca. Per tant, un triomf a Sant Cugat seria important per no despenjar-se de la zona alta. El tècnic de l'equip gironí, Carles Morales, afirma que "si guanyem a Sant Cugat, ens donaria molta moral, però estem a principi de temporada. Tot just això acaba de començar i hem de mirar cap endavant".\nAquest serà el primer partit que l'HC Sant Cugat jugui al seu camp habitual, el Pavelló Municipal, després que el primer partit com a local jugués al Pavelló de Valldoreix.


El Carnestoltes de Banyoles estrena amb èxit les novetats d’aquesta edició - Ajuntament de Banyoles\nEl Carnestoltes de Banyoles estrena amb èxit les novetats d’aquesta edició\nEl Carnestoltes de Banyoles estrena amb èxit les novetats d’aquesta edició La I edició de la Milla Èpica i la presentació de comparses i carrosses de la rua nocturna, van ser-ne les principals novetats. Més de 2.000 persones van participar a la rua infantil que es va fer dissabte a la tarda https://banyoles.cat/ajuntament/ajuntament/informacio-municipal/noticies/el-carnestoltes-de-banyoles-estrena-amb-exit-les-novetats-d2019aquesta-edicio https://banyoles.cat/ajuntament/ajuntament/informacio-municipal/noticies/el-carnestoltes-de-banyoles-estrena-amb-exit-les-novetats-d2019aquesta-edicio/@@download/image/carnestoltes.jpg\nLa I edició de la Milla Èpica i la presentació de comparses i carrosses de la rua nocturna, van ser-ne les principals novetats. Més de 2.000 persones van participar a la rua infantil que es va fer dissabte a la tarda\nEl Carnestoltes de Banyoles ha estrenat amb èxit les novetats d’aquesta edició. L’Ajuntament fa un balanç positiu de la festa, que es va concentrar principalment durant tota la jornada de dissabte i amb propostes al centre de la ciutat, i en destaca especialment la primera edició de la Milla Èpica i la presentació de comparses i carrosses de la rua nocturna, que en van ser les principals novetats. La rua infantil de la tarda, amb més de 2.000 participants, va tornar a ser l’acte més multitudinari.\nEl regidor de Festes de l’Ajuntament de Banyoles, Miquel Cuenca, ha destacat que “hem aconseguit que el Carnestoltes fos una festa èpica, però a la vegada també cívica, amb un balanç menor d’incidents que en altres edicions”. La programació d’activitats del dissabte es va concentrar al centre i, com en altres festes, es va apostar per activitats intergeneracionals, amb la voluntat d’arribar a nous públics. En aquest sentit, el regidor de Festes ha remarcat que “vam aconseguir generar una continuïtat de públics en les diferents activitats, des del matí fins a la matinada”.\nDe la programació, en destacava com a novetat la I Milla Èpica que es va celebrar el dissabte al matí a la zona del Barri Vell i que va comptar amb la participació d’una trentena de persones repartides en 8 equips. Les activitats de la tarda es van iniciar amb la rua infantil, que va comptar amb 14 comparses i uns 2.000 participants, principalment associacions de mares i pares de les escoles de Banyoles i comarca, així com entitats socials. A continuació, es va celebrar la festa infantil a l’envelat de la plaça de les Rodes amb la Montecarlo Kids, on es van acabar les 2.000 racions de xocolata preparades. La Rua dels Versots, organitzada per les Gàrgoles de Foc, i la festa Èpic Music Tour, d’Adolescents.cat, van precedir la festa de presentació de les carrosses i comparses de la rua nocturna, una altra de les novetats d’aquesta edició del Carnestoltes. Miquel Cuenca ha destacat que la festa, que van dinamitzar els actors Genís Casals i Tere Solà, “va ser tot un èxit i una altra de les apostes que es quedaran de ben segur en la programació del Carnestoltes”.\nLa rua de nit, que es va fer pels carrers del centre, va coincidir amb el concert-ball amb La Montecarlo i l’activitat a l’envelat de la plaça de les Rodes es va tancar de matinada amb la festa de disfresses amb The Aguateques. La festa va continuar, ja entrada la matinada, als locals d’oci nocturn de la zona de La Farga.\nPel que fa al Punt Lila, que es va instal·lar a la plaça de les Rodes a partir de les 8 del vespre i fins a la matinada, l’Ajuntament de Banyoles també en fa bon balanç. La regidora de Joventut, Gemma Feixas, ha destacat que “el Punt Lila està plenament consolidat a les festes i s’ha convertit en un espai de referència tant per als joves com per als seus pares que s’hi adrecen demanant consell o fent consultes”. Gemma Feixas ha afegit que, a més, “el fet que els tècnics de joventut i del Punt de Salut Jove visitin els instituts la setmana prèvia fa que els joves els coneguin i s’hi adrecin amb més naturalitat”.\nAquest any, i enllaçat amb el Punt Lila, des de l’Ajuntament es va impulsar la campanya de prevenció i sensibilització ‘Fem-ho èpic, no patètic’ per conscienciar la població – especialment els joves – de la necessitat de gaudir responsablement. En aquest sentit, la regidora de Joventut ha remarcat que “s’han registrat molts menys incidents que fa un any i en fem un balanç positiu”.\nD’altra banda, on sí que es van registrar més incidents va ser amb els esprais d’escuma artificial de la festa d’Adolescents.cat. Tot i que des del consistori s’havia advertit de l’ús d’aquests esprais, des del punt d’atenció mèdica es van haver d’atendre 23 menors per irritacions oftalmològiques derivades de la mala utilització d’aquests objectes.


De fet, sembla que aquest document conté informació obsoleta i / o obsoleta. Si podeu, contribuïu a actualitzar-lo.\nLa Superleague Formula va ser una competició automobilística nascuda oficialment el 2008 , amb la primera cursa al circuit de Donington Park , a Gran Bretanya , que va finalitzar el 2011.\nLa lliga estava formada per equips patrocinats per clubs internacionals de futbol .\n1.1 Format de campionat\n1.2 Format de cursa\n1.5 Cobertura televisiva\n2.1 Detalls del cotxe\n2.2 Detalls del motor\nFormat de campionat\nProva de conducció d’una fórmula de Superliga a Donington Park .\nContinuant el projecte iniciat amb el Gran Premi Premier 1 , la Fórmula Superleague es va anunciar oficialment per primera vegada el 2005 , rebent l’aprovació de la FIA el desembre del mateix any.\nL’objectiu hauria estat tenir vint equips a la graella de sortida, cadascun amb el seu cotxe. Per reduir els costos dels equips, els desenvolupaments tecnològics dels cotxes van ser aprovats mutuament i finançats per la pròpia Fórmula Superleague.\nA la Fórmula Superlliga, el dissabte es va dedicar a la classificació, mentre que el diumenge van tenir lloc les dues maneres, la segona de les quals amb una graella invertida. Per cada ronda, els equips van lluitar per guanyar el premi d’1.000.000 € , així com els punts del campionat.\nDissabte: entrenaments lliures i classificació\nDiumenge: dues curses (una amb quadrícula invertida)\nUna hora de competició per ronda\nCada cap de setmana, un premi per equip de 1.000.000 €\nEl campionat es va atorgar segons els punts de cada pilot, que anaven de la mà de les posicions conquerides a cada mànega. el sistema de puntuació era el següent:\nA diferència de la Fórmula 1 , el pilot en tot cas va guanyar punts, n’hi havia prou amb haver començat des de la graella inicial. Els punts van ser els mateixos tant per a la Carrera 1 com per a la Carrera 2, recordant que a la Carrera 2 es van invertir les posicions a la sortida.\nDes del 2010, a més de les dues curses, també hi havia la Super Final reservada als sis equips amb la millor posició a les dues curses amb graella invertida. Al final de la cursa, els pilots van obtenir punts segons l’ordre d’arribada següent:\n2008 6 11 25 18 Beijing Guoan PSV Milà Davide Rigon Yelmer Buurman Robert Doornbos\n2009 6 8 21 26 Liverpool Tottenham Hotspur FC Basilea 1893 Adrián Vallés Craig Dolby Max Wissel\n2010 12 11 31 19 RSC Anderlecht Tottenham Hotspur FC Basilea 1893 Davide Rigon Craig Dolby Max Wissel\n2011 2 16 18 24 Austràlia Japó Luxemburg John Martin Duncan Tappy\nEls aficionats de diverses nacions del món podrien seguir aquesta competició en nombroses emissores :\nGran Bretanya : Setanta Sports\nSuècia : Viasat Motor\nEspanya i Andorra : Cuatro TV\nItàlia : SKY Italy\nFrança : directe 8\nPaïsos Baixos : RTL7\nGrècia : Alpha TV\nXipre : MiVision\nTurquia : programa de televisió\nOrient Mitjà : Abu Dhabi Sport\nPer a la resta de països, Eurosport 2 va proporcionar una cobertura en directe de les curses del cap de setmana, amb una revista específica en prime time cada dimarts .\nA més, la Fórmula Superliga també es va emetre als canals dels equips de futbol de referència:\nMilà : Canal de Milà\nPSV : TV PSV\nBasilea : FCB Internet TV\nRangers : TV de Rangers\nSevilla : Sevilla TV\nCorinthians : TV de Corinthians\nLa primera cursa de Fórmula Superliga es va emetre a 62 països del món, amb un potencial màxim de 100 milions d’espectadors.\nEl cotxe del Rangers FC a Donington Park .\nEl cotxe recolzat pel PSV .\nEl cotxe va ser construït per Panoz , amb el suport d’ Élan Motorsport Technologies , i el seu nom oficial és Panoz DP09 . El cotxe té 750 CV i és un V12 de 4,2 litres dissenyat per Menard Competition Technologies, propietat dels Estats Units. Élan també va contribuir al Panoz DP01 , que s'utilitza actualment en Champ Cars i altres competicions.\nFibra de carboni per a una major lleugeresa i resistència\nApèndixs aerodinàmics per afavorir la velocitat i els avançaments\nCaixa de canvis de sis relacions de velocitat LSFA semiautomàtica\nTauler fabricat per "SIGMA"\nPneumàtics Michelin 'slick' sense ranures\nNombre de cilindres: 12\nCapacitat: 4,2 litres\nConfiguració: 60 ° disposats en V.\nPotència màxima: 750 CV (560 kW) a 11.750 rpm\nNombre màxim de voltes: 12.000\nParell màxim: 510Nm @ 9.500-10.500 rpm\nWikimedia Commons conté imatges o altres fitxers sobre Superleague Formula\nLloc oficial , a superleagueformula.com .\nObtingut de " https://it.wikipedia.org/w/index.php?title=Superleague_Formula&oldid=116356394 "