Vilajuïga celebra la Setmana de la Mobilitat amb un ampli calendari d’actes – Guia de Roses\nHome ALT EMPORDÀ VILAJÜIGA Vilajuïga celebra la Setmana de la Mobilitat amb un ampli calendari d’actes\nOncolliga recapta 1.000 € en l’11a edició de la Baixada a peu des de Mas Ventós a Vilajuïga amb la lluna plena\nNeixen les Jornades Culturals i de Lleure a Vilajuïga\nL'Arxiu Comarcal digitalitza els llibres d'actes de l'Ajuntament de Vilajuïga del 1865 al 1978\nLa vila tancarà el carrer de l’escola a l’hora de l’entrada i la sortida per fomentar que s’hi accedeixi a peu i vetllat per la seguret.\nCoincidint amb la celebració de la Setmana de la Mobilitat, que fomenta la sostenibilitat i l’ús responsable dels mitjans de transport contaminants, l’Ajuntament de Vilajuïga ha programat diverses activitats per conscienciar la població sobre aquesta qüestió. L’alteració principal es produirà als accessos i sortides de l’escola: el carrer de Sant Sebastià, on hi ha la porta principal, quedarà tallat al trànsit a l’inici i el final de l’horari lectiu (poc abans de les 8.00 i de les 16.00 hores) perquè els pares i alumnes hi arribin a peu. «L’objectiu és que els vilajuïguencs s’acostumin a desplaçar-se a peu fins a l’escola Santiago Ratés, i alhora conscienciar que això és una millora per la mobilitat del poble, la seguretat dels infants i el medi ambient», ha explicat el regidor de Medi Ambient de l’Ajuntament de Vilajuïga, Ricard Llorente.\nHi ha, però, altres activitats previstes al llarg de la setmana. Dimarts 17, es farà l’Hora del Conte a dos quarts de cinc de la tarda a la Biblioteca a càrrec de Pepi Gracia, agent de la Policia Local de Roses, que instruirà els infants sobre mobilitat. El mateix dia, a dos quarts de vuit del vespre, Ramon Cos, president de l’Associació pel Desenvolupament de l’Educació Viària a Catalunya, farà una xerrada sobre educació viària al centre cívic.\nL’endemà, dimecres 18, l’agent Pepi Gracia impartirà un taller teòric de circulació segura als alumnes de Primària de l’escola Santiago Ratés. Dijous 19, es farà, també a l’escola, un taller d’inspecció tècnica de bicicletes, on la mainada podrà dur la seva i se’ls ensenyarà a fer-ne el manteniment. De cara a divendres 20 a les vuit del vespre, Xavier Planes, de la Xarxa per la Sobirania Energètica, impartirà la xerrada ‘Vilajuïga cap a la transició energètica’. La cita serà al centre cívic.\nLa Setmana de la Mobilitat culminarà amb un taller pràctic de circulació segura que es farà dissabte 21 de setembre de deu del matí a una del migdia al pati de l’escola, amb la col·laboració de Pepi Gracia, agent de la Policia Local de Roses. El darrer acte serà diumenge 22, amb una excursió de senderisme d’entre 8 i 10 quilòmetres per la ruta dels dolmens de Vilajuïga. La sortida serà a les nou del matí des de l’Ajuntament i les inscripcions es poden fer al telèfon 972 53 00 05 i al mail etorres@vilajuiga.cat\ntags: activitats a vilajuïga circulació Mobilitat Policia Local de Roses setmana de la mobilitat Vilajuïga\nprevious Oncolliga recapta 1.000 € en l’11a edició de la Baixada a peu des de Mas Ventós a Vilajuïga amb la lluna plena


La Polícia Local d´Almenara portarà un distintiu per a indicar el seu compromís amb la lluita contra la violència de gènere\nLes agents i els agents de la Policia Local d'Almenara portaran des de hui en els seus uniformes uns distintius per a informar i visibilitzar que compten amb una unitat adscrita al programa viogen de seguiment i valoració del risc de víctimes de la violència de gènere conjuntament amb la Guàrdia Civil. Aquest distintiu en morat i blanc compta amb una mà que simbolitza el “stop” a la violència de gènere i el lema “no estàs sola” a més de les sigles del Grup d'Atenció Especialitzada (GAE) de la Policia Local d'Almenara.\nL'Inspector Cap de la Policia Local d'Almenara, Javier Navarro, ha destacat “l'esforç i professionalitat de la plantilla en assumir aquestes competències” perquè “tenim un gran compromís amb la societat i per a això treballem”. Ha destacat Navarro que “amb tan sols 15 agents, la Policia Local d'Almenara, és una de les més xicotetes de les 404 policies locals de tota Espanya que compten amb aquesta Unitat Especialitzada”.\nPer part seua, l'alcaldessa, Estíbaliz Pérez, ha destacat la importància de comptar amb aquesta Unitat Especialitzada a Almenara pel que ha volgut agrair públicament “a tota la plantilla de la Policia Local el seu treball, constància i lluita per a superar la xacra que suposa la violència de gènere”.


Núria Tió La Vivencia de la Sexualitat en l'Etapa de la Pubertat - Núria Tió\nEn el noi els canvis físics, a nivell sexual, s’expressen d’una manera contundent. Qualsevol estímul visual que el cervell detecta com a eròtic provoca una reacció directa en el penis: el membre s’insinua amb una certa erecció, que, si l’estímul persisteix, acaba amb una erecció completa. Moltes vegades el jove sap que aquella noia li està agradant no tant perquè ho estigui pensant com perquè nota que el membre reacciona. D’altra banda, les pol·lucions nocturnes i les ereccions matinals són senyals clars d’un aparell genital que s’està posant a punt perquè la fecundació sigui possible.\nGairebé podem afirmar que l’acte de masturbar-se és la conseqüència lògica d’un sexe tan actiu. Les estadístiques ens diuen que als 18 anys el 99’5% dels joves es masturba. Els nois acaben coneixent molt bé què han de fer per a estimular-se: saben quines fantasies han d’imaginar o què han de mirar per tenir una erecció. Saben molt bé com s’han de tocar el membre, amb quina velocitat i amb quina pressió per aconseguir l’orgasme.\nI així és com els nois tenen, molt de pressa, coneixement de les seves necessitats sexuals i del seu sexe: en són còmplices, col·legues i li tenen -nois i homes- un gran respecte. Respecte perquè algunes vegades no es comporta com ells voldrien: els pot fallar l’erecció en situacions en què se senten insegurs per l’existència de por, d’angoixa o de culpa, la qual cosa ocasiona una impotència selectiva que és molt angoixant.\nMarlon Brando, en un llibre de memòries, comentava que la pel·lícula “Un tramvia anomenat desig” li havia donat tant d’èxit que, quan va estrenar l’obra al teatre, tenia cada nit al camerino unes quantes admiradores disposades a anar-se’n al llit amb ell. Ell es dedicava a escollir-ne una i deia “això va ser molt important per a mi, perquè als meus 20 anys jo era, sobretot, un noi que em dedicava a seguir el meu penis”. Segurament sense adonar-se’n, Marlon Brando il·lustrava molt bé aquesta manera de sentir i viure la sexualitat de molts de joves.\nI què passa amb les noies? Certament, els canvis sexuals durant la pubertat són tant importants com els dels nois, però la manifestació externa dels genitals femenins és discreta: cap ejaculació nocturna, cap erecció matinal, cap senyal sexual evident que faci notar a la noia que aquell estímul és eròtic. El cervell sí que ho detecta, però això no té cap traducció genital cridanera.\nEs impensable que una noia consideri el seu sexe com un col·lega, un amic. Les dones no tenen un sentiment de complicitat cap als propis genitals. La menstruació, la mostra més palpable del bon funcionament dels genitals femenins, és viscuda més com una molèstia que no pas com un regal de la naturalesa.\nMoltes dones no s’han observat mai al mirall els genitals, cosa que no passa amb cap altra part del cos: són els grans desconeguts. Podem afirmar que la naturalesa no ens ajuda a fixar-nos-hi, però l’educació que rebem i la societat en què vivim, tampoc.\nA les dones que vénen a la consulta per anorgàsmia primària (dones que no han experimentat mai cap orgasme), els pregunto si s’han observat mai el sexe i què en pensen, dels seus genitals. La resposta sol ser que o bé no se l’han observat mai o bé que, si ho han fet, han sentit malestar. A aquestes dones els dic que s’imaginin com viurien el seu sexe si el poguessin veure fàcilment, si el tinguessin, per exemple, situat al braç. La resposta és significativa: el viurien amb la mateixa normalitat que viuen les orelles, el nas, les natges o el pit.\nLes estadístiques ens diuen que als 18 anys entre un 70 i un 80% de les noies es masturben habitualment. Encara queda, doncs, un percentatge important de noies que no s’han estimulat mai, que no coneixen què han d’imaginar i com s’han d’acariciar per excitar-se i obtenir l’orgasme. Aquest desconeixement de la pròpia sexualitat pot provocar, a l’hora de relacionar-se en parella, trastorns sexuals com ara l’absència d’orgasme, el baix desig, la disparèunia (dolor coital) o el vaginisme (incapacitat d’efectuar el coit per una contracció muscular involuntària).\nÉs important que les noies agafin consciència que una bona salut sexual passa per un coneixement i una exploració dels genitals i pel gaudi de les pròpies respostes sexuals.\nEn conclusió, ni la percepció ni la vivència del desvetllament sexual és la mateixa en tots dos sexes. Però tant en el noi com en la noia la crida de l’instint sexual és forta i vindrà modelada per la pròpia manera de ser, la cultura i l’educació rebuda\nEtiquetas:Desig, Erotisme, Sexologia Clínica, Sexualitat


KurdisCat: Minority Rights Group demana que "es reprengui el procés de pau" al Kurdistan turc\nMinority Rights Group demana que "es reprengui el procés de pau" al Kurdistan turc\nMinority Rights Group International és una potent organització de defensa dels drets humans a escala internacional Focalitza la seva acció en els drets de les minories, ja siguin lingüístiques, ètniques o religioses. També en els drets dels pobles indígenes. El grup internacional treballa en xarxa a més de cinquanta estats del món.\nEl 4 de setembre, l'MRGI va posicionar-se al voltant de la "crisi" a Turquia focalitzada en la qüestió kurda. MRGI demana que es cerqui una "solució pacífica" i "es reprengui el procés de pau". Recorda la constant violacions de llibertats que es viu a Turquia on, des del mes de juliol, s'han prohibit 144 manifestacions i hi ha hagut 130 persones ferides en actes polítics. MRGI es refereix també a l'informe de l'IHD amb milers de detinguts per motius polítics.\n"Malgrat que el Tribunal Europeu de Drets Humans ha determinat que Turquia ja violat el dret a la vida diverses vegades, aquesta continua duent a terme operacions militars de manera que posa, en greu risc, la vida de civils." EL sol fet que, des de les eleccions del 7 de juny, 1.620 membres de l'HDP hagin estat detinguts/des dóna una idea de la politització de la repressió policial per part del govern turc.


marfanta.com: Trens Dignes celebra la baixada de preus però reclama la integració tarifària per a l'Ebre\nTrens Dignes celebra la baixada de preus però reclama la integració tarifària per a l'Ebre\nTORTOSA (Baix Ebre).- La Plataforma Trens Dignes a les Terres de l’Ebre ha valorat com una “petita gran victòria” la rebaixa entre un 12 i un 20% de les tarifes ferroviàries en els serveis entre les Terres de l’Ebre i Barcelona. Una mesura que va anunciar el departament de Territori i Sostenibilitat aquest dimecres i que entrarà en vigor l’1 de gener. La mesura pretén acabar amb les actuals diferències tarifàries dels serveis de Renfe que comuniquen Barcelona amb poblacions de fora del territori català, com ara Vinaròs. I és que amb els descomptes d’anada i tornada era més barat viatjar a Barcelona des de Vinaròs o Faió que des d’Ulldecona o Riba-roja d’Ebre.\nLa portaveu de la Plataforma Trens Dignes, Montse Castellà, ha afirmat que aquesta rebaixa de les tarifes és un benvingut “factor corrector” però ha reclamat la implantació de la integració tarifària al territori.\nLa rebaixa en el preu dels bitllets oscil·la entre els 2’88 i els 3’70 euros en el bitllet d’anada i tornada entre les estacions de l’Ebre i Barcelona, i entre els 8 i els 10 euros en el Bono Exprés. Per exemple, viatjar des de Tortosa a Barcelona costava 15’35 euros i amb la rebaixa anunciada costarà 13’50 euros. La rebaixa més important es produeix en els trens que surten des d’Ulldecona o Riba-roja d’Ebre on el bitllet senzill passarà dels 17’10 euros als 13’65 euros.\nCastellà ha reconegut que la Generalitat està equiparant el servei ferroviari de les Terres de l’Ebre amb la resta de Catalunya però ha remarcat que encara queda molta feina per fer com ara incrementar les freqüències dels serveis. / Canal 21 Ebre.


Manyans 24 hores a Sabadell | Destral-llar\nSEGUR - HOGAR Escriu-nos On som\nTreballant per la teva seguretat des de 1985\nObertura 24 hores\nDisposem d'un servei 24 hores per als imprevistos més indesitjats. No importa quan arribin, nosaltres estarem aquí per a ajudar-lo.Procedim a l'obertura de portes durant les 24 hores del dia, amb totes les garanties i el servei més professional.Comptem a més amb les eines pertinents per a no causar cap mena de deterioració, o el menor possible, durant l'obertura de la seva porta.\nRealitzem tot tipus d'obertures en les quals hi hagi una sentència judicial. De forma professional i com més aviat millor procedim a l'obertura de la casa o local i canviem el pany realitzant el lliurament immediat de les noves claus.Som professionals del sector amb una dilatada experiència que ens aporta serietat, discreció i formes de treball competents.Nosaltres realitzarem les obertures de portes, obrirem cases, locals… sempre que hi hagi una sentència judicial o per desnonament. Treballem sempre amb professionalitat, som experts en seguretat. Canviarem el pany i et lliurarem les claus noves en el moment, evitant sempre totes les complicacions possibles.\nSe't va oblidar la clau a casa? El teu company no torna fins al dilluns?No et quedis al carrer, crida'ns!En Destral Llar hem obert tot tipus de portes per necessitat i sense causar danys.Consulta sense compromís.\nEn Destral Llar venem, reparem i obrim tot tipus de caixes fortes.Defensa les teves pertinences durant anys i amb la màxima privacitat i seguretat.Consulta sense compromís.\nCòpies de tota mena de claus\nJa sigui del cotxe, la magnètica del garatge, la de l'armari de l'àvia o la clau del pis.En Destral Llar hem realitzat i escometem les còpies de tota mena de claus i materials al millor preu.Consulta més informació sense cap compromís.\nClaus de vehicles\nL'electrònica dels cotxes els fa cada vegada més segurs, però si les claus fallen els inutilitza completament.No et quedis sense cotxe, crida'ns i t'ajudarem l'instant. Copiem i arreglem claus.Consulta preus i més informació sense compromís.\nPanys per a comunitats\nHan entrat a robar en la teva comunitat?És possible que el vostre nivell de seguretat sigui molt baix, encara que això té fàcil arranjament. En Destral Llar som els manyans de confiança de multitud de comunitats de veïns. No només obrim portes i instal·lem panys, sinó que complim tots els nostres serveis de ferreteria-serralleria a un preu d'amic.Treballem amb els principals administradors de finques de Sabadell. Oferim el servei de manteniment de panys i portes.Confia en els nostres professionals i consulta sense compromís.\nA més de claus estàndard, realitzem còpies de claus magnètiques, claus de cotxes, motos i embarcacions.Consulta també als nostres experts per alguna clau tècnica específica, la nostra experiència farà la resta.Consulta preus i més informació sense compromís.\nDe les més clàssiques als nous panys digitals: no importa el mecanisme ni el material, si pot obrir-se, l'obrim.També oferim un competitiu servei d'instal·lació de panys especials de tota mena.Consulta sense compromís.\nVenda i instal·lació de panys\n-Instal·lació de tota mena de panys.-Venda de panys-Adaptacions a panys antics descatalogats.-Tancaments de persianes.-Dispositius de seguretat.\nEn Destral Llar som líders en els nostres treballs de serralleria.Ens encarreguem de tota mena de reparacions, vendes i còpies de claus. A més, anem a la teva casa a obrir-te la porta del teu vehicle o llar si el guió el requereix.Consulta també els nostres serveis de reixes i caixes fortes.Protegeix als teus; aposta per Destral Llar.\nAmaestramiento de panys\nUn clauer molt pesat?Pansa a la modernitat; no necessites 6 claus per a entrar a la teva casa. En Destral Llar realitzem el amaestramiento de tota mena de claus perquè portis només una i no carreguis amb la resta.La clau definitiva funcionarà com a clau mestra de totes les teves portes.Consulta pressupost i més informació sense compromís.\nEn Destral Llar comptem amb caixes fortes noves i de segona mà perquè no sofreixis més per les teves preuades pertinences.T'oferim una caixes molt competitives quant a qualitat, materials i preu.Consulta més informació i preus sense compromís.\nMal moment per a oblidar la contrasenya? No saps obrir la caixa forta que has heretat?No et preocupis. Amb el nostre servei d'obertura de caixes fortes cobrim en qualsevol moment aquesta necessitat. L'obrirem de la manera més neta possible.Consulta més informació sense compromís.\nReparació de caixes fortes\nTens una caixa fort antiga i no saps què fer amb ella?Malgrat la gran revolució tecnològica dels últims anys, les caixes fortes antigues continuen complint la seva funció com el primer dia: protegir les teves pertinences. Són molt barates d'arreglar i et servirà durant desenes d'anys.Consulta preu sense compromís.\nEn Destral Llar reparem, obrim, venem i instal·lem una gran varietat de reixes fixes per a les teves finestres.Tria la que més t'agradi i no ho dubtis més, crida'ns ja i la tindràs completament equipada en temps rècord.Consulta sense compromís.\nLes reixes de ballesta són usades en la majoria d'establiments comercials, però solen quedar-se embussades o sofrir problemes d'obertura.Si necessites reixes noves o vols reparar la teva, consulta amb els nostres experts i explica'ls el teu problema.Demana pressupost sense compromís.\nSi bé són fàcils d'instal·lar, la reixes abatibles solen donar problemes amb els anys: grinyols, obstruccions, etc.Si necessites reixes noves pots confiar que la nostra instal·lació no et donarà més problemes en el futur. I, per descomptat, en Destral Llar també reparem les teves reixes al millor preu.Consuta més informació sense compromís.\nCerrajeros 24 horas en Sabadell | Segur-hogar\nManyans 24 hores Sabadell\nCanvi de panys per manyà econòmic a Sabadell\nMés de 35 anys d'experiència en serveis de serralleria ens recolzen, en Destral-llar trobarà la millor qualitat en serveis de serralleria. La nostra trajectòria i experiència són suport del nostre bon servei. Comptem amb personal altament qualificat per a resoldre tots els seus requeriments de serralleria.\nOferim servei de còpia de claus amb desplaçaments a domicili les 24 hores per a l'obertura de portes, obertura de caixes fortes, instal·lació i reparació de panys, canvi de barrets forts, obertura de vehicles...\nDisposem d'una àmplia gamma d'articles de serralleria, realitzem còpies de clau i comandaments amb les màquines tecnològicament més avançades en el sector, subministrem i col·loquem una gran varietat de productes de ferreteria com a poms, manilles, espiells i uns altres.\nEl nostre lema durant la dilatada trajectòria que ens avala és sempre la qualitat del servei que oferim, incloent de la resposta a totes les seves necessitats. Si hi ha un producte que s'adapti a les seves necessitats, el busquem, si no n'hi ha el creguem per a vostè.\nImportants corporacions tant de l'àmbit públic com privat confien plenament en la nostra gestió per a donar resposta a necessitats quotidianes: Ajuntament de Sabadell, Ajuntament de Polinyà, Ajuntament de Castellar, CASSA, Registre propietat, camara de comerç, Teatre la Farandula, Servei Mediambient, Club Natació Sabadell, VIMUSA... són un exemple d'aquestes.\nEn Destral-llar, brindem solució immediata i segura per a tota mena de serveis de serralleria en general i emergències per a la seva llar, acte o oficina.\nEn seguretat no la hi jugui, aposti per un líder en el sector.\nTelèfon: 679 42 63 25


Grup de lectura Gathering with Harriet: afrofuturisme i comunitat - GRAF\nGrup de lectura Gathering with Harriet: afrofuturisme i comunitat\nEnviar una carta de motivació abans del 8 d'abril\nA càrrec del Col·lectiu Reina Kingkona (Lucia Piedra i Ingrid Blanco).\nGathering with Harriet neix de les següents preguntes: com es construeix el cos negre des de la comunitat i dins d’aquesta? Com i des d’on s’articula aquesta comunitat? Com es construeix la comunitat davant les formes de governabilitat?\nLa idea de comunitat i la noció d’afrofuturisme són dos conceptes que s’actualitzen a mesura que passa el temps, tot i que sempre es relacionen amb un grup humà. D’aquesta manera, el col·lectiu Reina Kingkona proposa que es verifiquin els dos conceptes a partir del diàleg amb col·lectius comunitaris registrats en el context actual de Barcelona a través de la creació d’un grup de lectura. Aquest grup de lectura es constituirà com un espai per posar en comú mecanismes i eines que articulen i discuteixen el concepte de comunitat.\nLes trobades tindran lloc a la Cuina MACBA i a la llibreria Wanáfrica.\n*Les persones interessades han d’enviar una carta de motivació a programespublics@macba.cat, amb l’assumpte “Gathering with Harriet”, abans del 8 d’abril.


Pablo Centurión - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n1950–1950 Cerro Porteño\n1951–1957 Club Boca Juniors de Cali\nPablo Centurión fou un futbolista paraguaià.\nVa formar part de l'equip paraguaià a la Copa del Món de 1950, però no disputà cap partit. Destacà a diversos clubs del futbol colombià, Boca Juniors de Cali, Millonarios, Atlético Nacional i Santa Fe.\n↑ Pablo Centurión Fitxa i estadístiques a la FIFA\n↑ Carreno Suarez, Alfredo. «Cápsulas: Rincón del recuerdo» (en castellà). El Colombiano, 13-04-2002.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Pablo_Centurión&oldid=22826797»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 4 març 2020 a les 22:50.


Djau | Institut Cendrassos\nMILLORA DE LA GESTIÓ - DJAU (PORTAL FAMÍLIES)\nEl centre disposa d’un programa informàtic DJAU, que té per finalitat mantenir informada a les famílies de la vida diària del seu fill/a a l’institut.\nAquest programa permet a les famílies:\nSaber si el seu fill/a ha assistit a classe, si ha arribat puntualment o amb retard.\nEstar al corrent del comportament de l’alumne durant la jornada escolar.\nTenir notícies de totes les activitats, sortides, xerrades que el seu fill/a participa.\nEfectuar el pagament de les sortides.\nEn el cas que una informació sigui rellevant com ara la falta d’assistència el mateix programa genera un correu electrònic informant del fet a la familia.\nEl Django-Aula (DjAu) ha estat creat i desenvolupat per professorat del departament d’Informàtica del nostre institut. Això fa que s’ajusti i es vagi actualitzant segons les necessitats de del nostre centre.\nL’aplicació està feta en codi obert, com a conseqüència és utilitzada per altres centres educatius i també col·laboren en el seu desenvolupament.\nObtenir usuari i password famílies Djau\nTutorial pagament Djau


Artero inaugura a Mataró el nou CAR per a perruquers canins\nMascotes // 22/11/2018 - 17:25h\nEs tracta d'una de les marques capdavanteres de material professional per a perruqueria canina\nL’empresa catalana de perruqueria canina Artero va inaugurar el passat dijous, 15 de novembre, el primer Centre d’Alt Rendiment per a perruquers canins. Es tracta de la primera escola internacional de perruqueria canina on es formaran més de 2.000 professionals d’aquest sector a l’any. Amb una superfície de 300m², l’escola Artero International Academy està ubicada a prop del Tecnocampus, al C/ Caldes d’Estrac 26 de Mataró.\nEs preveu que el 35% dels alumnes siguin del panorama internacional; sobretot de països com Colòmbia, Mèxic, Equador i França. Quant al perfil dels professors, més del 50% procediran dels Estats Units i d’Àsia, mercats que marquen tendència pel que fa a la perruqueria i moda canina.\nL’escola Artero International Academy està ubicada a prop del Tecnocampus\nEl centre de formació ha suposat una inversió de 250.000 euros i funcionarà com a centre d’I+D+I per l’empresa Artero. “Reunir en un mateix espai de forma diària als professionals més influents del món ens ajudarà a detectar noves tendències i desenvolupar nous productes que ajudin als professionals en el seu dia a dia. També a testejar els nous estris i productes cosmètics que llancem al mercat”, explicaÀlex Artero, director general i quarta generació familiar de l’empresa.\nAixí mateix, destaquen la posició de la marca dins de l’àmbit de l’estètica i cura canina. “El fet de ser una de les firmes líders del mercat, d’exportar a més de 50 països i de portar més de 15 anys oferint formació de primera mà a través de les nostres acadèmies ens ha convertit en la marca referent en formació per a perruquers canins”.


Raül Agné considera que el resultat és "molt més que just" - Diari de Girona\nRaül Agné considera que el resultat és "molt més que just"\n"En un camp tan petit i\ncontra aquest rival és difícil no concedir ocasions i nosaltres ho hem fet", es va felicitar\nc.r. palamós 21.09.2015 | 07:16\nRaül Agné considera que el resultat és "molt més que just" aniol resclosa\nRaül Agné tornava a Palamós. Anys enrere, abans de fer el salt al futbol professional com a entrenador de la mà del Girona, la Costa Brava l'havia vist jugar i també entrenar. Ahir hi treia el cap de nou, aquest cop com a tècnic del Tenerife. I ho feia necessitat, amb urgències. El seu equip era cuer i encara no havia guanyat un sol partit; per això, el de Mequinensa va celebrar amb eufòria els dos gols de Suso Santana i la posterior victòria dels seus. Tant o més satisfet va entrar a la sala de premsa, valorant molt positivament els tres punts i assegurant que havia vist una victòria "molt més que justa" del seu equip.\n"Hem tingut més ocasions que el rival per marxar d'aquí amb un marcador més ampli, així que crec que hem guanyat merescudament. Estic content pels jugadors i també per l'afició. Hem sigut un equip bo, bo i bo. Tocava això, així que estic molt satisfet, va valorar. Agné espera que el 0-2 d'ahir sigui un "punt de partida" perquè el Tenerife millori el seu rendiment, i també es va felicitar per com els seus homes s'havien "adaptat" en un camp com el de Palamós i un rival com el Llagostera: "Sabíem que no seria fàcil. El camp és petit i el rival colla molt. Qualsevol badada en una pilotada llarga d'ells és perill. Hem sabut neutralitzar les seves armes i hem generat més perill. Ara, això només són tres punts. Aquí no hi ha treva i encara ens queden moltes jornades per davant", va certificar davant la premsa.


Egipte rera la barricada - Egipto tras la barricada: "El poble vol tombar el règim militar"\n"El poble vol tombar el règim militar"\nEL ritme dels esdeveniments torna a posar Egitpe a nivells molt similars als viscuts el passat mes de febrer, en plena lluita contra Mubarak. Sobretot pel que fa a comunicats oficials. Després del comunicat del Primer Ministre Essam Sharaf del passat dissabte, en que anunciava la inhabilitació dels policies acusats de matar manifestants, han vingut diversos comunicats. El passat dilluns el Primer Ministre va fer un nou comunicat en que anunciava el que era un secret a veus: la reorganització del seu cabinet. Tot i que la primera baixa va ser la del criticat vicepresident Yahi El Gamal aixó no ha calmat els manifestants. Posteriorment el Consell Superior de les Forces Armades, la màxima autoritat efectiva al país, va fer un nou comunicat. En aquest, en un to molt desafiant, anunciava que utilitzaria tots els fins legitims per acabar amb la ocupació de la plaça Tahrir i les protestes al país, que es perllonguen per cinquè dia consecutiu. Prèviament en el dia grups de matons havien atacat els manifestants a Tahrir i un estrany enfrontament violent entre venedors ambulants i comerciants es va produir al barri ocupat dels Arbaain, a Suez. El Consell ha anunciat posteriorment que, tot i el to, no té previst utilitzar la violència directament contra els manifestants pacífics.\nEl comunicat ha provocat indignació entre la població mentre alguns l'han arribat a considerar una delcaració de guerra a la revolució. Mentre alguns manifestants reobrien l'edifici del Mogama, el més important edifici governamental del país i que ha estat ocupat pels manifestants durant els darrers dies, les protestes s'han alçat desafiant el règim militar. Destacar que els grups islamistes (Germans Musulmans, Gamaa Islamiya o el Partit Salafista Nour) han denunciat les protestes i es mostren al costat del règim militar.\nEn paral·lel es van produir algunes sentències per frau a membres del règim Mubarak segurament provocades per la pressió popular. Ahmed Nazif, anterior primer ministre, va ser sentenciat a un any de presó, que queda suspesa, mentre el que fóra el temut ministre de l'Interior Habi el Adly va rebre 5 anys i Youssef Boutros-Ghali en rebés 10 en absentia ja que havia fugit del país. A més tots 3 han de tornar 15,6 milions de dólars a l'estat. El Adly suma aquesta sentència als 12 anys per prevaricació i podria afrontar fins la pena de mort pels judicis per la mort de manifestants mentre Ghali té una altra sentència de 30 anys prèvia que tampoc complirà mentre no torni al país.\nInformacions filtrades pel consell militar a Reuters estan parlant de que les eleccions al Parlament no es convocarien abans del novembre, dos mesos més tard del que inicialment estava previst.


Història de Vilamajor: Població al nucli de Sant Pere l'any 1936\nPoblació al nucli de Sant Pere l'any 1936\nSegons dades del padró del 30 d’abril de 1936, a Sant Pere de Vilamajor habitaven 726 persones, de les quals 157 estaven censades al nucli urbà, 79 dones i 78 homes. Per grups d’edat el més nombrós eren els situats entre els 18 i els 65 anys (99 persones), seguits pels menors de 18 (49) i els majors de 65 (9).\nQuins oficis tenien? El grup més nombrós correspon als pagesos (27) fet normal tenint en compte que Sant Pere tenia una economia eminentment agrícola. Els pagesos que vivien al nucli havien de ser, majoritàriament, treballadors assalariats, sota les ordres dels propietaris de les masies i dels terres de conreu. La resta d’oficis que trobem representants son:\nUn jardiner (Carles Llobera Sagrera), tres peons, dos boscaters (Jacint Pujol Ozerans i Ramon Planas Vila), dos ferrers (Esteve Sauqué Rech i Joan Sauqué March), dos barbers (Pere Ozerans Bassa i Joaquin Planas Vila), dos carnissers (Ramon Gratacós Galmes i la seva esposa Maria Subirana Casanova), un farmacèutic (Àngel Gratacos Galmes), un dentista (Joaquim Gratacos Galmes), un flequer (Joan Pujol Rovira), un xofer (Josep Llobera Taló), un propietari , dues serventes, un comerç (Pau Llobera Sagrera), un ferrer (Agustí Rosas Lladó), un fuster (Salvador Ozerans Moret), el mestre nacional (Ramon Illas Gratacos), un carboner (Salvador Codina Monfolleda), el sacerdot (Moises Geli Maime), l’agutzil (Narcís Cot Burjats) i la mestressa nacional (Elvira Castarlenas Ricard).\nCens Sant Pere de Vilamajor 1936\nPiràmide població de Vilamajor l'any 1802


Policlínica Dental Rogé | Llibre\nUn somriure ben integrat estèticament és aquell que resulta realista i no artificial.\nEsthétique analytique en odontologie es va publicar l’any 2015 i ja s’ha guanyat un lloc entre els llibres de referència en estètica dental altament especialitzada. En aquest seu primer llibre, el Dr. Michel Rogé explora i exposa la seva filosofia sobre l’art de l’estètica dental.\nLa doble vessant del Dr. Michel Rogé com a odontòleg i com a educador al mateix temps el porta a plantejar-se que l’estètica dental artificial, del culte a la blancor i la simetria, no és realista i que cal ensenyar al pacient que és necessari una anàlisi prèvia al tractament d’estètica dental per tal que el resultat sigui al més natural i realista possible.\nLa bellesa de la discreció i la naturalitat\nLa filosofia de l’art de l’estètica dental, segons el Dr. Michel Rogé, consisteix a desviar-nos d’aquest concepte de bellesa tan artificial i unificat, i definir les necessitats de cada pacient a nivell estètic, utilitzant com a base l’harmonia de les dents amb la persona, aconseguint així unes dents naturals i realistes.\nSobre l’autor: Dr. ROGÉ, Michel\nEl Dr. Michel Rogé es va formar a Europa i als Estats Units, fa més de 20 anys es va establir a a Andorra i actualment és l’ànima de la Policlínica Dental Rogé de Sant Julià de Lòria. Aquesta llarga trajectòria, juntament amb el seu nivell d’especialització odontològica, l’han portat a fer conferències i xerrades als Estats Units i, sobretot, arreu d’Europa.\nA la Policlínica Dental Rogé, on rep clients d’arreu del món, compta amb un equip d’odontòlegs i hi ofereix tot tipus de tractaments odontològics, des del tractament d’una periodontitis fins a la cirurgia estètica dental reconstructiva, la cirurgia maxil·lofacial i d’altres especialitats\n« Aquest llibre és una lectura de plaer, tant intel·lectualment com clínicament. Esperem que els vuit anys de treball necessaris per finalitzar aquest llibre es vegin recompensats trobant els lectors que mereix. »\nUna obra sobre estètica dental que ja s’ha convertit en un referent al sector. Esthétique analytique en odontologie detalla amb explicacions, esquemes i fotografies tant la vessant més tècnica com la vessant més artística de l’estètica dental des del punt de vista del Dr. Michel Rogé.\nQuintessence Publishing Group és una editorial francesa de projecció internacional -15 filials mundials, 25 idiomes de publicació. La filial francesa de Quintessence Publishing Group, una editorial altament especialitzada en llibres sobre odontologia, ha estat l’encarregada de publicar Esthétique analytique en odontologie.\nEl Dr. Michel Rogé va tenir el plaer de participar en una de les conferències del congrés de Quintessence Publishing Group el maig de 2017.


Feia referencia a Philip G. Zimbardo, psicòleg social nord-americà que explica en el seu llibre L'efecte Llucifer com el factor temps fa malvades les persones. Diu que el fet de viure en una situació de constant present, amb pressió, sense perspectives de futur i conscients d'ostentar el control indefinidament, fa que les persones, un cop assimilat el seu rol i les rutines associades, es comportin fent un mal ús del seu poder i corrompent les regles en el seu favor. Aquest és l'origen de la maldat. Malgrat no és l'esperit d'aquest article, en la corrupció hi ha maldat, com una forma de violència d'un pocs cap a la resta de la societat, saltant-se les regles en benefici propi, aprofitant-se de l'esforç dels altres, apropiant-se del que és públic, del bé comú.\nPerò com es pot donar aquesta corrupció als ulls dels treballadors de l'administració? I el que és pitjor, com és que la gent afirma saber-ho i que no es faci res? Precisament, en el cas de Sabadell, es parla d'un plec d'un concurs elaborat a mida de l'empresa guanyadora. Persones de la ciutat afirmen que ja se sabia, perquè hi havia rumors que sempre beneficiava els mateixos.\nactituds administració comportament conflicte corrupció empreses entitats govern maldat Millet Sabadell Santa Coloma de Gramenet temps Zimbardo


JA TENIM ELS GUANYADORS DE #JODONOPERQUÈ! – GivingTuesday\nJA TENIM ELS GUANYADORS DE #JODONOPERQUÈ!\nAcabem l’any amb bones notícies! Ja tenim als 3 guanyadors/as de #JoDonoPerquè, el concurs online de testimoniatges solidaris, en la qual ens expliquen les raons que els porten a realitzar voluntariats, fer donacions… a DONAR.\nUs presentem als tres guanyadors i els seus testimonis:\nVÍDEO TESTIMONIAL MÉS INSPIRADOR:\nLa meva història és la d’algú que mai va acceptar un no per resposta i va lluitar pel sí que puc.\nDesprés de superar un Limfoma de Hodgkin amb afectació pulmonar, les meves esperances de tornar a ser la mateixa d’abans mai les vaig perdre, encara que sentís que la meva capacitat pulmonar no era la mateixa i em diguessin els metges que difícilment podria tornar a practicar esport.\nNomés tenia clara una cosa, complir amb els reptes que vaig redactar en una llibreta mentre vaig estar malalta, en ella vaig anar anotant objectius que volia aconseguir per a superar-me a mi mateixa, una vegada curada, es tractava d’objectius molt clars, que aviat es van convertir en veritables reptes.\nEm vaig proposar canviar aquesta realitat que em van fer creure i amb molta voluntat, esforç i sacrifici vaig lluitar per superar-me dia a dia, caminant 20′ o 100m i cada vegada invertint més temps a millorar les meves espectatives, tornava cansada, altres vegades plorant perquè no havia arribat fins on volia, però a poc a poc i amb molta paciència vaig anar millorant.\nNo va ser fins tres anys i mig més tard, que vaig decidir anar per un dels més difícils,\n«La Transalpina», aquesta consistia a creuar els Alps en solitari i amb bicicleta de muntanya, és una de les grans travessies europees que creua els Alps, de nord a sud, des d’Alemanya a Itàlia, passant per Àustria i Suïssa, 510km i 13.500m de desnivell acumulat positiu, arribant a pedalejar per sobre dels 2.600m d’altitud en diversos punts de la ruta.\nTenia un objectiu clar, inspirar i motivar a aquelles persones que poguessin trobar-se en la meva mateixa situació i a més, al costat de RideForHer, crear una campanya de micromecenatge en migranodearena.org per a recaptar diners per a la recerca i així poder ajudar a la Fundació Josep Carreras perquè algun dia tots els càncers de la sang siguin el 100% curables per a tots.\nI ho vaig aconseguir! Van ser vuit intensos dies per a culminar aquest meravellós repte, no només vaig arribar al Llac di Garda amb un immens somriure i amb els sentiments a flor de pell sinó el que significava per a mi completar aquest repte, gràcies a tot el suport de moltes persones es va aconseguir arribar a l’objectiu que em vaig marcar en migranodearena per a la Fundació Josep Carreras, 2000 euros, dels quals 1200 es van aconseguir fins a finalitzar el repte als Alps, 500 euros van ser donats per Fundació La Caixa en triar aquest repte, «Causa del mes» i 300 euros que es van aconseguir amb els dorsals d’una marxa cicloturista solidària a Montserrat que va organitzar RideForHer, gràcies a 22 inscrits vam donar fi a aquesta meravellosa aventura.\nEl càncer em va robar amics, una petita part dels meus pulmons, fins i tot la meva fertilitat, però mai em va robar la força, l’actitud, la il·lusió, ni les ganes de viure.\nEl càncer m’ha ensenyat a no somiar el que vull viure , sinó a viure el que sempre he somiat.\nEl càncer ha adobat la persona que sóc ara, lliure, vivint la vida intensament ja sigui a cop de pedal o escalant grans muntanyes i demostrant-me dia a dia , que l’única discapacitat és una mala actitud.\nHISTÒRIA MÉS INSPIRADORA:\nJo dono, jo col·laboro, jo participo perquè…\nLa inèrcia té la culpa, després de passar tres anys d’ingressos, consultes, tractaments i molta lluita, vam perdre a Marta, la meva filla, va néixer a l’Abril del divuit i amb tretze anys recentment fets se’ns va anar per sempre, per molt que et diguin i encara que tu ho vegis venir, això és quelcom que no pots digerir, el teu cap no ho assimila i necessites canalitzar-ho d’alguna manera, la Marta va lluitar tant i va arribar tan lluny que no podíem deixar caure en sac trencat tot el lluitat i sofert per ella en primer lloc i per nosaltres, la seva família i aquesta inèrcia és la que ens va animar d’alguna forma col·laborar per a aconseguir que cap nen, que cap família passessin pel que nosaltres havíem passat i a la Marta per la seva manera de ser segur que li agradaria més que continuéssim lluitant, que quedar-nos a casa ofegant-nos en el nostre dolor.\nI va néixer MARTASIGUELUCHANDO.\nEl nostre moviment, compost per la nostra família, amics i col·laboradors, incondicionals per a tot, ells posen a la nostra disposició els seus diners, mitjans, esforços i coneixement desinteressadament, no us podeu imaginar la quantitat de gent bona que tenim al nostre costat.\nCom i amb qui podem col·laborar?\nTeníem clar que ens posaríem en marxa, però no sabíem ni com, ni amb qui fer-ho, vam anar a La Paz i vam parlar amb els metges de la Marta, va ser un dia duríssim, tornar de nou a l’hospital et recordava tot el que havia passat i era realment dur, nosaltres volíem que el que aportéssim es dediqués a recerca i ens van aconsellar que col·laboréssim amb la fundació Cris, la veritat és que estem molt contents de col·laborar amb ells, no hi ha res més a veure els seus assoliments, són palpables i amb uns resultats espectaculars que al final és el que veritablement importa.\nComença la lluita al costat de Cris.\nFa any i mig que organitzem esdeveniments, festes de tota mena, concerts, carreres, concentracions, amb uns resultats increïbles, al principi et mou a recaptar per a aportar, però a poc a poc t’adones què estàs creant consciència, que generes un moviment que aporta moltíssim més que diners, la visibilitat del problema, de la fundació Cris i el convenciment que fas sentir-se bé a qui se solidaritza i col·labora amb tu és una sensació increïble i egoistament a tu et fa sentir fenomenal, et fa sentir bé. La nostra lluita és per la Marta, ella així ho va voler i va marcar el nostre camí, la Marta volia estudiar Medicina perquè els nens no sofrissin als hospitals i es curessin tots, m’agrada pensar que d’alguna manera ho està aconseguint.\nMARTASIGUELUCHANDO al costat de Cris\nHISTÒRIA MÉS VOTADA\nLa protagonista de la meva història és la meva filla Lucía, una nena maquíssima i riallera. Fins fa uns mesos, la Lucía tenia una malaltia sense nom. L”any passat, després de gairebé setze anys, per fi, teníem el seu diagnòstic: mutació en el Gen GRIN1, amb ell, l’alta mèdica, per edat, en la consulta de neuropediatria. Arribem a casa contents, es van acabar les proves per a saber que tenia. Contents, perquè tenim més fills i ara ells saben que té la seva germana. Ens vam arriscar a tenir-los sense saber que tenia la Lucía. Era major el meu desig de ser mare que la por. Haig de dir que els seus germans són la millor teràpia que té la Lucía.\nContents i a la vegada amb una incertesa: i ara què? No hi havia cap mena d’informació sobre aquesta mutació. Fins a finals d’Abril, en unes jornades sobre malalties estranyes, escoltem de boca de l’investigador principal d’aquests gens, què era una Grinpatía. Per fi, algú ens explicava que tenia la Lucía. Aquesta malaltia genètica estranya afecta el desenvolupament del cervell, provoca un conjunt d’alteracions en l’àmbit del sistema nerviós central i també en l’àmbit del sistema motor. Hi ha pacients amb un clínic lleu i en l’altre extrem nens amb una discapacitat intel·lectual molt severa i una hipotonia també molt greu.\nL’Institut de Recerca Biomèdica de Bellvitge, IDIBELL, juntament amb la Universitat de Medicina de Barcelona, amb dos joves investigadors al capdavant, el Dr. Xavi Altafaj i el Dr. David Soto, duen a terme un projecte de Recerca sobre les Grinpatías. Intentant crear teràpies personalitzades. Hi ha menys de vint casos registrats a Espanya. El problema és la falta de finançament.\nJuntament amb l’AMPA del col·legi on la Lucía va realitzar la seva etapa d’educació infantil organitzem un entrepà solidari. Els diner van ser destinats per a la recerca d’aquesta malaltia. Grans mostres de solidaritat per part de tots. Toquem molts cors. En un examen a un alumne de segon de primària, davant la pregunta: Si fossis inventor, Què t’agradaria inventar? La resposta va ser: la medicina per a la Lucía.\nA la fi d’estiu, gràcies a la iniciativa de l’alcaldessa d’un poble veí, organitzem una carrera solidària. Run Colours per la Lucía. També a favor de la Recerca sobre les Grinpatías. Muntem quelcom molt gran, es va implicar moltíssima gent, família, amics, veïns, ajuntaments, empreses… amb un objectiu clar, avançar en la recerca.\nContinuarem realitzant aquest tipus d’esdeveniments solidaris i conscienciant a la gent de la importància de col·laborar amb causes socials. Pedra a pedra es construeix un castell i nosaltres no pararem de somiar. Per la meva filla i per tots els nens i nenes amb Grin.\nFa un parell de mesos, al costat d’altres famílies afectades pel Grin, vam crear una Associació, sense ànim de lucre, les nostres finalitats principals són la recerca i la visibilitat d’aquesta malaltia.\nSi el teu testimoniatge no ha aconseguit el premi, no et preocupis! Aquest 2020 pots tenir una nova oportunitat. Giving Tuesday se celebra l’1 de desembre de 2020 i ja estem planificant-ho per fer més gran el moviment i inspirar a més persones amb històries com les vostres.


Exposició fotogràfica ‘Missatge dins una ampolla’, fins a l’1 d’octubre als Amics de les Arts\nYou are here: Home / Cultura / Dia a dia / Exposicions / Fotografia i arts plàstiques / Exposició fotogràfica ‘Missatge dins una ampolla’, fins a l’1 d’octubre als Amics de les Arts\nFins a l’1 d’octubre, a la Sala Cúpula La Cúpula d’Amics de les Arts i Joventuts Musicals (C/ Sant Pere, 46), es pot visitar l’exposició ‘Missatge dins una ampolla’, amb fotografies de Jaume Farrés Ubach i Xavier Martínez Perona. Es trata d’una exposició prèvia al Festival de Fotografia Emotiva 2021.\nL’exposició és un esdeveniment més que formarà part del projecte fotogràfic Missatge dins una ampolla / “Message ia bottle”.\n“És una exposició en format duet. Amb dues maneres de fotografiar i un vincle comú de respecte al nostre entorn. El valor estètic i la magnitud de les imatges exposades reforça la finalitat pedagògica del projecte que és la de fer reflexionar sobre el perquè dues realitats es veuen forçades a conviure.\nEl projecte vol ser un missatge d’esperança tot i posar-nos, de forma contundent, davant d’allò que anem deixant en el nostre camí vital i que ens fa repensar en la condició humana i la seva relació vers la natura i la vida.\nEl projecte neix amb la voluntat d’estimular un sentiment de respecte vers els objectes dels quals en fem un ús (recipients de beguda i d’altres)i es mereixen ser reutilitzats o reciclats. Un acte de veneració a la utilitat.\nLa totalitat de les deixalles han estat recollides a pocs metres del cim del Montcau, una atalaia que ens ofereix un paisatge extens de 360 graus. Amb els Pirineus al nord, Montserrat a l’oest, el Montseny a l’est i la Mola, Terrassa i l’horitzó de la Mediterrània al sud.\nLa sala és, per uns dies, l’ampolla que conté el missatge de SOS al món.”\nFotografies de Jaume Farrés Ubach i Xavier Martínez Perona\nTècnica: Sublimació sobre teixit de polièster\nDel 6 de setembre a l’1 d’octubre a la sala La Cúpula\nc/ Sant Pere, 46 primera planta.


L'associació lleidatana va decidir fa uns mesos, d’acord amb els responsables de l’Estany, apadrinar aquesta espècie i tirar endavant aquest projecte conscient de la importància de la preservació del medi. La nova colònia artificial consta de dos murs de formigó amb 205 forats, que fan d'entrada dels nius. Tot el darrere està ple d'arena, per tal que les orenetes de ribera hi puguin acabar d'excavar els nius. La part exterior ha estat construïda amb formigó per evitar que el talús es vagi desmuntant amb el pas del temps, per dificultar l'accés i predació dels nius per part de fauna terrestre i per ser, com l'arena, un material produït pels mateixos agremiats.\nESCASSETAT DE SUPORTS ON PODER FER EL NIU\nL'oreneta de ribera (Riparia riparia), igual que les altres orenetes, s'alimenta d'insectes que caça en vol, sovint per sobre de l'aigua. Present entre mitjans d'abril i primers d'octubre, passa l’hivern a l’Àfrica subsahariana. A diferència dels seus congèneres, que construeixen els nius amb boles de fang palla, l'oreneta de ribera excava el niu en talussos sorrencs en format de túnel horitzontal. L'escassetat d'aquests suports fa que l'oreneta de ribera sigui una espècie colonial, a vegades la trobem en agrupacions de fins a alguns centenars de parelles en un mateix tallat.\nLa canalització de molts trams del riu i el control de les avingudes han eliminat molts dels llocs on antigament criava l'oreneta de ribera. Per això, actualment bona part de les orenetes de ribera de Catalunya crien en talussos de graveres, on aprofiten els perfils d'explotació inactius en sectors sorrencs i secundàriament els cúmuls de sorra. Així, l'oreneta de ribera ha esdevingut un dels ocells més representatius de les graveres, que tenen, per tant, una elevada responsabilitat en la seva conservació.\nEl dilluns 14 d’octubre estava previst fer-ne l’acte de presentació. Poc abans de l’inici de l’acte es va fer pública la sentència contra els líders polítics i socials de Catalunya pel que es va decidir suspendre l’acte. Alguns dels participants però van poder conèixer el mur de la mà del biòleg Joan Estrada.\nEn aquest post del blog de la fauna de l'estany d'Ivars i Vila-Sana, el biòleg Joan Estrada detalla més informació sobre el mur i la seva funció en la preservació del medi (llegir l'article)


Cultura, Participació i Esports augmenta el pressupost a favor dels equipaments culturals\nLa Conselleria de Cultura, Participació i Esports augmenta 1.725.053 euros el seu pressupost de 2019, fins a un total de 91.943.385 euros, que representa un augment de l’1,9 % respecte de 2018.\nA aquest total s’hi han de sumar un total de 5.331.389 euros, que és la suma dels imports que gestionarà la Conselleria que rep per part de: l’Impost de Turisme Sostenible (901.389 euros) per a tres projectes, Fundatur (800.000 euros) per a la nova seu de la Simfònica i 2.500.000 euros per al Centre Internacional de Fotografia Toni Catany i 500.000 euros procedents de la Conselleria de Treball, Comerç i Indústria per a l'Institut d'Indústries Culturals. Amb aquesta suma, la Conselleria gestionarà 97.274.774 euros durant el 2019.\nL’aportació de l'ITS és per al projecte dels Clossos de Can Gaià (Felanitx) 331.389 euros, a la Torre Es Verger (Eivissa), 250.000 euros, i a la Capella de Sant Josep (Ciutadella), 320.000 euros.La consellera Fanny Tur ha detallat a la Comissió d'Hisenda i Pressuposts del Parlament els comptes per a 2019.\nEl pressupost de la Direcció General de Cultura, de 25.341.517 euros, és el més elevat de la legislatura i suposa un increment respecte de 2018 (23.675.465 euros). Els set equipaments culturals que gestiona el Govern en són els màxims beneficiaris per tal de millorar-ne les instal·lacions i recursos de personal amb la creació de 5 noves places (1 a l’Arxiu del Regne, 2 al Museu de Mallorca, i 2 al Museu Arqueològic d’Eivissa i Formentera).\nUn total de 2.327.631 € són per a museus. El Museu de Mallorca creix un 24,35%, de 841.072 euros el 2018 a 1.045.904 euros el 2019; el Museu de Menorca un 5,26%, dels 314.701 euros a 331.249 euros; i el Museu Arqueològic d’Eivissa i Formentera un 9,38%, de 870.970 a 897.938 euros.\nUn total de 1.789.148 € són per a biblioteques: Biblioteca Pública de Palma Can Sales puja un 5,71%, passa de 1.290.778 euros el 2018 a 1.364.507 euros; i la Biblioteca Pública de Maó, un 11,63 %, de 415.680 euros a 464.011 euros.\nUn total de 1.445.359 €, per a arxius: Arxiu del Regne de Mallorca creix un 10,24 %, passa de 1.050.931 euros a 1.158.504 euros; i l’Arxiu General és l’únic que baixa, de 334.852 a 286.855 euros.\nEl nou Institut d’Indústries Culturals (ICIB), de recent creació, comptarà amb 1,5 milions d’euros (500.000 euros provenen de la Conselleria d’Indústria), dels quals 700.000 provenen de l’Illes Balears Film Commission (IBFC) que s’hi traspassa des de l’Institut d’Estudis Baleàrics (IEB). L’EB, que rep de la Direcció General de Cultura la major aportació (un 16% més que el 2018 amb 4.218.889 euros), arriba a un pressupost total de 5.475.389 euros. Això suposa un increment pressupostari del 12,46 % (respecte dels 4.868.889 euros el 2018) que es nota sobretot en l’impuls de les subvencions en cultura (creixen un 10,89%).\nD’altra banda, 200.000 euros des dediquen al desenvolupament de mesures del Pla de Cultura de les Illes Balears, entre les quals, la posada en marxa del Consell de la Cultura de les Illes Balears (6.000 €) i l’Observatori de la Cultura (30.000 €) i de programes d’educació i inclusió social (35.000 €).\nEl Pla de Cultura, a més, preveu un pla de mesures urgents per abordar els dèficits de recursos humans, tecnològics i programàtics dels sis equipaments culturals que gestiona el Govern, destinat a l’elaboració de les avaluacions i anàlisi de necessitats de l’Arxiu del Regne de Mallorca, Museu de Mallorca, Biblioteca Pública de Palma, Museu Arqueològic d’Eivissa i Formentera, Biblioteca-Arxiu de Maó i Museu de Menorca.\nEl pressupost 2019 dedicat a Esports puja lleugerament respecte de 2018. Són 455.657 euros més, fins a un total 23.069.423 euros, incloent l'aportació extraordinària pel Palma Arena de 1.961.481 euros.\nLa principal partida de subvencions per als esportistes, clubs i federacions torna a augmentar el 2019 fins a arribar a 3.182.230 euros en comparació als 2.955.556 euros de 2018. És la partida que s’ha prioritzat més durant l’actual legislatura: ha augmentat més del 100 % des del 1.552.000 euros de 2015.\nAltres novetats destacades són: 100.000 euros més per impulsar accions del Pla d’Igualtat a l’Esport; augment de la línia de subvenció dels equips que competeixen a nivell estatal que passa de 1.100.000 euros (2018) a 1.240.000 euros, és a dir, 140.000 euros; 300.000 euros a la Fundació per a l’Esport Balear per a la nova línia de patrocinis als equips de màxima categoria no professional que tenen un retorn mediàtic; 100.000 euros més per a una nova línia de subvencions destinada a esdeveniments esportius, necessària per donar resposta a les demandes de les federacions i clubs per organitzar campionats oficials d’àmbit estatal o internacional a les Illes Balears; 100.000 euros més per a una nova línia de subvencions destinada als clubs per facilitar la figura d’un coordinador de convivència de seguiment i formació del programa Posam valor a l’Esport i per aplicar el futur protocol contra l’assetjament en l’àmbit esportiu; i 62.000 euros per a la nova línia de subvencions per als campionats d’Espanya en edat escolar.\nEl servei de Joventut té un pressupost de 2.866.705 euros, uns 300.000 menys en números absoluts a causa de les transferències al Consell de Mallorca, però 250.000 euros superiors tenint en compte el transferit. L’Institut Balear de la Joventut disposarà de 2.892.595 euros, 218.000 menys que l’any 2018 a causa de les transferències però, també, 200.000€ superior a efectes reals sobre les seves competències.\nEl pressupost de 2019 és de 3.059.894 euros, que representa un 9,1% menys respecte de 2018 quan el pressupost total va ser de 3.369.578 euros i creix considerablement respecte del 2016 (2.828.715 euros). L’aplicació del Decret d’Usos Lingüístics i la posada en marxa de l’Oficina de Drets Lingüístics són projectes bàsics de la Direcció General de Política Lingüística tot i que no tenen un reflex pressupostari.\nPrevisiblement es destinarà un milió d’euros a les diferents convocatòries d’ajudes, una tercera part del pressupost de la Direcció General de Política Lingüística (850.000 euros) es destina a l’Àrea de Llengua de l’Institut d’Estudis Baleàrics, i es preveu que els costos vinculats a la gestió i organització de les convocatòries de proves s’acosti als 300.000 euros.\nPARTICIPACIÓ I MEMÒRIA DEMOCRÀTICA\nParticipació i Memòria Democràtica experimenta una lleugera pujada del 31,4% respecte de 2018, amb un total de 1.350.810 euros (1.027.570 euros el 2018).\nL’àrea de Memòria Democràtica és la que rep major pressupost. Puja un 48% (368.000 euros) fins a un total d’1.120.000 euros (752.000 euros el 2018). Es destinaran sobretot a l’exhumació de fosses de la Guerra Civil, senyalització de fosses i d’altres espais de memòria de la democràcia, i a l’elaboració del cens de víctimes de la Guerra Civil i la Dictadura franquista i d'un cens símbols, de llegendes i mencions franquistes.\nL’àrea de Participació i Voluntariat té un total de 230.810 respecte dels 275.570 euros. El descens és perquè l'any passat es varen assignar 100.000 euros extres a través d’esmena parlamentària. Per tant, en termes reals es manté el pressupost. Es destinaran a desenvolupar els projectes de Llei de Voluntariat i de Consultes i Processos Participatius.\nL’augment total del pressupost per al 2019 és de 1.742.030 (passa de 6.022.531 a 7.764.561) i es dedica sobretot a l’impuls de la línia política de reconstrucció i recuperació de la plantilla de l’orquestra i la construcció de la nova seu de l’Orquestra Simfònica amb una aportació de 1.600.000 euros.\nL’ens públic de ràdio i televisió IB3, adscrit a la Conselleria, manté el mateix pressupost de 31.100.000 euros.


El consumisme i les malalties mentals | elCugatenc\nAra ens toca viure el Nadal, les seves festes, amb tot el que arrossega de consumisme. De fet, paguen l'extra, els que tenim aquesta sort, justament per a això, perquè ho gastem en tot, en roba, en regals a vegades inútils, en viandes, en viatges, en fi, en allò que ens ofereixen les botigues, que no és poc. Es el sistema que està muntat així.\nJo tinc la contradicció que ideològicament sóc antisistema però consumeixo com tothom. Tinc un amic que diu que ell no és consumista perquè té un cotxe de fa anys i porta roba dels anys vuitanta. Ara, si vols anar a un bon restaurant, li pots preguntar a ell perquè se'ls sap tots. Si vols anar de viatge, es coneix tots els països. Però, clar, com que no compra roba compulsivament, doncs ja està salvat.\nA Assadega'm procurem no autoenganyar-nos, més que res perquè no serveix de res, només ens perjudica a nosaltres. I reprenent el que deia el psiquiatra, jo crec que té raó, ja que patim una ansietat deguda a portar un ritme de vida que de vegades nos ens podem permetre o, si podem, estem atemorits de perdre el nostre estatus, de perdre els estalvis, de perdre la feina, de no poder competir amb els nostres amics que s’han comprat un cotxe més maco, etc.\nLes tradicions religioses, ja sigui el budisme, el hinduisme, el cristianisme, diuen que la riquesa ens aparta del camí de l’autoalliberament i aquí jo dic que hem d'anar cap a una actitud personal de desafecció i de menys consumisme a nivell planetari.


Mans Manetes: concert al Teatre Joventut de l'Hospitalet de Llobregat\nel diari de l'alguer › notícies › l'alguer › Cultura › Llengües › Mans Manetes: concert al Teatre Joventut de l'Hospitalet de Llobregat\nAcat, 24 març 2018\nAhir al Teatre Joventut de l'Hospitalet de Llobregat, lo concert de presentació del llibre-disc Mans manetes. L'Alguer: paraules, cançons i veus de minyons.\nALGUER - Ahir al Teatre Joventut de l'Hospitalet de Llobregat, lo concert de presentació del llibre-disc Mans manetes. L'Alguer: paraules, cançons i veus de minyons. Lo concert feva part de la programació del Festival Barnasants, enguany a la XXIII edició amb més de 100 concerts que acabaran el 14 de abril. Mans Manetes és lo projecte que la Plataforma per la Llengua, amb la col·laboració del Festival Barnasants, lo patrocini del Municipi de l'Alguer i de la Fundació Meta, ha volgut per promocionar la llengua catalana entre els minyons de la ciutat de l'Alguer i també per fer conèixer les peculiaritats de la ciutat catalana de Sardenya a la comunitat lingüística de tots los territoris del domini que compta més de 10 milions de parlants.\nLo tercer concert de presentació ha vist la presència de Marc Serrats i Claudio Gabriel Sanna acompanyats dels artistes Pau Alabajos, Meritxell Gené, Guillem Roma, Carles Belda, Raph Dumas i Àngel Maresca Lo Barber de l'Alguer i els 10 minyons algueresos, que han enregistrat al mes de setembre. Lo concert és començat amb els saluts de Òscar Escuder, President de la Plataforma per la Llengua, Pere Camps, director del festival Barnasants i del Síndic de l’Alguer, Mario Bruno, que amb l’Assessora a les Polítiques Lingüístiques, Gabriella Esposito, ha acompanyat la delegació de l’associació, artistes i minyons en Catalunya.\nUn moment és estat dedicat a recordar els presoners polítics catalans amb la lectura de part d’Òscar Escuder, de la lletra enviada de Jordi Cuixart, president d’Òmnium Cultural empresonat a Soto del Real, en resposta a la que tota l’organització de Mans Manetes li havia escrit lo 20 de gener de l’Alguer. Gran emotivitat que ha acompanyat lo públic durant tota la tardada. Diumenge 25 la delegació algueresa tornarà a casa amb el vol inaugural de Barcelona-El Prat de la companyia Vueling, un èxit de la campanya Volem Volar de la Plataforma per la Llengua de l’estiu passat. Arribat a l’aeroport, lo grup siguerà acollit de l’inauguració de la mostra Voliamo con l’Arte amb altres imatges, entre les quals les digitals del projecte Mans Manetes.


L'Ajutnament d'Olesa considera que les xifres de la preinscripció justifiquen que es mantinguin 12 grups de P3 el curs 2020-2021 - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nL'Ajutnament d'Olesa considera que les xifres de la preinscripció justifiquen que es mantinguin 12 grups de P3 el curs 2020-2021\nredacció | olesa de montserrat 05.06.2020 | 20:14\nPancarta a l'escola Montserrat, d'Olesa, en una imatge d'arxiu ARXIU / Aj Olesa\nPancarta a l'escola Montserrat, d'Olesa, en una imatge d'arxiu\nL'Ajutntament d'Olesa de Montserrat considera que les xifres de la preinscripció justifiquen que es mantinguin els 12 grups de P3 el curs 2020-2021. Com ja va passar l'any passat, una de les aules de P3, una de l'escola Sant Bernat, està amençada de desaparèixer si la preinscripció són insuficients.\nPer al curs 2020-2021, el departament d'Ensenyament de la Generalitat va decidir que, atenent al padró municipal i a la demanda de places que es preveia, calia suprimir un grup de P3. Per aquesta raó, en comptes dels 12 grups de P3 actuals, es van ofertar 11 grups a Olesa a l'inici del període de preinscripció, suprimint a priori un grup a l'escola Sant Bernat. Dels 220 nens i nenes censats, però, s'ha passat a 235 preinscripcions realitzades. D'aquestes, 130 han estat a l'escola pública i 105 a la concertada. A més, hi ha encara una quinzena de nens i nenes que no han formalitzat la preinscripció per diferents raons, uns casos que s'estan gestionant des de la regidoria d'Ensenyament.\nPer aquesta raó, i encara sense saber quina serà l'organització del proper curs, la regidoria d'Ensenyament d'Olesa considera que "les xifres ens porten a ser optimistes, ja que creiem que justifiquen que finalment es mantinguin el 12 grups de P3".\nLa regidora d'Educació, Lourdes Vallès, ha remarcat que aquest "és un any diferent i excepcional, els tràmits segueixen el seu curs però amb més o menys un mes de retard sobre les dates habituals, ja que hi ha hagut l'aturada per la Covid-19, però abans del 22 de juny ja ens faran saber si ens donen un grup més, tal i com hem demanat des de l'ajuntament, la Plataforma Olesa es Mou i les AFA's". La regidora hi ha afegit que, segons converses amb els Serveis Territorials d'Ensenyament, "s'està treballant perquè la conselleria d'Educació ens autoritzi aquest grup, que ens permetrà conservar els grups que teníem l'any passat i no perdre'n cap".\nLlars d'infants amb menys demanda per al proper curs\nPel que fa a les llars d'infants, Lourdes Vallès ha detallat que la preinscripció per al proper curs "ha estat més baixa que l'habitual, però hem d'entendre que ha estat una preinscripció des de la por i la incertesa, en plena fase de desescalada". En total, s'han presentat 23 sol·licituds a les llars municipals i 19 a les privades subvencionades.\nPrecisament, aquest dijous s'ha fet el sorteig del número de desempat per a les preinscripcions de llars d'infants del curs 2020-2021. El número resultant del sorteig, fet des del saló de sessions de l'ajuntament i emès a través d'un Facebook Live de l'Ajuntament, ha estat el 19.\nDe moment, els infants de 0-1 no es podran matricular, i tampoc poden fer ús del servei de la llar en període de reobertura ara al juny, per una qüestió de prudència davant la covid19. De cara a l'obertura de les llars aquest proper dilluns, hi ha hagut un total de 13 famílies que han manifestat la necessitat de fer ús del servei d'acollida, totes de la Taitom. Per tant, s'ha decidit que només obrirà La Taitom. S'ha establert un pla d'obertura, que es pot consultar a la pàgina web de la mateixa llar. Entre d'altres, les famílies s'han de responsabilitzar que n o portaran els infants amb febre o qualsevol altra patologia.\nPer preparar l'obertura de les llars, s'ha procedit a la seva desinfecció i neteja i, segons ha detallat Lourdes Vallès, "s'ha format i preparat a les educadores per a poder gestionar a tres nivells la complexitat de la situació, emocional, físic i mental, mantenint en tot moment les mesures de seguretat i salut que diu la normativa".\nLa Generalitat haurà de pagar les aportacions pendents per les escoles bressol\nD'altra banda, la regidora d'ensenyament de l'Ajuntament d'Olesa s'ha mostrat satisfeta pel fet que el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) hagi declarat fa uns dies com a ferma la sentència de fa dos anys i mig que obliga la Generalitat a assumir el finançament de les escoles bressol de 25 municipis, entre els quals Olesa de Montserrat. En aquesta primera sentència, del 20 de desembre del 2017, es reconeix als ajuntaments el dret a rebre 1.300 euros per alumnes pels cursos 2012-2013, 2013-2014 i 2014-2015. Un cop rebutjat el recurs que va presentar la Generalitat, ara el TSJC declara ferma la sentència.\nEn el cas d'Olesa, ha destacat la regidora, aquesta sentència suposa que l'Ajuntament ha de percebre prop de 500.000 euros que va deixar d'ingressar de la Generalitat pels cursos esmentats. Segons Lourdes Vallès, "a l'Ajuntament d'Olesa no li va agradar haver d'arribar als tribunals per reclamar els diners als quals s'havia compromès la Generalitat a aportar en concepte de finançament de les llars d'infants, però no ens va quedar més remei. I ara la justícia ens ha tornat a donar la raó".\nLes pluges deixen vies tallades per arbres caiguts i canonades trencades a la Catalunya Central .


abatescarre50: d’octubre 2014\nGairebé mig segle amb el record i l’admiració a l’Abat Escarré\nEl dia 21 d’octubre, es va commemorar el 46è aniversari de la defunció del P. Abat de Montserrat, Aureli M. Escarré.\nA la Cripta de l’Abadia es pot llegir el seu epitafi: “Abat restaurador de Montserrat, servent fidel fins a morir de l’Església i de Catalunya”. Precís i concís, avui no podríem pas trobar un millor resum de tota una vida. Amb les seves contradiccions, grans encerts i unes preses de posició públiques, que encoratjava a uns i esdevenia d’una incomoditat insuportable per a molts dels poderosos d’aquell moment històric.\nUna de les manifestacions més clarividents i coratjoses de la seva paraula profètica, es van materialitzar en les conegudes Declaracions al Diari Le Monde. En el transcurs d’aquests darrers mesos, l’Associació de Periodistes Europeus de Catalunya ha cregut necessari retre un homenatge a tots aquells que de forma decisiva, van contribuir a què es poguessin portar a terme: Josep Benet, Albert Manent, per un cantó i J. A. Novais, com a corresponsal de Le Monde per l’altre , van fer possible que esclatés una autèntica bomba per al règim del general Franco.\nL’associació citada més amunt, ha portat a terme una valuosíssima tasca pedagògica per tot Catalunya i el Rosselló francès, organitzant exposicions i actes informatius entorn el que va representar la publicació de les Declaracions. La iniciativa, pretenia, no pas portar a terme l’exaltació d’un mite, o un exercici de nostàlgia, sinó per fer un toc d’atenció, i recordar que malgrat totes les dificultats, sempre hi ha algú disposat a jugar-se-la per l’existència d’un periodisme al costat de la democràcia. I per recordar-nos un cop més, el compromís de l’Abadia de Montserrat amb el poble de Catalunya. No ens ha de sorprendre pas, que el President de la Generalitat reconegui que l’actitud de l’Abat Escarré, inspira encara avui el futur de Catalunya.\nEtiquetes de comentaris: Joan Sebastià Martí\nGairebé mig segle amb el record i l’admiració a l’...


30/10/2008: Les 500 millors pel�l�cules, segons "Empire"\nAquest setembre, "Empire", la popular revista brit�nica d'informaci� cinematogr�fica, va publicar una controvertida llista amb les 500 millors pel�l�cules de la hist�ria. La selecci� es va elaborar a partir de l'opini� de 10.000 cin�fils i 50 cr�tics. M�s enll� d'entrar a valorar si determinades produccions mereixien m�s bones opinions, crec que es tracta d'una excel�lent guia d'informaci�. Val la pena tenir-la en compte. I �s que cada t�tol est� acompanyat d'una ressenya i (sovint) la cr�tica que al seu dia va publicar "Empire".\nSi tens una estoneta per fer el tafaner pel m�n virtual, recomano que la destinis a la llista d'aquesta revista. Estic conven�ut que t'agafaran ganes de tornar a veure, o descobrir, determinades pel�l�cules. En definitiva aix� �s el m�s important. Jo, per exemple, far� el possible per recuperar, un dia d'aquests, la insuperable trilogia d'"El padr�". Per veure la recopilaci� d'"Empire", clica aqu�. Les 10 primeres pel�l�cules de la llista s�n:\n1. "El padr�" (Francis Ford Coppola, 1972)\n2. "Indiana Jones. A la recerca de l'arca perduda" (Steven Spielberg, 1981)\n3. "La guerra de les gal�xies. L'imperi contraataca" (Irvin Kershner, 1980)\n4. "Cadena perp�tua" (Frank Darabont, 1994)\n5. "Taur�" (Steven Spielberg, 1975)\n6. "Un dels nostres" (Martin Scorsese, 1990)\n7. "Apocalypse now" (Francis Ford Coppola 1979)\n8. "Cantant sota la pluja" (Stanley Donen i Gene Kelly, 1952)\n9. "Pulp Fiction" (Quentin Tarantino, 1994) 10. "El club de la lluita" (David Fincher, 1999)\nTrobes a faltar alguna pel�l�cula? Segur que s�! 10/10/2008: �Synecdoche, New York� (* * * * -)\nFins ara, Charlie Kaufman havia demostrat que tenia una ment privilegiada per escriure guions. En s�n un exemple la pel�l�cula ��Olv�date de m�!� (Michel Gondry, 2004) i �C�mo ser John Malkovich� (Spike Jonze, 1999). Ara, al Festival de Sitges afegeix a les seves habilitats la de la direcci�. Aquest dijous, Kaufan ha rebut la M�quina del Temps del certamen i ha presentat la seva �pera prima darrere la c�mera, l�enginyosa com�dia dram�tica �Synecdoche, New York�, on torna a mesclar realitat i ficci�. �Synecdoche, New York� destaca pels di�legs brillants, la ironia de la narraci�, els matisos de totes les interpretacions i la manera com es descriu la fragilitat de les emocions. El punt de partida de la hist�ria �s la vida d�un director de teatre hipocondr�ac i deprimit, personatge que torna a clavar el camale�nic Philip Seymour Hoffman. La seva dona, artista pl�stica, est� cansada de la conviv�ncia dom�stica marcada pels dubtes i la negativitat. �s per aix� que decideix marxar a Berl�n. Mentrestant, l�insatisfet director decideix muntar una obra que retrata la seves experi�ncies. Precisament, trobo que aquesta segona part del film, m�s trista, perd una mica de for�a. A trav�s d�un to suau i suggerent, tamb� a ritme de jazz, �Synecdoch, New York� parla de la mort i, especialment, de la fugacitat a la vida. El resultat �s una proposta que convida a la reflexi� i que receptaria a qualsevol amant de temes existencialistes. Si vols escoltar la roda de premsa de Charlie Kaufman al Festival de Sitges, clica aqu�. Entre altres coses, hi descobrir�s quin director havia de dirigir el projecte inicialment. 10/10/2008: �Tokyo� (* * * * -)\nLa secci� oficial a competici� del Sitges 2008 segueix presentant pel�l�cules interessants. Un dels �ltims casos �s la imaginativa �Tokyo�, rodada a tres mans. Tant si ets un enamorat de la capital del Jap� com si et sedueixen les hist�ries poc convencionals, no te l�hauries de perdre.\n�Tokyo� s�n tres hist�ries independents dirigides, cadascuna, per un cineasta diferent. Com sol passar en la majoria de les pel�l�cules d�episodis, sempre tens un fragment preferit (un dels �ltims casos va ser �Paris je t�aime�). En aquest cas, per�, cada director aporta la seva particular mirada d�una ciutat habitada per gaireb� 13 milions de persones. Em quedo amb el conjunt. A �Tokyo�, Michel Gondry (��Olv�date de m�!�) mostra la seva faceta m�s intimista a partir d�una parella que viu amb una amiga en un pis min�scul. L�os Carax (�Els amants del Pont-Neuf") es decanta per una hist�ria delirant entorn d�un home excrament que provoca el terror pels carrers de T�quio. Finalment, Bong Joon-ho (�The host�) tanca la pel�l�cula amb una narraci� m�s po�tica i pausada centrada en un jove �hikikomori� que t� el primer contacte visual amb una persona despr�s d�haver estat 11 anys a�llat al seu apartament. La por, la immigraci�, la soledat i els conflictes immobiliaris s�n, doncs, alguns dels temes d�una curiosa producci� amb molt sentit de l�humor. 07/10/2008: �Beautiful� (* * * * -)\nLes relacions malaltisses i els amors obsessius tornen a ser el motor d�una hist�ria creada per Kim Ki-duk. El sempre interessant cineasta core�, despr�s de pel�l�cules com �Hierro 3� (2004), �Time� (2006) o �Aliento� (2007) ha cedit la seva creativitat al jove Juhn Jai-hong, que debuta com a director amb el material del seu mestre. El resultat de tot plegat �s �Beautiful�, una de les pel�l�cules m�s estimulants que s�han projectat al marge de la secci� oficial competitiva del Sitges 2008. �Beautiful� �s la clara demostraci� que una bona idea pot ser suficient per fer una bona pel�l�cula. El punt de partida �s simple i senzill: els maldecaps que li suposa a una jove el fet de tenir un f�sic molt atractiu. El resultat sorpr�n per la forma i el contingut, amb una bona combinaci� d�emotivitat, ironia, drama i cr�tica social. A m�s, cal destacar l�empatia que despr�n la gran interpretaci� de Cha Su-yeon. Tant de bo �Beautiful� s�arribi a estrenar als nostres cinemes i trobi el seu p�blic potencial, que el t�! 05/10/2008: �Surveillance� (* * * * -)\nLa Secci� Oficial a Competici� del Sitges 2008 ja t� una seriosa candidata al palmar�s del Festival, tot i que t� pocs elements purament fant�stics. �Surveillance� �s la segona pel�l�cula dirigida per la filla de David Lynch, Jennifer Lynch, que demostra que l�haur�em de respectar m�s enll� dels seus parentius. Jennifer Lynch va escriure �El diari de Laura Palmer� quan tenia 22 anys. El 1993 va debutar al cinema amb el drama �La meva obsessi� per Helena�. Ara, en aquest sorprenent �thriller�, s�ha introdu�t amb ofici a la ment d�un assass�. El resultat �s una intensa i hipn�tica pel�l�cula a mig cam� entre �Una hist�ria de viol�ncia� (David Cronenberg, 2005) i �Nascuts per matar� (Oliver Stone, 1994). El punt de partida de �Surveillance� �s la investigaci� d�un parell d�agents de l�FBI (inspirad�ssims Julia Ormond i Bill Pullman) per tal de resoldre uns misteriosos assassinats en plena carretera. �Surveillance�, de moment, no t� data d�estrena al nostre pa�s. De fet, em sembla que per no tenir no t� ni distribu�dora al nostre territori. Alg� s�hi anima? 04/10/2008: �Transsiberian� (* * * - -)\nSi t�agrada viatjar a trav�s del cinema et recomano que estiguis pendent de l�estrena de �Transsiberian�, que ha despertat bones sensacions al Sitges 2008. Despr�s de veure aquest thriller dram�tic angoixant, estic conven�ut que m�s d�un (potser jo mateix) aviat planificar� una ruta a bord del m�tic tren que travessa Sib�ria. �s probable que �Transsiberian� vagi de m�s a menys i que abusi, excessivament, dels t�pics i la previsibilitat. Dit aix�, la nova pel�l�cula de Brad Anderson, autor de �Session 9� (2001) i �El maquinista� (2004), t� molts arguments a favor per tenir-la en compte, comen�ant per la cuidada posada en escena. D�altra banda, torna a ser un privilegi veure la versatilitat de Ben Kingsley, l�excepcional fotografia de Xavi Gim�nez, la inspirada partitura d�Alfonso De Vilallonga i l�habilitat del jove director americ� per crear tensi�. A m�s, el paisatge nevat de Sib�ria i la peculiaritat dels seus habitants, converteixen la cinta en un petit regal per a la vista. El punt de partida de la hist�ria �s la conflictiva aventura d�una parella que viatja amb el Transsiberi�.\nPer cert, em quedo amb una frase que el personatge d�Eduardo Noriega li diu al que interpreta Emily Mortimer: �La vida �s un viatge, no un dest�! A casa nostra, l�estrena de �Transsiberian� est� prevista pel 24 d�octubre. Si vols escoltar un fragment de la roda de premsa al Festival de Sitges clica aqu�.\n02/10/2008: �Reflejos� (* * - - -)\nUn dia abans de la seva estrena al nostre pa�s, �Reflejos� ha inaugurat la 41a edici� del Festival Internacional de Cinema de Catalunya. �s una ll�stima que Sitges 2008 desaprofiti l�ocasi� d�obrir el foc amb alguna altra �premi�re� m�s exclusiva. Aix� hauria donat m�s notorietat al certamen. De tota manera, l�organitzaci� no ha volgut deixar escapar l�ocasi� de tornar a comptar amb una producci� del jove realitzador parisenc Alexandre Aja, considerat un dels autors amb m�s projecci� del g�nere fant�stic contemporani. Alexandre Aja va guanyar dos premis al festival amb �Alta tensi�� (2003). Aquesta vegada la seva quarta pel�l�cula no participa a concurs per� dubto que hagu�s recollit cap guard� del palmar�s. �Reflejos� se suma a la moda de prescindibles �remakes� nord-americans de films asi�tics recents. Es tracta d�una adaptaci� d�una cinta de terror coreana carregada d�efectisme i ensurts previsibles. Per� el pitjor d�aquest joc de dobles realitats �s la poca subst�ncia de la trama familiar que explica i la poca habilitat per amagar els trucs de la narraci�. Dit aix�, �s inq�estionable que hi ha solucions visuals molt ben trobades, com ara els cr�dits inicials amb els diferents reflexos de la ciutat de Nova York, i una inspirada banda sonora composta per l�aragon�s Javier Navarrete (�El laberinto del fauno�, 2006). El punt de partida de la hist�ria �s la crisi d�un expolicia amb problemes d�alcoholisme i separat temporalment, que troba feina d�agent de seguretat en un edifici cremat on s�hi conserven uns misteriosos miralls. Per veure els horaris de les projeccions de �Reflejos� al Sitges 2008, clica aqu�. Enlla�os patrocinats


INS - Família d'administració i gestió: visita al Parlament\nFamília d'administració i gestió: visita al Parlament\nEl dia 20 de novembre de 2019 els grups de GAD1, GAD2 I AFI1 van anar al Caixafòrum de Barcelona.\nComencem el matí visitant el CaixaFòrum, on dividim els grups que es van anar alternant en una visita a una exposició fotogràfica i participant en el CaixaLab.\nLa visita a l'exposició fotogràfica és Càmera i ciutat. La vida urbana en la fotografia i el cinema. Una interessant exposició sobre la càmera i la ciutat a partir del treball de fotògrafs i cineastes moderns i contemporanis que plantegen diferents escenes de la vida urbana.\nDesprés vam participar en el CaixaLab Experience que és un laboratori d'emprenedoria on els alumnes, a partir d'un recorregut per un espai multimèdia i amb diferents activitats interactives, descobreixen el procés d'emprenedoria i les característiques i els valors d'una actitud emprenedora. Els joves van conèixer l'experiència de persones emprenedores, van a ver de proposar solucions innovadores a problemes quotidians que se'ls van plantejar, van reflexionar sobre el valor de productes del nostre dia a dia i van aprendre a utilitzar el model del llenç per dissenyar un negoci.\nPer la tarda, al Parc de la Ciutadella vam visitar la seu d'un dels parlaments més antics del món, el Parlament de Catalunya. Vam conèixer-ne les funcions que ens va explicar una guia especialista que ens va acompanyar pels espais més emblemàtics del Palau, ens va descobrir la història de l'edifici i ens va explicar les funcions del Parlament i la tasca dels 135 diputats que representen el poble de Catalunya.\nVa ser un dia plenament satisfactori, on alumnes i professorat vam gaudir d'unes interessantíssimes activitats i d'una jornada diferent.


Ajuda:Revertir canvis - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nAquesta pàgina és la traducció corresponent de m:Help:Reverting (en anglès). Si cal fer modificacions, considereu abans fer-les en la pàgina original, ja que es podrien perdre en una propera actualització.\nRevertir els canvis en un article és una bona manera de combatre el vandalisme. La majoria d'actes vandàlics són puntuals, i el més fàcil és desfer-los i no perdre-hi més temps.\nPer a revertir una pàgina vandalitzada a una edició anterior correcta:\nCliqueu a l'historial de la pàgina en qüestió.\nCliqueu a la data de la revisió més antiga que no hagi estat vandalitzada.\nAl principi veureu el missatge: "ATENCIÓ: Esteu modificant una versió antiga d'aquesta pàgina. Si la graveu, els canvis fets des d'eixa revisió es perdran.". Perfecte, això és justament el que voleu.\nEscrigueu "rvv" o "revertint vandalisme" al resum de l'edició.\nSi només voleu revertir una edició i esteu registrats, des de l'historial podeu clicar la paraula desfés del costat de l'edició que voleu revertir (si l'edició que voleu revertir no és la darrera, pot ser que no es pugui revertir per conflicte amb edicions posteriors).\nSi sou administradors o reversors no us caldrà fer tot això ja que hi ha una manera automàtica per a fer-ho.\nSi utilitzeu les finestres emergents de navegació de la Viquipèdia, teniu un altre sistema automàtic per a fer reversions.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Ajuda:Revertir_canvis&oldid=15229922»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 4 maig 2015 a les 10:38.


El caliu verbal: CRÒNICA D'UNA BAIXA MATERNAL\nCRÒNICA D'UNA BAIXA MATERNAL\n16 setmanes a partir del 3 de març.I començava en compte enrere. El rellotge marcava les 19'37 hores quan vaig escoltar la veu de la meua princesa. El sol intentava dormir per les muntanyes i Roser acabava de nàixer. Són uns moments difícils d'explicar.La natura és tan savia que fa que oblides moltes coses.Pense que és un mecanisme de defensa.Ara sóc capaç de contar els fets,però vos puc assegurar que fa dos mesos,no recordava res.I això em feia sentir estranya.És com si allò no m'haguera passat a mi. De fet, si no fóra per les molèsties que encara tenia, pensava que Roser no havia estat a la meua panxa.\nLes últimes setmanes d'embaràs van ser dures i molt pesades.Em vaig despertar,com de costum,amb un dolor d'esquena fortíssim.Vaig anar al servei i una marca de sang em va fer saltar les alarmes. Com que Vicent encara era a casa i no havia marxat a l'institut,vam decidir cridar a la ginecòloga.Aleshores,com que ja teníem el cotxe carregat,amb els vestidets, la robeta i tot el material que m'acompanyaria els quatre dies a la clínica,vam marxar sense saber si tornaríem. No tenia a penes dolor i estava molt tranquil·la.Si més no,la meua germana havia sigut mare feia unes hores i tenia molta il·lusió en anar a veure-la. En arribar a la clínica,em van dir que Roser venia de camí.Era 3 de març i el meu germà i Carme,la meua sogra,feien anys. Allò va ser un presagi màgic.Em vaig aferrar a això per traure forces...i les hores passaven,passaven...La meua cara anava cambiant a poc a poc,i ho sé perquè Cento i ma mare també la cambiaven.El dolor anava in crescendo i Roser cada vegada estava més prop.Finalment, em van baixar al paritori. El paritori era una barreja de nau espacial-farmàcia. Recorde una llum que m'enfocava,un rellotge enorme i un moble ple de material sanitari. Quan entres al paritori et vénen al cap mil coses.Fotogrames de la teua vida.Moments bonics,persones que ja no estan i en definitiva,el pare de la xiqueta.No és un moment íntim.Oblideu-se'n.Allà dins hi ha molta gent però és,possiblement,l'ocasió amb més complicitat que he viscut mai amb Cento.Cosa lògica,per descomptat.Després de molt d'esforç,i quan dic esforç,dic esforç, Roser va eixir.És un moment.......tan tan..........no tinc paraules,ho sent.\nAlehores,escoltes el primer plor de la teua filla i et sembla que és música. És un plor que és queda memoritzat al teu cervell per a la resta de la teua vida. Com els músics que tenen oïda absoluta,ets capaç de diferenciar el plor de la teua filla a metres de distància.I ahí és quan te n'adones que eres mare.Quan el plor i la veu de la teua filla es converteix en única.\nEl segon moment més especial que recorde és el moment en que ixes del paritori amb la teua filla en braços.És l'inici d'una nova vida,per a tu i per a ella.Són moments de màxima confussió,d'eufòria,de dolor invisible i de felicitat. Per a mi va ser especialment emotiu quan en eixir,vaig vore ma mare i els meus tios.Ahí és quan vaig tornar a plorar d'alegria. Una alegria que fa que ta mare es transforme en una deesa i els teus familiars siguen molt més importants del que ja eren.\nBé,els dies a la clínica van ser durs i no vull dedicar una línea més al patiment.\nEm quedaven 16 setmanes per gaudir exclussivament del temps amb la meua filla.S'han fet curtes,molt curtes.En breu,tornaré a l'escola amb un nou estat civil.\nLes primeres setmanes no van ser massa bones per moltes coses.Ignores moltes coses,tens molts dubtes i sobretot,tens dolor.I la xiqueta....ai,la xiqueta,ens passem el dia mirant-la,pensant en com pot ser tan bonica.Han estat 16 setmanes precioses, plenes de coneixements, de sensacions.....el tacte d'una pell suau, l'olor a ella, el seu plor, la seua veu.......és una experiència sensitiva,per això és tan bonic. La baixa maternal hauria de durar més perquè el primer mes es passa francament mal,sobretot si és el primer fill o filla. Per sort,he tingut a una parella excel·lent,que ha estat al meu costat a tot hora,a cada minut,ajudant-me en tot.He comptat amb una mare que m'ha ensenyat tots els trucs d'una mare valenta i amb coratge.Gràcies a la baixa maternal aprens a valorar la mare i el pare que tens,ara els veus amb altres ulls.....i no t'imagines la vida sense ells.\nVoldria haver escrit abans sobre Roser però he esperat a que acabara la baixa per compartir tot el grapat de sensacions que m'han vingut durant aquestes 16 setmanes. Els tòpics de ser mare? tots són certs.Tots llevat un: puc dormir fins 8 hores seguides perquè Roser ens obsequia cada nit amb 8 hores de silenci i d'intimitat amb la meua parella.\nen 10:09 p. m. Escrit per Rosa\nEstimada Rosa, m'agrada molt llegir-te quan parles de la teva filla. Pense que eres molt afortunada perquè saps assaborir cada instant que passes amb Roser i Vicent.\nSou la gràcia del món.\nUna abraçada des de la Plana.


Més ruixats i ambient menys càlid aquest cap de setmana\nL’arribada d’un embossament d’aire fred en alçada a partir de divendres farà que el temps canviï arreu després de la calor intensa de dijous\nper Xavi Segura dijous, 19 de juliol 2018 - 17:00h | Actualitzat a 19/07/2018 17:00h\nEl bon temps i la calor intensa tenen les hores comptades. L’arribada d’un petit embossament d’aire fred en alçada farà que, a partir del mateix divendres i sobretot dissabte, tinguem un canvi de temps amb inestabilitat en augment i temperatures que baixaran arreu, deixant enrere la calorada de dijous.\nSegons indiquen els mapes meteorològics a dia d’avui, dissabte tindrem un dia mogut amb ruixats que ja de matinada poden caure a diversos punts del país, inclús algun de feble al litoral. A partir de migdia i durant la tarda, cauran ruixats i tempestes entre el nord de les comarques de Barcelona, les de Girona, Pirineu i Prepirineu. No es descarta que plogui a altres punts.\nAlgunes d’elles poden ser intenses i anar acompanyades de calamarsa o pedra. Els xàfecs més destacats els esperem entre el Montseny i el Pirineu de Girona, així com al voltant de la Serra Transversal. En general tindrem un dia variable de sol i núvols. També arribaran alguns xàfecs pel sud del país al vespre provinents d’Aragó.\nDe cara a diumenge, al matí encara poden haver-hi restes de núvols al litoral i prelitoral amb alguna gotellada poc important, però amb el pas de les hores s’imposarà l’ambient assolellat en general. De nou a la tarda, cauran alguns xàfecs menys importants a l’interior del quadrat nord-est.\nVal a dir que la situació és difícil de precisar degut a que un petit moviment de l’embossament d’aire fred pot fer variar la intensitat i extensió de les precipitacions. Haurem d’anar seguint amb atenció l’actualització dels mapes.\nMapes de previsió per aquest dissabte i diumenge | Catalunya Méteo\nTemperatures avall i vent als dos extrems del país\nUna setmana més, seguim sense grans ni prolongades calorades a Catalunya. Tot i la calor intensa que estem tenint aquest dijous, entre divendres i el cap de setmana tornarem a tenir un descens clar dels termòmetres que pot arribar de ser de fins a 5 graus al nord del país.\nDissabte i diumenge, la majoria del país no arribarà els 30º, o s’assoliran per poc en alguns punts, amb una calor molt moderada. Tan sols es superarà aquesta xifra a Ponent i a l’interior de les Terres de l’Ebre. L’ambient serà inclús una mica poc càlid per l’època en algunes zones.\nPer la seva banda, el vent bufarà amb ganes a l’Alt Empordà i a les Terres de l’Ebre, així com a primera hora de dissabte al sud del Camp de Tarragona. La tramuntana manxarà durant tot el dissabte, però el mestral anirà a la baixa a partir del migdia.\nLa inestabilitat anirà a més aquest cap de setmana | Arxiu\nInici de setmana més tranquil\nDiumenge, la inestabilitat ja anirà a menys, cosa que tindrà continuïtat a l’inici de la propera setmana quan, segons indiquen els mapes, el sol es tornarà a imposar arreu pràcticament sense xàfecs i calor a l’alça de nou.\nPREVISIÓ: Arriba el dia més càlid de la setmana\nCalor Tempestes Temperatures Ruixat Núvols Sol Xàfecs Llamps i Trons Vent


El 'Tata' Martino, millor entrenador de l'any a MLS | We Love Barça\nEl 'Tata' Martino, millor entrenador de l'any a MLS\nLa UEFA investiga el PSG i el podria excloure de la Champions\nDesprés de les males experiències al capdavant del Barça i la selecció argentina, el 'Tata' Martino va decidir acceptar la proposta d'entrenar l&...\n14 Novembre, 2018 - 13:23\nDesprés de les males experiències al capdavant del Barça i la selecció argentina, el 'Tata' Martino va decidir acceptar la proposta d'entrenar l'Atlanta United de la MLS. El tècnic argentí va arribar al setembre del 2016 en una franquícia de nova creació i els resultats han estat formidables. La primera temporada van quedar 4ts de la conferència Est i van caure a la primera ronda de playoffs però aquesta temporada l'equip és un dels màxims candidats al títol.\nL'equip va finalitzar 2n la fase regular i actualment es troba a la final de la conferència Est on s'enfrontarà contra el New York Red Bulls per una plaça a la gran final. El gran rendiment de l'equip ha provocat que e 'Tata' Martino hagi aconseguit el premi de millor entrenador de la temporada amb el 32% dels vots. L'argentí ha superat el record golejador de la fase regular de la MLS amb 70 dianes i també han signat el millor registre històric com a visitant de la competició amb 10 victòries i 5 derrotes.\nPer la seva banda, un altre exblaugrana com Zlatan Ibrahimovic va guanyar el premi de millor gol de l'any a la MLS amb la fantàstica volea que va marcar des de gairebé el mig del camp el dia del seu debut amb L.A. Galaxy.


Nosaltres – Creperia Les Creps Bretones | Food Truck\nEm presento, Sóc la Natàlia, una gran enamorada de Bretanya i de les seves creps i galettes des de fa una pila d’anys.\nVa ser l’estiu del 2003 que vaig trepitjar per primera vegada la terra bretona, i des de llavors hi he tornat diverses vegades, a visitar poblets, castells, fars, la costa… És una terra encisadora que captiva i enamora.\nLes cases amb els entramats de fusta encara conservats d’èpoques molt llunyanes… Les seves llegendes, Merlí, el llac encantat… Els castells perfectament conservats i restaurats, l’arxiconegut Mont Saint-Michel ja dins de Normandia, però tan al límit que és visita obligada si vas a Bretanya.\nEls seus fars, tan enigmàtics i llunyans; el mar, a voltes en calma i a voltes enfurismat…\nLa seva sidra, àcida i amarga per la poma bretona, i totalment addictiva…\nI, és clar, les Galettes de farina sarraïna. Sorprenen la primera vegada que en menges, però el seu gust característic i els farcits tan diversos en fan un plat molt especial. Galette de camembert, de verdures, de peix… I la famosa Complette, amb pernil dolç, emmental i un ou cuit a la mateixa crepera.\nTot és possible, en una Galette!!!\nSón moltes les coses que m’agraden de Bretanya, i per això és dels pocs llocs on em perdria.