La llei europea empara l’expulsió però limita el veto al reingrés |\nLa llei europea empara l’expulsió però limita el veto al reingrés\nEl dret a la lliure mobilitat en la UE no implica un accés automàtic a la lliure residència. La norma comunitària empara les expulsions d’estrangers quan representen una càrrega per al sistema social. Transcorreguts tres mesos des de l’entrada al país d’acolliment, les autoritats poden decretar la sortida d’un europeu si consideren que no té mitjans per sobreviure, un supòsit creixent des que va arrencar la crisi. En aquest període, la norma europea no li reconeix cap dret (prestacions, assistència sanitària ordinària, etc.), encara que alguns països van legislar de manera que qualsevol europeu pogués sol·licitar aquests beneficis des de la seva arribada. El que els països no poden fer és impedir el reingrés de manera general. La major part dels qui es desplacen en el si de la UE ho fa per treballar.\nA partir del quart mes, la situació és molt diferent. Els estrangers comunitaris poden perllongar l’estada en qualsevol d’aquests supòsits: ser treballador per compte propi o aliè, disposar de recursos suficients i d’una assegurança de malaltia, ser estudiant (també amb recursos i una assegurança de salut) o ser familiar d’algú que compleix aquests requisits. Els qui es queden a l’atur després d’haver treballat un temps al país compten amb una garantia addicional: no podran ser expulsats almenys en sis mesos, sempre que busquin feina activament.\nLluny d’aquests criteris, els països membres poden decretar una expulsió, encara que han de reservar-se per a “circumstàncies excepcionals”, especialment en casos d’una residència perllongada i amb presència de menors. El text insta també a avaluar el grau d’integració del candidat a l’expulsió. Alguns països han intensificat aquesta pràctica en els últims mesos. El cas més sonat és Bèlgica, que l’any passat va mostrar el camí de sortida a gairebé 5.000 europeus. Els estats solament podran impedir un nou intent de reingrés “per raons d’ordre públic, seguretat pública o salut pública”, i en cap cas per motius econòmics, i la procedència ha de ser individual.\nLa presentació d’aquest informe ressuscita un discurs de restriccions a Alemanya. Alemanya és la primera economia europea i una de les que millor ha escapat de la crisi, per la qual cosa el seu atractiu com a focus d’ocupació és indiscutible en un continent marcat per l’atur. Especialment per a Espanya, que amb el 26% de la seva població activa a l’atur es disputa amb Grècia el primer lloc a la llista de la UE.\nEl percentatge dels estrangers comunitaris que viuen en un altre estat membre és feble i desigual (el 2,6% dels ciutadans comunitaris resideix en un estat membre diferent del seu). La majoria dels estudis acrediten, a més, que els estrangers comunitaris aporten al sistema de benestar més del que reben. Informes similars s’han divulgat sobre el Regne Unit, el país més poc inclinat a la lliure circulació, sense que hagin aconseguit neutralitzar l’espiral populista.\nBrussel·les reconeix, això sí, que existeixen “problemes locals” en determinats territoris i anima a solucionar-los sense qüestionar el principi general de la mobilitat a la UE. L’executiu comunitari insta a sufragar amb diners europeus projectes d’integració social i assegura que, des d’aquest any, els estats han de destinar el 20% del Fons Social Europeu a aquestes finalitats.


Subvencions: RESOLUCIÓ TSF/3570/2019, de 19 de desembre, per la qual s'obre la convocatòria anticipada per a l'any 2020 per a la concessió de subvencions corresponents a la Línia 1. Entitats promotores del Programa 30 Plus per a la inserció de persones desocupades de 30 i més anys (SOC–30 Plus) (ref. BDNS 488243) - Inici - eSam\nImprimeix Subvencions: RESOLUCIÓ TSF/3570/2019, de 19 de desembre, per la qual s'obre la convocatòria anticipada per a l'any 2020 per a la concessió de subvencions corresponents a la Línia 1. Entitats promotores del Programa 30 Plus per a la inserció de persones desocupades de 30 i més anys (SOC–30 Plus) (ref. BDNS 488243)\nLes bases reguladores d'aquesta convocatòria són les que preveu l'Ordre TSF/132/2018, de 30 de juliol, per la qual s'aproven les bases reguladores per a la concessió de subvencions per a la realització del Programa 30 Plus per a la inserció de persones desocupades de 30 i més anys (DOGC núm. 7677 de 2.8.2018).\nLínia 1. Entitats promotores.\nPodran ser entitats beneficiàries de les subvencions per a les actuacions indicades en els apartats a) b) i c) de la base 2 de l'annex 1 d'aquesta Ordre, les entitats que a continuació es detallen.\n2. Les entitats jurídiques de creació voluntària, constituïdes d'acord amb la normativa de règim local vigent a Catalunya, d'àmbit supramunicipal amb participació majoritària per part d'administracions públiques i\ncompetències en polítiques actives d'ocupació, promoció econòmica i desenvolupament local, que abastin un territori de més de 8.000 habitants.\n3. Excepcionalment, podran ser entitats beneficiàries d'aquesta subvenció les entitats locals amb un àmbitn territorial que no coincideixi amb els anteriors, que abastin un territori d'intervenció supralocal de més de 40.000 habitants a les demarcacions de Barcelona i Girona, més de 30.000 habitants a Tarragona, més de20.000 habitants a les Terres de l'Ebre i més de 12.000 habitants a la demarcació de Lleida, i que presentin un document de planificació estratègica en l'àmbit de l'ocupació i el desenvolupament local concertat amb altres agents del territori objecte d'actuació.\nb) Les organitzacions empresarials i sindicals intersectorials més representatives en l'àmbit territorial de\nCatalunya, d'acord amb el que disposen la disposició addicional sisena del Reial decret legislatiu 1/1995, de 24 de març, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei de l'Estatut els Treballadors i l'article 7.1 de la Llei orgànica 11/1985, de 2 d'agost, de llibertat sindical, respectivament. Aquestes entitats hauran de presentar una única sol·licitud de subvenció que abasti un àmbit territorial d'actuació pluriprovincial.\nLes entitats associades o vinculades a les entitats beneficiàries previstes a l'apartat b) d'aquesta base podran executar la totalitat o una part de les actuacions del projecte en nom i per compte de l'organització empresarial i sindical promotora, sempre i quan es faci constar a la sol·licitud de subvenció. Aquestes entitats tindran la consideració d'entitats beneficiàries, d'acord amb el que estableix l'article 11.2 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, per aquest motiu la justificació econòmica inclourà la justificació de les despeses tant de l'entitat promotora com de les entitats associades o vinculades.\nAls efectes d'aquesta Ordre de bases, qualsevol referència a entitat promotora farà remissió a les entitats beneficiàries el punt 3.2. d'aquesta base.\nLínia 2. Entitats contractants.\nPer a la realització de l'actuació d'experiència professional mitjançant un contracte laboral prevista a l'apartat d) de la base 2 de l'annex 1 d'aquesta Ordre, poden ser beneficiàries les empreses, així definides en el dret mercantil, els autònoms, les societats civils privades i les entitats i institucions sense afany de lucre, sempre que hagin estat seleccionades per les entitats previstes en la base 3.2 de l'annex 1 d'aquesta Ordre.\nEn aquest sentit, les entitats promotores o associades/vinculades subscriuran un conveni de col·laboració, segons model normalitzat, amb les entitats contractants que manifestin la seva voluntat de participar en el Programa 30 Plus. Aquest conveni no implicarà l'atorgament de la subvenció a les entitats contractants, que d'acord amb la base 14 de l'annex 1 d'aquesta Ordre correspon al Servei Públic d'Ocupació de Catalunya.\nNo podran ser beneficaries de les subvencions previstes en aquesta Ordre les empreses de treball temporal, els centres especials de treball i les empreses d'inserció.\nAls efectes d'aquesta Ordre de bases, qualsevol referència a entitat contractant farà remissió a les entitats beneficiàries que es preveuen en el punt 3.3 d'aquesta base.\nEl termini de presentació de sol·licituds començarà el dia 1 d'abril de 2020 i finalitzarà el 30 d'abril de 2020, ambdós inclosos\nRESOLUCIÓ TSF/3570/2019, de 19 de desembre, per la qual s'obre la convocatòria anticipada per a l'any 2020 per a la concessió de subvencions corresponents a la Línia 1. Entitats promotores del Programa 30 Plus per a la inserció de persones desocupades


Holiday Home Sjællands Odde - 07 Hojby Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 273 allotjaments a Hojby.\nSjaellands Odde, Hojby, Dinamarca - Excepcional ubicació - Veure al mapa\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Holiday Home Sjællands Odde - 07 és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Yderby. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Holiday Home Sjællands Odde - 07 asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera, plat de dutxa a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Holiday Home Sjællands Odde - 07 la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Yderby.


Dones i gais per fer el de sempre\n"El canvi de color al govern espanyol podria ser una molt bona notícia per a Catalunya, si el PSOE fos veritablement un partit d'esquerres"\nper Nerea Rodríguez Cap de redacció 08 de juny de 2018 13:07\nJosep Borrell parlava de desinfectar Catalunya; Màxim Huerta va escriure "putos independentistas", i Grande-Marlaska és qui va enviar a judici els autors d'una caricatura dels Prínceps d'Astúries a la portada de la revista "El Jueves" i també qui va empresonar dues vegades Arnaldo Otegi. Menys se n'ha parlat de la nova ministra d'Agricultura, que és qui va avalar el projecte Castor, i del cap de gabinet de Pedro Sánchez, que va ser assessor del popular Xavier García-Albiol. I tot ells formen part del nou Executiu espanyol.\nEl canvi de color al govern espanyol podria ser una molt bona notícia per a Catalunya, si el PSOE fos veritablement un partit d'esquerres. És cert que l'Executiu que ha format Pedro Sánchez vol donar -com a mínim formalment- la imatge de progressista. Però ja ho ha dit aquest divendres el president Carles Puigdemont, "els discursos no fan política", alhora que avisava que el nou govern espanyol "ha generat expectatives per sobre de les seves possibilitats".\nPedro Sánchez i el socialisme espanyol tenien una fantàstica oportunitat per demostrar la voluntat real de diàleg amb Catalunya. I no només de paraula, com fins ara. L'elecció dels ministres determina el rumb que prendrà el nou govern de l'Estat. "Pels seus fets els coneixereu". I, no ens enganyem, ja els coneixem.


Niscemi Holiday Home Palermo Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nPiazza Niscemi 61/A, Zona Favorita, Palermo, Itàlia, 90146 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Niscemi Holiday Home\nConvenientment situat a Palermo, Niscemi Holiday Home és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nNiscemi Holiday Home ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Els clients de l'hotel poden gaudir de transport hotel/aeroport, servei de llançadora.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, ventilador, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, nevera, articles de tocador per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Niscemi Holiday Home és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Palermo.


Vine a Inúu amb l'entrada de 3 hores i sopar al Siam Shiki\nIniciOfertes amb restaurants Inúu 3 hores + sopar al Siam Shiki\nInúu 3 hores + sopar al Siam Shiki\nEntrada de 3h amb lliure accés a tot el centre: Inúu, Termolúdic i Orígens.\nUn menú thai o japonès al Restaurant Siam Shiki que inclou un primer plat, un segon plat i postre, begudes no incloses. (Horari sopar: de 20h00 a 22h, dimecres: tancat, per festa setmanal)\n1 Nit a l'hotel Les Closes 3*\nPer venir a Inúu només necessites el banyador. Et prestem barnús, xancletes i tovallola.\nInúu 3 horas + cena en el restaurante Siam Shiki Valoracions Generals\nDates de tancament:\n• Tancament del Termolúdic per obres de millora del 24/04/21 al 10/06/2021, Inúu obre de 10h a 22h de diumenge a divendres i dissabtes de 10h a 23h.\nS'ha de dur a terme un registre individual de cada client. Els clients hauran d'omplir un formulari amb les seves dades.\nEl nombre màxim de comensals per taula és de 4.\nLes taules estan separades obligatòriament per un metre i mig entre elles


Poder i diners de la Jet-Set d'Osona i el Ripollès, el Bages, el Vallès oriental i la Garrotxa\nDOSSIER 6: LA INTENSA VIDA DE LA JET-SET VIGATANA EN UNA PART DE L’EDAT MITJANA:\nMolts canonges de la Catedral als segles XI i XII eren milionaris i duien una vida escandalosa situació que va generar conflictes i va durar força temps.\nPaul H. Freedman va néixer a Nova York el 1949. És doctor en història per la Universitat de Califòrnia i professor universitari. És autor del llibre “Tradició i regeneració a la Catalunya medieval” publicat per l’editorial Curial el 1985. L’edició va ser patrocinada pel Departament de Cultura de la Generalitat i té un pròleg de l’historiador taradellenc mossèn Antoni Pladevall.\nÉs dóna la casualitat que a la portada del llibre no s’ementa “la diòcesi de Vic” per enlloc (sí a la pàgina 3) quan en canvi el llibre és en la seva totalitat i exclusivament un estudi d’una part de l’edat mitjana de la història del bisbat de Vic. El fet que no s’esmenti Vic a la portada va provocar que el llibre passés bastant desapercebut en el seu moment tant a Vic ciutat com a tot el territori on hi ha les seus centrals de la Universitat de Vic-Universitat Central de Catalunya i zones properes: Osona i el Bages, i el Ripollès i la Garrotxa.\nÉs doncs un llibre molt desconegut però molt interessant. Durant la seva estada a Vic per fer el llibre Paul H. Freedman va mantenir contactes amb els responsables de arxius del Bisbat de Vic. Aquests arxius són famosos per la gran quantitat i diversitat de documents antics conservats tot i les precarietats amb què es poden consultar pel seu enorme volum i falta de recursos.\nAl llibre Freedman agraeix l’ajuda rebuda per part d’Alexandre Genís i Montserrat Orriols de Genís (cunyat i germana del conegut empresari jubilat Joan Orriols Puig alias el Nan fundador del desaparegut setmanari La Marxa quan era propietari també de Ràdio Vic als anys noranta del segle XX) i l’ajuda de Joan Orriols i Montserrat Puig d’Orriols (els pares d’El Nan).\nTambé agraeix l’ajuda a les persones relacionades amb els arxius Episcopal i Capitular de Vic: Mossèn Miquel S. Gros, Ignàsia Font i el doctor Ramon Ordeig. I també Imma Ollich i mossèn Antoni Pladevall.\nEls arxius episcopals de Vic atrauen habitualment estudiosos estrangers de temes medievals especialment nordamericans, francesos i alemanys. Paul H. Freedman és considerat un autor de gran prestigi.\nMossèn Pladevall no només li fa el pròleg sinó que va repassar l’esborrany del llibre i li va corregir alguns errors. En el pròleg Pladevall aclareix que ell no comparteix tot el què diu Freedman. Concretament diu que “en alguns aspectes assumeix hipòtesis o deduccions d’altri que no creiem prou ben assentades” i admet que en alguns casos ell (Pladevall) donaria “una altra interpretació dels fets”. Tot i així insisteix que “aquestes observacions no li lleven cap mèrit al treball acurat.... que l’autor ens ofereix”. Freedman va ser a Vic a finals dels anys setanta del segle XX per preparar el llibre que és en bona part la seva tesi doctoral.\nEls aspectes més polèmics del llibre i que cal esmentar perquè es refereixen a la intensa vida de la Jet-Set (Alta societat) vigatana d’una part de l’edat mitjana no són fets i comportaments exclusius de la classe alta de Vic d’aquella època. Es donaven en altres llocs d’Europa (en capitals de bisbat) el què passa és que no a tot arreu se’n han conservat documents com sí és el cas de Vic.\nEl nucli d’alt poder que el llibre estudia és el nucli de canonges que formaven el “capítol” de la Catedral i el seu enorme poder a vegades en sintonia o a vegades enfrontats amb el bisbe depèn del moment.\nAl segle XII Vic va entrar en una fase de cert aïllament respecte Barcelona perquè la reconquesta cap a Lleida i Tarragona anava avançant i els comtes de Barcelona anaven concentrant el seu interès i energies cap al sud. En canvi al segle XI els bisbes de Vic van ser grans aliats (fins i tot militars) i confidents dels comtes de Barcelona en la seva política de reconquesta de nous territoris.\nEls bisbes de Vic del segle XII ja no eren parents directes del comtes de Barcelona sinó que provenien d’una noblesa de segon grau propietària de castells menys estratègics (com ara les famílies dels Malla, els Castellterçol i els Tavertet).\nAquest aïllament (el fet de no tenir al segle XII ja cap pes en la política catalana que es dirigia des de Barcelona quan al segle XI s’havia donat la situació contrària) va portar a un important localisme.\nEls canonges del capítol de la Catedral provenien de famílies de la classe alta local i al segle XII van poder fer bastant la seva gràcies a l’ambient localista que havia portat l’aïllament respecte els grans temes del moment de la política catalana.\nLa realitat és que els canonges tenien una gran autonomia respecte els bisbes però no formaven un cos únic i unit més enllà de les aliances entre els respectives famílies perquè quasi tots ells eren de la noblesa. No hi havia massa ganes d’una austera vocació comunitària.\nEn teoria el capítol havia de practicar una vida monacal amb la propietat en comunitat i els canonges vivint junts. Aquesta teoria a la pràctica s’incomplia a quasi tota Europa per la procedència social dels canonges quasi tots ells membres de riques i nobles famílies de cada localitat. A la pràctica els capítols de les catedrals (com també els monestirs) rebien donacions i terres de les famílies més adinerades i a canvi feien entrar alguns dels seus fills als capítols i/o monestirs. Però una vegada dins dels capítols els adinerats canonges mantenien estrets vincles amb les seves famílies i amb les seves propietats. Cosa que feia que preferissin no viure en comunitat sinó a casa seva.\nDiu Freedman. “Tot al llarg de l’edat mitjana el capítol de Vic expressà el seu desig d’esdevenir un model de comunitat apostòlica, però consentí els capricis individuals dels seus canonges”. Així, tots els membres del capítol d’origen noble eren individualment rics però com a grup no tenien res. Eren com a grup insolvents (però individualment riquíssims).\nA finals del segle XI la regla de Sant Agustí fomentada des de Roma pretenia que la vida apostòlica als capítols fos real i no només un decorat. Però a la pràctica actuaven en contra d’aquesta intenció la realitat objectiva que els bisbes tenien riqueses i els canonges un gran sentit individual (a causa de les riqueses de les seves famílies).\nAquesta regla de Sant Agustí va tenir èxit a les col·legiates no catedralícies és a dir les de Manlleu, Manresa i l’Estany en el cas del bisbat de Vic. Però els capítols de les catedrals (inclosa la de Vic) no eren tant submisos i es van resistir a totes aquestes mesures i van continuar amb la seva línia de combinar a la pràctica pobresa comunal i riquesa personal i certa indiferència a tots aquests canvis que els pretenien imposar.\nFreedman arriba a l’extrem de dir que entre els canonges de la Catedral de Vic: “Existia una certa vida comunitària, però era més la d’un casino que la d’un monestir”.\nEntre 1080 i 1090 el bisbe Berenguer va expulsar tots els canonges de la Catedral esmentant (segons Freedman) el “seu vergonyós comportament. El bisbe entrevistà aquells pocs canonges que semblaven desitjar sincerament la correcció de llur estil de vida. Assistiren a aquesta reunió també diversos dignataris de fora la diòcesi, incloent-hi l’abat de la comunitat de Sant Ruf d’Avinyó (França), el capítol augustinià que va inspirar la reforma de les col·legiates de Catalunya”.\nEn aquesta reunió es van denunciar pràctiques dels canonges expulsats: “com el joc, la caça i el manteniment de concubines”.\nSegons les investigacions de Freedman sembla que a partir del 1098 es va crear: “Un grup autònom de canonges semimonàstics, subjectes no al sacristà sinó als quatre primers canonges abans esmentats” (l’ardiaca, el preceptor, el cabiscol i un altre). Freedman afirma que “s’establí, o es renovà, com assenyala el bisbe, un cos especial dins del capítol”.\nAixí, finalment les esglésies col·legiates de Manlleu, Manresa i l’Estany van seguir la regla de Sant Agustí però als capítols de les catedrals de Catalunya (inclosa la de Vic) funcionaven dos grups uns que també seguien aquesta regla i complien religiosament els seus deures místics (els més pobres) i uns altres (els més rics) que continuaven amb els seus antics costums (això sí molt més discretament) perquè legalment se’ls continuava permetent tenir propietats privades individuals i no se’ls exigia a tots viure en comunitat.\nAlguns d’aquests canonges rics vivien en cases particulars impressionants i fins i tot mantenien guarnicions d’homes armats.\nD’altra banda, també cal dir en favor del prestigi del capítol de Vic que al segle XII un canonge, Pere de Cardona, va arribar a tenir fama internacional com erudit en dret romà. i va arribar a ser nomenat cardenal a Roma. Pere de Cardona va ser canonge a Vic del 1167 al 1181. Un exemple de què no tots els canonges es dedicaven només a la caça, el joc i mantenir concubines.\nEl Monestir de Sant Joan de les Abadesses important a l’inici de la reconquesta:\nEn aquest mateix llibre de Freedman hi ha una altre part que també és del nostre interès. El prestigiós historiador nordamericà explica que Vic destacava a Europa els segles X i XI com un centre de cultura i de poder ben organitzat. La Catedral de Vic i el Monestir de Ripoll tenien fama en l’Europa de l’època especialment en litúrgia i matemàtiques. Eren llocs d’un nivell intel·lectual alt comparables amb altres llocs d’Europa com Lieja, Laon i Auxerre.\nLa reconquesta de Catalunya (amb el desplaçament cap al sud i l’oest de les fronteres) va deixar Vic aïllat. Tot i que no va ser tant pròsper com els segles X i XI el “Vic aïllat” va augmentar la seva activitat comercial i mercantil. I alguns mercaders de Vic van tenir un paper important en els negocis mediterranis catalans al segle XIII.\nFreedman esmenta també la importància del Monestir de Sant Joan de les Abadesses en la consolidació de la primera frontera de la Catalunya acabada de reconquerir per Gifré el Pilós.\nUn curiós greu conflicte entre el bisbe de Vic i el Monestir de Ripoll:\nI Freedman també explica un curiós conflicte entre el bisbe de Vic i el Monestir de Ripoll. El 1132 el Monestir de Ripoll va ser “excomunicat” (expulsat temporalment de l’Església catòlica) en una ordre signada pels bisbes de Girona, Tarragona i Vic. Els responsables del Monestir de Ripoll hi van plantar cara amb el suport del comte de Barcelona.\nEl conflicte es va sol·lucionar dos anys després reconeixent que era competència del bisbe de Vic la jurisdicció de tots els crims que fossin comesos en terres del Monestir de Ripoll i que els membres de la comunitat del monestir només podrien resoldre ells mateixos (sense consultar al bisbe) conflictes entre ells. L’ús de l’”excomunió” (que era un càstig contundent) era excepcional inclús a l’època.\nPublicat per Albert Anglada Freixer (alias Watson J.B.J. Balaguer) a 6:38\nDOSSIER 1:VICENÇ FISAS VA SER CONDEMNAT A 18 ANYS...\nDOSSIER 2:SERÀ ANNA FONT TANYA DE GRUP BON PREU U...\nDOSSIER 3: NEGOCIS FAMÍLIA “FARMACÈUTICA D’OLOT” ...\nDOSSIER 4: NEGOCIS DELS INDUSTRIALS GIRBAU DE VIC...\nDOSSIER 5: LA FAMÍLIA ROQUET DE TONA. Informacion...\nDOSSIER 6: LA INTENSA VIDA DE LA JET-SET VIGATANA...\nDOSSIER 7: NEGOCIS DELS GERMANS JORDI ROVIRA VILAR...\nWatson J.B.J. Balaguer. Nif: 77737266A. C/ Pont, 2, 3er (posterior). (08580)-St. Quirze.675071577\nAlbert Anglada Freixer (alias Watson J.B.J. Balaguer)


El TSJC ratifica la decisió de l'Ajuntament de Terrassa d'establir un cànon per la concessió de "Les Palmeres"\nL'Ajuntament continuarà exigint el pagament del cànon i estudiarà les mesures a emprendre a partir d'ara\nLa Sala del Contenciós-Administratiu del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, secció cinquena, ha fet arribar avui a l'Ajuntament la notificació corresponent on falla desestimar el recurs d'apel·lació presentat per la Fundació Privada Esportiva Terrassa Fútbol Club. Aquesta resolució es refereix a la sentència dictada el maig de 2015, quan el jutjat del Contenciós Administratiu número 2 de Barcelona ja va pronunciar-se sobre el recurs presentat per la Fundació contra l'acord de la Junta de Govern Municipal de modificar els plecs de la concessió del solar de "Les Palmeres", que establia un cànon mensual de 24.735 €, en concepte de l'explotació comercial que la Fundació realitzava mitjançant el centre Terrassasports.\nAmb aquesta ratificació, es referma la decisió municipal de l'any 2010 quan a partir del moment en què la Fundació va deixar de fer aportacions al Terrassa FC i es va produir la desvinculació entre aquestes, l'Ajuntament va prendre la decisió d'extingir la concessió de l'estadi Olímpic a favor de la Fundació. A conseqüència d'aquesta extinció, l'Ajuntament va modificar els plecs de la concessió del solar de "Les Palmeres", establint aquest cànon mensual a la Fundació.\nLa sentència dictada doncs, recolza la decisió municipal i tot el procés emprès posteriorment, quan es van començar a emetre les primeres liquidacions corresponents al cànon, així com l'inici, ja el 2012 i anys posteriors, de diferents procediments de constrenyiment contra els béns de la Fundació per l'impagament dels rebuts, practicant embargaments i els requeriments corresponents.\nAra, l'Ajuntament de Terrassa veu refermada la seva decisió i per tant continuarà exigint el pagament del cànon i del deute acumulat. Davant d'aquesta decisió, s'està estudiant la situació i possibles escenaris de futur pel que fa a la concessió.


L'increment de les ajudes de Diputació permet a Domeño completar les xarxes d'aprofitament de l'aigua | Valencia Extra\nL'increment de les ajudes de Diputació permet a Domeño completar les xarxes d'aprofitament de l'aigua\nL’alcalde de Domeño, Francisco Gómez, ha exposat al president de la Diputació, Jorge Rodríguez, el projecte d’aprofitament de l’aigua que aquest municipi de la Serrania està completant amb les ajudes de la corporació provincial. Un projecte que consisteix, bàsicament, en la creació d’una doble xarxa d’aigua que separa la potable per al subministrament als veïns i la que s’aprofita per al reg i altres usos residuals.\nFrancisco Gómez ha destacat la receptivitat del president de la Diputació a l’hora de tractar qüestions mediambientals de vital importància per a un municipi, el nou Domeño, amb problemes d’aigua. Aquests problemes sorgeixen com a conseqüència de l’excés de nitrats en l’aigua que s’extrau del pou, cosa que va portar al municipi a tractar aqueill aigua en una planta d’osmosi.\nA través de la planta d’osmosi es potabilitza part de l’aigua, però la resta, que acabaria rebutjant-se després del tractament, acaba sent igualment aprofitada per a regadiu i altres usos no potables, mitjançant la prolongació de les xarxes que l’ajuntament ha anat finançant amb les partides rebudes des de la Diputació. En paraules de Jorge Rodríguez, «aquestes iniciatives demostren la responsabilitat dels alcaldes i alcaldesses, que amb total autonomia per a invertir les ajudes que reben de la Diputació, decideixen fer-ho en projectes que potser no són molt vistosos, però que resulten de gran importància per a la qualitat de vida dels veïns».\nAl llarg del present any, Domeño ha invertit els 107.600 euros del Pla Provincial d’Obres i Serveis (PPOS), el doble del que venia rebent en aquest programa, en l’ampliació de les xarxes de reg amb aigua del sobrant de la planta d’osmosi. Aquesta quantitat se suma als 50.000 euros del Pla d’Inversions Financerament Sostenibles (PIFS), destinats a l’extensió de xarxes d’aprofitament d’aigua de rebot, enfocats a regar els jardins del carrer València i l’Avinguda del Lucero.\nAmb aquestes partides que sumen 160.000 euros, més altres 60.000 del Pla d’Inversions Sostenibles per a municipis de menys de 5.000 habitants, engegat per la Diputació a mitjan d’enguany, Domeño podrà completar aquesta doble xarxa que permeta avançar en el total aprofitament de l’aigua.


Biografia d'Olga Torres - Facultat d'Economia i Empresa - UAB Barcelona\nNascuda a Sabadell l’any 1956, va estudiar enginyeria a la Universitat Politècnica de Catalunya en el seu centre de Terrassa.\nUn cop graduada va exercir com enginyera durant uns anys, dedicació que a partir de l’u de gener de 1981 va compartir amb la dedicació com a professora de l’Escola Universitària d'Estudis Empresarials de la UAB a Sabadell.\nMolt poc temps després, convençuda de que l’ensenyament era la seva vocació, es va dedicar exclusivament a la docència fins el seu traspàs el 10 d’octubre de 2002.\nDurant aquests anys va impartir les assignatures d’Anàlisi Matemàtica, Investigació Operativa i Gestió de la Producció. A més va formar part de la direcció de l’Escola i va impulsar, juntament amb altres companys, tot el procés d’informatització del centre. També va ser notori el seu interès en potenciar els intercanvis internacionals.\nDesprés del seu traspàs, Dionís Torres, el seu pare, va instituir a la UAB el Fons Olga Torres dedicat a afavorir la millora i el desenvolupament de l’activitat acadèmica de l’Escola Universitària d'Estudis Empresarials de la UAB a Sabadell (avui Facultat d’Economia i Empresa al campus de Sabadell) contribuint alhora a la memòria de la tasca realitzada per la seva filla.


Tractors i editorials\n"Arrencar rialletes d'arrogant aprovació de la claca de SCC és molt fàcil. Reconèixer la realitat complexa de Barcelona més enllà del propi prejudici és una altra cosa ben diferent"\nper Eduard Voltas 23 de juny de 2018 09:47\nDesprés de la seva gracieta sobre els tractors i les editorials, potser és oportú recordar que el 12 de desembre de 2014 Jaume Collboni va publicar un article a El Periódico, signat amb una vintena d'altres càrrecs socialistes, que deia, textualment: "Catalunya és una nació i té dret a decidir si vol ser un estat dins o fora d'Espanya, a fixar i negociar condicions en els dos casos". És de suposar que si Catalunya tenia aquest dret fa quatre anys, Collboni deu pensar que el continua tenint, perquè és clar, una de la gràcies dels drets és no són temporals ni provisionals ni caduquen, però no tenim la sort que cap periodista li hagi preguntat sobre això des d'aleshores. Potser Carina Mejías i Alberto Fernández Díaz s'ho tenen guardat per als debats electorals de les municipals, vés a saber. Segur que als votants que es disputen amb Collboni els farà molta gràcia saber de l'existència d'aquest article.\nEn qualsevol cas, Collboni és avui un habitual dels actes de Societat Civil Catalana (els de les manis de "Puigdemont, a prisión!", "Esta es nuestra policia!"), i ha estat en un d'aquests fòrums que aquesta setmana ens ha obsequiat amb les paraules següents, celebrades amb rialles de complicitat foteta pels assistents: "Yo uno de los días que lo pasé peor, durante estos fatídicos meses que hemos vivido todos, fue el día en que pudimos ver la imagen de unas grandes editoriales que decían que abandonaban Barcelona, y coincidía que era el mismo día que venían unos tractores a tomar la ciudad. La imagen de ver a los tractores entrando y las editoriales yéndose... Dije: Aquí prendrem mal de veritat, al final. No es una imagen menor, yo creo que es muy simbólica del riesgo que hemos corrido y que estamos corriendo con una ciudad abierta y con una ciudad de vocación cosmopolita como sigue siendo Barcelona ante el reto que plantea el nacionalismo".\nPersonalment no tinc cap dubte que els pagesos que van entrar aquell dia a Barcelona han llegit molts més llibres que la mitjana dels assistents a les manifestacions de Societat Civil Catalana, veient el comportament d'uns i altres, però en fi, deixarem la temptació demagògica al marge i oferirem alguna dada recent sobre el pressumpte caràcter rural de l'independentisme versus el pressumpte caràcter urbà, il·lustrat i cosmopolita de la idea contraria, que és la intenció de fons del discurs pedant de Collboni. Anem per exemple a les eleccions plebiscitàries del 27S de 2015. Resultat de l'independentisme a tot Catalunya, incloent les feréstegues, atractorades i ignorants contrades rurals: 47,8%. Resultat de l'independentisme a la lliure, culta, oberta i cosmopolita ciutat de Barcelona: 47,2%. Eleccions del 21D. Resultat a Can Tractor: 47,5%. Resultat a Can Llibre: 45,7%. Barcelona, doncs, vota com el país en relació a la independència. De fet Barcelona és la mitjana del país en relació a la independència: no hi ha cap ciutat de Catalunya que s'apropi als percentatges globals dins mateix del seu municipi com ho fa Barcelona.\nUn cop donada la dada quantitativa, no sé si Jaume Collboni m'acceptaria el repte d'anar un pas més enllà i baixar a la dada qualitativa. Li proposo humilment que, si és alcalde, destini uns calerons (els pot treure de la partida d'assessors, no cal que sigui de la de serveis socials) a fer un gran estudi qualitatiu sobre els votants barcelonins del Sí i els del No, per esbrinar quina és la contribució al cosmopolitisme de la ciutat que fa cada bloc sociopolític. Dades com estudis cursats fora de les pròpies fronteres, índex anual de lectura, coneixement de llengües més enllà del català i el castellà, coneixement d'altres cultures, dedicació laboral/professional a activitats relacionades amb l'exportació o les relacions internacionals... Un grup d'experts podria pactar els indicadors. Un altre estudi qualitatiu interessant podria ser sobre el sector editorial mateix, que tant l'amoïna. No sé si Collboni voldria esbrinar amb mi les preferències polítiques dels professionals del sector, o sigui què voten i què en pensen de la independència els professionals que amb la seva feina fan de Barcelona, cada dia, una capital internacional del llibre, i veure per exemple si la preferència per la independència està per sobre o per sota de la mitjana de la ciutat.\nArrencar rialletes d'arrogant aprovació de la claca de Societat Civil Catalana és molt fàcil. Reconèixer la realitat complexa de Barcelona més enllà del propi prejudici, i gestionar-la políticament, és una altra cosa ben diferent. Pots fer-ho molt millor, Jaume.


El petroli s'encarirà fins a final d'any, segons els països productors - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl petroli s'encarirà fins a final d'any, segons els països productors\nLa principal organització d'exportadors de cru pronostica un increment de demanda\nUn conductor omple el dipòsit en una estació de servei de la Catalunya Central arxiusalvador redó\nL'Organització de Països Exportadors de Petroli (OPEP) va assegurar ahir que els preus del petroli augmentaran durant la segona meitat de l'any i que els seus membres celebraran una reunió informal durant el XV Fòrum Internacional de l'Energia (IEF, per les sigles en anglès) que tindrà lloc del 26 al 28 de setembre.\n"S'espera una major demanda de petroli durant el tercer i el quart trimestre", va dir el ministre d'Energia i Indústria de Qatar i president de torn de l'organització, Mohammad Bin Saleh al Sada, en un comunicat de l'OPEP. La nota destaca que "tot i el declivi actual [de les cotitzacions de petroli], el mercat petrolier està en vies de reequilibrar-se".\nSegons assegura el seu president, els preus del cru han experimentat una millora sostinguda des del mes de febrer d'aquest any, alimentada per "una caiguda de la producció, talls de subministraments i reduccions de les reserves emmagatzemades, mentre la demanda global va millorar en aquest període".\nAl Sada va dir que "el recent descens observat en els preus del petroli i la volatilitat actual del mercat és només temporal", assenyala la nota dels països productors de petroli.\nAfegeix que aquesta situació és resultat de "els debilitats marges [de beneficis] de les refineries, inventaris [reserves emmagatzemades], excedents, sobretot de productes derivats, el Brexit i el seu impacte en els mercats financers de futurs, inclòs el del cru".\nPerò davant la perspectiva de l'increment del consum mundial de petroli la segona meitat de l'any, "al costat d'un descens de la disponibilitat [de barrils]", els preus "augmentarien en l'última part del 2016", d'acord amb els càlculs dels analistes, explica el comunicat.\nD'altra banda, el president de l'OPEP destaca la necessitat d'efectuar inversions en el sector no només perquè sigui possible satisfer el creixement de la demanda, sinó també per contrarestar el retrocés natural de la producció.\nL'OPEP assegura, a més, que continua vigilant de prop la situació i manté constants deliberacions amb tots els estats membres sobre vies i maneres d'ajudar a restablir l'estabilitat i l'ordre en el mercat petrolier.\n"Està previst que hi hagi una reunió informal dels països membres de l'OPEP al marge de la XV Fòrum Internacional de l'Energia", afegeix.\nAquest anunci es produeix després que el president de Veneçuela, Nicolás Maduro, sol·licités celebrar una reunió dels socis de l'OPEP per acordar mecanismes que estabilitzin els preus del barril de petroli. "Estem fent les gestions per a una reunió dels països productors exportadors OPEP i els països productors exportadores no OPEP, amb Rússia al capdavant", va dir Maduro dijous de la setmana passada.\nIndústria de Qatar\nXV Fòrum Internacional


Los placeres de Pepa: MAJOR TRENTASIS, MOLT BONA OPCIÓ A GAVÀ\nRicard Sampere 23 de juny de 2019, a les 15:03\nTotalment d'acord en que no cal anar al centre de BCN, però el que ara em passa és que quan vinc a BCN, em fa mandra moure'm massa d'allà. I més des de que he agafat l'habit de venir en tren...\nPerò aquest lloc és un clar exemple de bona cuina i ganes d'agradar.\nPepa Lázaro 24 de juny de 2019, a les 16:13\nPel Baix Llobregat hi ha llocs que mereixen molt la pena.\nJordi Castaño 1 de juliol de 2019, a les 19:10\nEts tota una referent i una bona guia per trobar llocs pel Baix Llobregat.\nEncara de tant en tant, trepitjo la zona i em va bé conèixer llocs nous per allà.\nAnoto aquest a la llista.\nPepa Lázaro 2 de juliol de 2019, a les 14:02\nEl Baix Llobregat té molts bons llocs per visitar. Ara tinc pendent el de La princesa i el pèsol. Ja us explicaré quan hi vagi. A més a més he descobert La Copeta, un bon lloc per fer tapetes.


Començar un projecte nou amb una bona posada en escena és important. Un bon inici és gairebé sempre un senyal que les coses aniran bé.\nUn bon inici és gairebé sempre un senyal que les coses aniran bé.\nLa inauguració d'un nou espai de qualsevol negoci és l'inici de noves il·lusions i objectius. És per aquest motiu, que la la presentació és un punt molt important ja que serà la primera sensació que es duran els convidats a aquest esdeveniment i que marcaran, sens dubte, el camí correcte.\nLa primera impresió és la més important i escollir el materials que vagin bé amb la filosofia de m'empresa crucial.\nCrear un ambient agradable on els convidats s'integrin amb l'activitat de l'espai s'aconsegueix amb una decoració i detalls personalitzats per a cada ocasió. Combinar els productes de lloguer amb els de l'espai, jugar amb els materials, metall, fusta, teles. Cercar colors d'acord amb el lloc inaugurat i barrejar-ho amb els colors corporatius de la marca en petits detalls com poden ser els gots. Tots aquests detalls fan que la inauguració representi un impacte per als actuals i futurs clients.\nOferir un petit refrigeri als convidats farà que la vetllada sigui molt més agradable. Saber triar i com servir-marcarà també l'èxit de la inauguració i cal recordar que gairebé sempre, menys és més, i és millor qualitat que quantitat.\nMatins: 09:30h a 13:30h\nTardes: 15:30h a 18:30h\nCerrado temporalmente por razones externas a Dasler\nMatins: 09:00h a 14:00h


L'Informatiu - Gabriel Rufián espera que Santa Perpètua voti l’1 d’octubre\nGabriel Rufián espera que Santa Perpètua voti l’1 d’octubre\nEl parc Municipal es va omplir aquest dimarts 18 de juliol per escoltar el diputat d’ERC al Congrés, Gabriel Rufián, en un acte convocat per l’Assemblea Nacional Catalana (ANC) de Santa Perpètua. L’ANC va organitzar aquesta activitat per explicar arguments a favor del sí en el proper referèndum sobre el futur de Catalunya, anunciat per la Generalitat per a l’1 d’octubre.\nL’acte va consistir en un col·loqui entre Gabriel Rufián i els assistents que van fer preguntes sobre el futur polític després del referèndum. Rufián va afirmar que “no hi ha cap dubte que el referèndum es farà” i que no hi ha plan B. El polític català espera que els ajuntaments signin el compromís per al referèndum de manera oficial per obrir els col·legis electorals l’1 d’octubre “perquè que un Ajuntament obri l’1O no el fa independentista, nosaltres respectem moltíssim la gent del sí i la gent del no sinó que els fa demòcrates i valents”. El diputat d’ERC ha comentat que han de ser persones formades i assenyalades per un ajuntament les que tutelin unes eleccions no exclusivament funcionaris. La conversa amb el veïnat de Santa Perpètua va tenir lloc en català i castellà perquè “és el país que tenim i m’he criat en aquest bilingüisme, és natural i molt positiu”, va explicar Rufián.\nEl diputat d’ERC va explicar a l’Informatiu i a Ràdio Santa Perpètua que les seves participacions al programa de Tele5 Sálvame responen al seu esperit transgressor i també perquè s’ha d’ocupar un espai mediàtic que ERC no té a Madrid. “Si tu no hi vas i va un altre amb intencions poc clares”, va argumentar Rufián que espera que l’1O a Santa Perpètua “la gent vagi a votar amb normalitat, que voti sí o voti no, però que participi en una fita extraordinària que culmina un procès extraordinari. L’1 d’octubre no acaba res sinó que tot comença. Serà una gran notícia per a la democràcia”.\nFoto: Gabriel Rufián durant la seva intervenció al parc Municipal / L'Informatiu


Biblioteca de la Roca\nCultura Biblioteca de la Roca\nEl projecte de dinamització lectora "Clubs de lectura juvenils" de la biblioteca de la Roca tanca el curs amb un èxit total\nAquest projecte és dels principals de la biblioteca de la Roca i el que més ressò ha tingut dins del món professional educatiu i bibliotecari. Es va iniciar al 2007 amb l'objectiu estratègic del foment de lectura dins del públic juvenil del municipi.\nHa estat guanyador el 2013 dels premis que atorga l'Associació de Lectura Fàcil, i el 2015 la biblioteca va ser convidada a exposar-lo a les “Jornades biblioteca i comunitat educativa” de la xarxa de biblioteques, ha estat també seleccionat com a "Bona Pràctica" al Banc de Bones Pràctiques de la Diputació de Barcelona.\nEl programa de foment per a joves té com a públic els alumnes de l'institut La Roca. Es va iniciar al 2007 amb la signatura de convenis que la biblioteca ofereix a tots els centres docents del municipi i que integren tot un seguit d'accions i compromisos de la biblioteca vers les escoles en matèria de foment de lectura i en matèria de formació en la cerca i tractament de la informació. El projecte amb joves es vertebra amb l’oferta de sessions de lectura de forma mensual estructurades per cicles en què la biblioteca proposa al jove una lectura de novel·la juvenil i fa una trobada per comentar la lectura amb un professional del món de la dinamització i del foment de lectura. Les sessions són molt informals i sempre sorprenen el jove trencant-li la imatge que s'havia creat d'una sessió de lectura realitzada en una biblioteca. Aquestes sessions són sempre molt divertides, interactives i diferents del que s'espera, d’aquí ve el seu èxit. S’utilitzen tècniques com la dramatització de lectures, els jocs teatrals, la sorpresa i la improvisació...\nAquest curs hi ha hagut una novetat important, s'han fet sessions a tots els alumnes de 2n d'ESO de les 4 línies que té l'institut.\nDurant el curs acadèmic octubre 2016-maig 2017, s’han realitzat un total de 10 sessions a les quals han assistit un total de 280 joves:\n· 1r cicle d’ESO han fet 2 lectures: Camino entre la Niebla de Care Santos i l'Enemicde Davide Cali, i s'han realitzat 8 sessions a les que han assistit un total de 240 alumnes.\n· 2n cicle d’ESO han fet també 2 trobades: Un monstre em ve a veure de Patrick Ness i Diari del tot verídic d'un indi a mitja jornada d'Alexie Sherman, a les que han assistit 40 alumnes.\nTambé s’ha organitzat una xerrada amb l’escriptor de poesia juvenil Esteve Plantada a la que van assistir 200 alumnes.\nLa valoració de les sessions són del tot positives tant per part de l’institut, com dels propis joves participants, com per part de la biblioteca, aquí teniu una petita mostra del que passa\nEl projecte de foment de lectura de biblio.laroca és ampli i integra tres programes:\n- Foment de lectura per a públic adult amb el programa “Viu la lectura”.\n- Foment de lectura per a públic juvenil “Clubs de lectura juvenils”.\n- Foment de lectura per a públic infantil amb el programa “Cruspilletres”.


Santa Creu del Castell de Calafell\n41º 12,099'N ; 1º 34,104'E\nEl lloc de Calafell apareix per primera vegada en un document de compravenda de terres entre els comtes de Barcelona, Ramon Borrell i Ermessenda i Gombau de Besora de l'any 999. L'església no apareixerà citada directament fins l'any 1189, quan Bargais i Almasura van donar un part d'una vinya a la Santa Creu de Calafell.\nVa mantenir la condició de parròquia fins l'any 1806, quan es va construir un nou temple fora de les muralles.\nL'església es troba dins del recinte fortificat del castell de Calafell, ocupant l'angle nord-est. Per aquest motiu, els murs nord i est formen part de l'estructura defensiva de la fortalesa i en conseqüència han estat modificats en nombroses ocasions.\nEl temple original es va construir en el segle XI. Al llarg dels segles ha patit nombroses modificacions i ampliacions, que n'han alterat considerablement la seva fisonomia romànica.\nEl temple estava format per una petita nau rectangular, coberta amb volta de canó i reforçada per dos arcs torals.\nEl segon arc estava adossat al mur de ponent del temple, però en allargar-se la nau per aquest sector, ara ha quedat com un doble arc de mig punt.\nAquesta nau està capçada a l'est per un absis semicircular de tradició llombarda.\nExteriorment està decorat amb grups de cinc arcs cecs separats per lesenes.\nTres finestres il·luminen l'interior de l'absis. La del costat nord és d'una sola esqueixada, mentre que les altres dues són de doble esqueixada.\nL'interior de l'absis encara conserva restes de pintures murals. Van ser restaurades en la dècada dels noranta del segle passat, després que durant molt de temps haguessin restat tapades per diverses capes de pintura.\nEls fragments que millor s'han conservat es troben en la part inferior del tambor absidal. En aquest cas trobem pintures de motius geomètrics a base de cercles entrellaçats formant una mena de teixit. Per sobre hi ha una sanefa decorada amb motius quadrangulars en espiral.\nAl damunt d'aquesta sanefa trobem les restes d'un àngel, que ha perdut la pintura i en algunes parts només conserva el traç. Té les mans enlairades, com agafant alguna cosa, probablement la màndorla.\nEn el presbiteri, podem observar una gran pedra on hi ha gravada la "Santa Creu".\nSota el presbiteri trobem una petita cripta, a la que s'accedeix per una escala central. Està coberta amb una volta molt rebaixada. La seva construcció va comportar que el presbiteri estigui en un nivell superior a la resta del temple.\nEn el segle XIII es va ampliar el temple amb una nau, adossada en el mur sud. Per a la seva construcció va ser necessari derruir el mur sud i es va substituir per un gran arc rebaixat. També es va allargar la nau primitiva vers ponent.\nEn el nou mur es va construir la porta d'entrada, feta a base de grans dovelles, moltes de les quals han estat substituïdes en les diverses campanyes de restauració.\nAquesta nau està acabada amb una capçalera plana, per tal d'adaptar-se a la muralla, que encara conserva restes de pintures d'època gòtica.\nLa nau es va construir sobre una antiga necròpolis de tombes antropomorfes excavades a la roca.\nAdossada al costat sud hi trobem una estructura curiosa, una mena de capella, formada per un absis semicircular, de planta irregular.\nEn el segle XVII es va construir un comunidor per espantar als mals esperits, que provocaven les tempestes, prop d'on trobem un campanar de cadireta de dos ulls.\nEn l'interior del temple es conserva una senzilla pica baptismal, sense decoració.\nTambé es conserven diversos elements trobats en les diferents campanyes arqueològiques.


Murdoch recolza la Internet malgrat no comprendre aquesta tecnologia\n14 maig 2021 13:41\nTemes del dia #Feixisme#violènciaFeixista#MÉSperMallorca#VicençVidal#català#TSJIB#Parlament#dretslingüístics#ExiliatsPolítics#TJUE#granpreminacionaldetrot#MonarquiaEspanyola#JuanCarlosI#PlataformaArxiusHistòrics#QuotesAutònoms#PaísValencià#Comissions#UIB#Germanies#Futbol#Palma#Autocine#coronavirus#Vaccinació#artesania#cultura#MésperMenorca#transfugisme#GestiódelLitoral#RCDMallorca#Mallorca#Covid19#UOB#inspeccióeducativa#Restauració#Restriccions#DonaciódÒrgans#SonColetes#ImpostVerd\nReuters | 05 juliol 1999\nRupert Murdoch, el magnat que ha construït un dels majors imperis de mitjans de comunicació en el món, expresà el seu recolzament a una tecnologia que reconeixé no comprendre: la Internet. «No entenc la tecnologia i mai ho faré», digué Murdoch en declaracions al Sunday Telegraph. «Però no necessit fer-ho. Només necessit entendre el que pot fer per mi». El magnat de 68 anys, propietari de News Corp, anuncià la setmana passada una operació conjunta amb Softbank Corp del Japó, un dels majors inversors en Internet del món. Murdoch, el qual alguna vegada digué que la Internet destruïria més negocis dels que podria crear, està canviant d'idea.\nEl cas Estrada\nNegueruela defensa «excepcions» per a les Balears en l'impost verd als bitllets d'avió plantejat per l'Estat\nIdentificades les restes del batle d’Algaida Pere Llull i del jove manacorí Miquel Palmer entre les víctimes de Son Coletes\nLes Illes Balears superen els 1.000 donants d’òrgans\nEl sector de la restauració negociarà amb el Govern que l'obertura dels interiors no sigui només per als bars sense terrassa


Jutgen dos dels activistes que van ocupar l'escorxador de Riudellots acusats d'agredir un mosso - Diari de Girona\nEls animalistes neguen l'acusació i asseguren que els agents els van lesionar quan es resistien passivament al desallotjament\nacn 30.10.2019 | 15:14\nJutgen dos dels activistes que van ocupar l'escorxador de Riudellots acusats d'agredir un mosso Diari de Girona\nEl jutjat penal 5 de Girona ha començat a jutjar aquest dimecres dos dels activistes que el 16 d'abril passat van ocupar l'escorxador de Riudellots de la Selva i es van encadenar a la línia de producció per aturar la matança de porcs. La fiscalia els acusa d'atemptat a agent de l'autoritat i d'un delicte lleu de lesions per, suposadament, agredir un mosso durant el desallotjament. S'enfronten a 10 mesos de presó i a pagar una multa de 600 euros.\nEls animalistes han negat que colpegessin cap mosso i han assegurat que els agents els van insultar i agredir quan es resistien passivament al desallotjament. A més, han denunciat que no els va visitar cap metge mentre van estar detinguts tot i haver-ho demanat. El judici continuarà dimarts vinent.


Tall de trànsit per obres de pavimentació a Anselm Clavé — Regidories d’Urbanisme, Mobilitat, Vialitat, Trànsit i Horta i d’Habitatge i Transició Ecològica – La Paeria – Ajuntament de Lleida\nEt trobes a:Inici/Mobilitat Vialitat Trànsit i Horta/Notícies/Tall de trànsit per obres de pavimentació a Anselm Clavé\nTall de trànsit per obres de pavimentació a Anselm Clavé\nEl pas per aquest carrer quedarà tallat demà en horari de 8.00 a 14.00 i també hi haurà interrupcions puntuals a Democràcia i Comtes d’Urgell.\nData publicació: Dilluns 04, novembre del 2019\nLes obres de remodelació del carrer Anselm Clavé comportaran el tall al trànsit d’aquest vial demà al matí per dur a terme tasques de pavimentació. La circulació quedarà interrompuda entre les 8.00 i les 14.00 h i s’avisarà ja a la cruïlla de Salmerón amb Prat de la Riba, per tal d’evitar l’accés dels vehicles que circulen de pas per aquesta zona. Es permetrà, però, l’accés al carrer La Parra, a Pi i Margall i a l’aparcament de l’Auditori.\nL’actuació consisteix a habilitar un pas de vianants elevat a la cruïlla d’Anselm Clavé amb Cardenal Remolins, la reparació d’un tram de paviment entre Sant Ruf i Comtes d’Urgell i la millora del ferm de l’encreuament d’Anselm Clavé amb Comtes d’Urgell. Quan es treballi en aquest punt també s’haurà d’interrompre puntualment el trànsit als carrers Democràcia i Comtes d’Urgell, en el seu tram inicial. Serà de les 9.00 a les 12.00 h i els talls seran intermitents.\nUn cop completades demà aquestes tasques, les obres de la primera fase de la remodelació d’Anselm Clavé quedaran pràcticament acabades, a manca només de pintar la nova senyalització horitzontal i de plantar-hi l’arbrat. L’actuació ha permès ampliar la vorera i implantar el carril bici, per fer d’aquest carrer un espai més còmode i confortable per a tots els veïns i veïnes.\nCategories: Anselm Clavé, Talls de Trànsit, 2019, Obres


Les treballadores del SAD del Consell Comarcal mantenen les vagues parcials el 2 i 3 de novembre - Canal Terrassa\nLes treballadores del SAD del Consell Comarcal mantenen les vagues parcials el 2 i 3 de novembre\nEl Comitè d’Empresa de People Plus Innovation manté les dues jornades d’aturades parcials en defensa de les seves condicions de treball. Aquestes aturades seran el 2 i 3 de novembre de 9 a 13h del matí.\nNo s’ha arribat a un acord durant les negociacions mantingudes aquesta setmana no han donat cap resultat. Les representants de la plantilles afirmen que la inflexibilitat de l’empresa ha impossibilitat posar vies de solució als diferents conflictes laborals.\nDes de que l’any 2020 aquesta empresa va iniciar la prestació del servei s’han succeït els conflictes i els incompliments. A més de l’incompliment per part de People Plus Innovation del compromís d’increment salarial adquirit en la licitació del servei.Motiu pel qual Comissions Obreres una demanda judicial\n<<Les treballadores del SAD del Consell Comarcal mantenen les aturades parcials del servei en defensa de les seves condicions de treball>>\nTot aquesta problemàtica ha comportat la feina de control i denúncia del Comitè i son ja vàries les actes d’infracció aixecades per la Inspecció de Treball.\nSegons els convocants de la vaga el Consell Comarcal, com a titular d’aquest servei hauria d’haver estat més diligent en les seves actuacions respecte l’empresa.\nTags: Consell Comarcal del Vallès OccidentalPeople PLus InnovationSADvaga parcial\nLlum verda a l’aportació municipal de 2,2, milions d’euros per la construcció del Sala i Badrinas


Gent Normal: I LA FM QUÈ, CONSELLER? (per PERE AGRAMUNT)\nI LA FM QUÈ, CONSELLER? (per PERE AGRAMUNT)\nAviat farà un any que el conseller de Cultura de la Generalitat, en Santi Vila, afirmava, dalt de l'escenari de la sala Apolo, que iCat tornaria en breu a la freqüència modulada, la nostra FM de cada dia. Va ser al 'Desconcert', la festa on se celebraven els 10 anys de l'emissora, amb la participació desinteressada d'un bon grapat de músics catalans que ja formen part de la història de la cadena.\nDesprés de la salutació protocol·lària d'en Saül Gordillo (periodista, director de Catalunya Ràdio des del gener de 2016 i persona de confiança d'ERC, segons els entesos en els afers de Palau), aquest va cedir el micròfon a un cofoi conseller Vila (exalcalde de Figueres i home fort del PDeCAT, l'antiga CDC), que va fer un breu discurs que cloïa amb aquestes paraules: “Sense cap mena de dubte, gràcies a vosaltres, gràcies a aquesta plataforma digital, la música ens acompanya (...) I hauríem d'aconseguir ––estem conjurats a aconseguir-ho–– que ens acompanyi des de totes les plataformes on era possible... i on havia funcionat fins fa ben poc. (Aplaudiments del públic i del director de Catalunya Ràdio.) Ho hem d'aconseguir. Estem compromesos a fer-ho. I ho farem. Ho farem. Sabeu que ho farem, que tot l'equip hi estem treballant. Estem buscant la solució i crec que ben aviat l'haurem rematat definitivament.”\nÉs veritat que en cap moment mencionà les sigles “FM”. Digueu-me malpensat, però es va limitar a "surfejar" l'onada, i a base de perífrasis va tirar endavant un discurs relativament entusiasta que va aixecar els ànims de bona part dels assistents. Ens en vam alegrar. Nou conseller, nova mirada sobre l'assumpte, nou discurs, noves promeses. Faltava, però, el més important: que els fets se sobreposessin a les paraules.\nEls indicis de la tornada de l'emissora al front popular que encara són les ones electromagnètiques no són esperançadors. I espero, de tot cor, equivocar-me. D'entrada, silenci administratiu i polític. Cap declaració sobre el tema. Cap calendari previst, que se sàpiga. La campanya Tot el que sents és cultura, les falques que la pròpia Catalunya Ràdio emet a diari, de fa mesos, ressaltant els microespais que contenen “contingut cultural” dins la programació de la cadena, tampoc hi ajuden gaire. A ningú de l'àmbit de la cultura sembla haver-li fet el pes. No sóc el primer ni seré el darrer que en parli. És una campanya ploramiques, que exerceix de flotador salvavides. El tipus d'accions que s'han de fer quan les coses són flagrantment desproporcionades i te les has d'empescar per anar sumant peres i pomes quan el que has perdut, de fa anys, són bous i esquelles.\nEp, i no serà pas per nostàlgia que molts reclamem la tornada d'iCat a la ràdio. De fet, hauria de tornar-hi però millorada: sense radiofórmula, amb més programes d'autor i donant cabuda a més estils musicals, disciplines artístiques i àmbits socials diversos, per exemple. El valor afegit de la plataforma digital no s'ha de perdre, perquè s'ha fet bé i funciona. Endavant. Però la tornada a la FM és improrrogable. Primer, perquè aquesta legislatura serà curta, li queden pocs trimestres de vida, com tothom sap. Segon, perquè si ens omplim la boca parlant d'estructures d'estat, tenir una ràdio que sigui un referent cultural és del tot indispensable. Els nostres veïns tenen Radio3 i France Culture. Els britànics tenen la BBC6. Els ianquis tenen la seva NPR. I no els les toquis, que et saltaran ràpid al coll.\nAixí doncs, i la FM què, conseller?\nPublicado por AC a les 13:40\nEtiquetes: Icat, icat.cat, icatfm, Opinió, Pere Agramunt\nEl director de Catalunya Ràdio, Saul Gordillo, tenia una empresa a mitges amb el Carles Puigdemont, president. Aquesta és l'estreta relació que tenia. Si fos el PP o a València, ja ens hauríem posat les mans al cap.\nIgualment, gràcies per l'article! Caldria una bona emissora musical a la FM! I/o iCat! Però els agrada més el futbol... Com els de RAC1...


Pujar a Jerusalem - Arquebisbat de Barcelona\nPujar a Jerusalem\nEl diumenge de Rams comença la Setmana Santa. Els cristians acompanyem Jesús que va pujar a Jerusalem. El camí cap a Jerusalem va portar el Senyor a la seva passió, a la seva mort i a la seva resurrecció. És el que commemorem aquests dies sants. Aquests esdeveniments històrics han incidit fortament en la vida de la humanitat, especialment del nostre occident.\nJesús va fer aquest camí cap a Jerusalem acompanyat dels seus deixebles. I mentre caminaven des de molt lluny anava explicant-los en què consistia anar a aquella ciutat santa. “Llavors començà a ensenyar-los que calia que el Fill de l’home patís molt i fos rebutjat pels ancians, pels grans sacerdots i pels escribes, fos mort i, després de tres dies, ressuscités. I els ho deia ben clarament”.\nDavant d’aquest anunci de Jesús hi ha la reacció de Pere que venia a sintetitzar la de tots els altres apòstols: “Aleshores, Pere, pensant-se afavorir-lo, es posà a reprendre’l”. És el rebuig innat a la creu, a la mort, al fracàs humà. És entendre la vida i l’obra del Messies en clau únicament d’èxits, de resurrecció. Tanmateix Jesús reitera el seu anterior ensenyament sobre el que succeiria a Jerusalem, renya Pere i li diu: “Fuig del meu davant, Satanàs, perquè els teus sentiments no són els de Déu, sinó els dels homes”. L’amenaça més perillosa per a l’Església i per als cristians és el rebuig de la creu de Crist.\nA mesura que anaven caminant cap a Jerusalem, el Senyor reiterà la mateixa catequesi sobre la seva mort i resurrecció, i, davant les reaccions d’incomprensió per part dels deixebles, Jesús els donà aquests ensenyaments que són cabdals per a la vida cristiana, que significa seguir el Senyor en el camí cap a Jerusalem. Els digué: “Si algú vol ser el primer, es farà el darrer i servidor de tots”, i també: “El qui vulgui arribar a ser gran entre vosaltres serà el vostre servent, i el qui vulgui ser el primer entre vosaltres, serà esclau de tots; com també el Fill de l’home, que no ha vingut a ser servit, sinó a servir i donar la vida en rescat per a una multitud”.\nSant Pau va entendre molt bé el misteri de la creu com a font de saviesa i de vida. Es dirigeix als cristians de Corint amb aquestes paraules: “Mentre que els jueus demanen prodigis i els grecs volen saviesa, nosaltres prediquem un Messies crucificat, escàndol per als jueus i niciesa per a les altres nacions; però per als qui han rebut la vocació, un Messies que és poder i saviesa de Déu”.\nLa creu és el signe de la identitat cristiana. És abominada per molts, però continua atraient milers i milers de creients que es postren per adorar qui, sense deixar de ser Déu, va voler salvar els homes. La creu es va convertir en el signe definitiu de l’amor fidel de Déu a tots nosaltres.\nEl camí cap a Jerusalem portà al Calvari. En la creu del Calvari el dolor i la mort s’abracen amb l’amor i la vida. Qui en aquest món no ha sofert mai, no sap pas què vol dir estimar. Hi ha una simbiosi profunda i íntima entre dolor i amor. La creu de Crist ens fa entendre el veritable sentit del dolor i del sofriment que acompanya la vida de tots els homes i les dones. Claudel ha dit que “Déu no va venir a la terra per suprimir el sofriment, sinó per omplir-lo de la seva presència; una presència que sorprenentment és amor infinit”. Davant el misteri del mal i del sofriment, la contemplació de Jesucrist clavat a la creu dóna llum per poder entendre amb pau i profunditat aquest punyent misteri present en tota persona humana.\nTanmateix el camí cap a Jerusalem no va acabar al Calvari. Jesús morí en creu, però ressuscità. Aquesta és la victòria definitiva que venç el mal, el sofriment i la mort.


Activitats d'aventura al Pirineu de Lleida | Alta Ruta Aventura\nInicio » Activitats d’aventura\nGaudeix amb Alta Ruta de les més increïbles activitats d’aventura al Pirineu de Lleida\nGaudeix de trepidants descensos pel riu o relaxants travessies al llac. Organitzem una aventura a la teva mida, tu tries.\nDescobreix meravellosos paisatges a peu, a cavall o amb bicicleta de muntanya. Gaudeix de les tirolines o atreveix-te amb l’escalada.\nLes excursions amb raquetes de neu s’han convertit en una activitat molt sol·licitada. Mira totes les rutes que et proposem!\nUna activitat privilegiada per la seva combinació de diversió, esportivitat, contacte amb la natura i aventura


Segueix-nos a les xarxes socials i aconsegueix 1 any de manteniment gratis\nEstalvia't el proper manteniment web * que tens contractat amb nosaltres, simplement per seguir-nos a les xarxes socials entres en el sorteig exclusiu per a clients de Mejorconweb.\nExclusiu per a clients de Mejorconweb\nParticipar en el sorteig és molt fàcil: per cada xarxa social en la qual ens segueixis aconsegueixes una participació! És a dir, en quantes més xarxes socials ens segueixis, més possibilitats tindràs d'aconseguir el manteniment d'1 any gratis.\nEl sorteig es realitzarà mitjançant un sistema extern de sorteig online i publicarem l'empresa guanyadora a la nostra web i a les xarxes socials mitjançant el sistema utilitzat per al sorteig.\nEl sorteig es realitzarà el proper: 17 de desembre de 2018\n* Concurs vàlid només per a clients de Mejorconweb. El manteniment gratuït serà per a la seva pròxima renovació amb les mateixes característiques que té actualment. Aquest sorteig està valorat amb un màxim de 230 € + IVA per a un any.\nJa tenim guanyadora del sorteig del manteniment gratuït per 1 any: Mari Carmen Castro Aguilera del Centre d'Estudis FIF ( https://www.centroformacionfif.com ) pel seu seguiment a Facebook Moltes felicitats!


Temps Lliure - Caminar a la cinquantena\nSi has arribat a la cinquantena, posa’t a caminar!\nSobre si està a temps o no per aixecar-se del sofà i posar-se a fer exercici, la resposta és: depèn de la seva edat. El moment en què encara som a temps de revertir els possibles danys coronaris després d’una vida sedentària és al voltant de la cinquantena. Per ser més concrets, si s’ha passat la vida sense moure un múscul i encara està entre els 45 i els 64 anys, respiri tranquil: està a temps de canviar la seva salut.\nMés clar no ho pot deixar aquest un estudi de la Clínica Mayo amb 6.106 voluntaris nascuts al voltant de la dècada dels 70. Després de tenir-los quatre anys realitzant una activitat física moderada, els sotmetien a una prova d’esforç a veure què tal responia la seva cor. I van concloure que, creuat el Rubicó dels 40, un nivell mitjà d’activitat, redueix en un 40% el risc d’acabar sota terra per qualsevol tipus de causa natural no genètica.\nLlavors, els qui no es van posar les piles ni de joves ni en la maduresa, són cas perdut en la vellesa? Tampoc és això. L’esport és benvingut a qualsevol edat.\nEn aquesta ocasió, els investigadors van prendre com a mostra a 139.000 americans amb una edat mitjana de 71 anys. Tretze calendaris més tard van revisar si sortien a passejar diàriament i quant de temps empraven en aquests periples. Va resultar que la taxa de mortalitat dels que es quedaven a casa o tot just donaven garbeos de jubilat era un 26% més gran que la dels que caminaven, encara que fossin menys de dues hores a la setmana.\nHi ha més: un altre estudi presentat fa uns dies al Col·legi Americà de Cardiologia adverteix de caminar 40 minuts al dia, dos o tres vegades per setmana, redueix fins a un 38% el risc d’accident cardíac en dones postmenopàusiques. El rellevant de l’estudi és que la mostra la integraven dones de totes les morfologies. “Els resultats ens han demostrat que fins i tot les dones amb sobrepès o obeses poden reduir el seu risc d’infart sortint a caminar amb assiduïtat”, afirmava el doctor Somwail Rasla, cardiòleg a l’Hospital de Sant Vincent.\nNo ha de posar-se a córrer, val amb caminar\nEn aquesta línia es mou la campanya de la Societat Espanyola de Medicina de Família i Comunitària (semFYC) en el seu afany d’aconseguir que tothom camini 10.000 passos al dia. “No es tracta de posar-se el xandall i llançar-se a córrer com bojos, sinó de passejar a un ritme que ens permeti notar un augment de la freqüència cardíaca, però amb el qual puguem conversar amb algú. I durant el temps suficient per produir efectes notables en l’organisme “, apunta Francisco Camarelles, del Grup d’Educació Sanitària i Promoció de la Salut.\n“A més, els majors de 65 haurien de realitzar activitats d’enfortiment muscular i per millorar l’equilibri almenys tres dies a la setmana. Sobretot, si comencen a notar una minva en la seva mobilitat”.\nI si encara no està convençut, pensi que en millorar la seva salut cardiovascular, també millora la seva memòria, afirma el cardiòleg Valentí Fuster: “Hem comprovat una correlació entre l’infart i la demència senil. La lectura en positiu és que mantenir una actitud cardiosaludable a mida que s’envelleix contribueix a preservar la salut cerebral “.


El Govern aprovarà dimarts la llista amb els projectes més importants per optar als fons europeus - Teleponent\nInici Lleida ciutat El Govern aprovarà dimarts la llista amb els projectes més importants per...\nEl Govern aprovarà dimarts la llista amb els projectes més importants per optar als fons europeus\nTremosa diu que seran iniciatives "imbatibles" perquè "Madrid no els pugui rebutjar"\nImatge cedida per UA1\nEl Govern aprovarà dimarts “una llista amb els projectes més importants per optar als fons europeus” de la covid-19, segons ha anunciat aquest dijous el conseller d’Empresa i Coneixement, Ramon Tremosa, en una entrevista a UA1 Ràdio Lleida.\nSegons el conseller, es tracta de projectes “imbatibles de transformació” perquè “Madrid no els pugui rebutjar”.\nA més, són iniciatives que “permetran crear riquesa, llocs de treball i benestar social”. Tremosa ha lamentat que la Generalitat “ha quedat apartada del procés d’identificació, canalització i decisió dels fons europeus” malgrat ser “l’administració més propera”.\nSegons ell, això demostra “fins a quin punt no tenir sobirania econòmica limita el creixement econòmic”.\n“Quan Europa reparteix ens toquen el 30% de fons europeus, quan ho fa Madrid, rebem el 8% de la inversió liquidada”, ha denunciat el conseller.\nDurant l’entrevista el titular d’Empresa i Coneixement ha destacat que el Govern està posant “tots els diners a la graella per ajudar tots els sectors” afectats per la crisi de la covid-19, i ha recordat el nou pla d’ajuts directes de 618 milions d’euros, que se sumen als 871 aportats l’any passat.\n“Hem destinat 1.500 milions en ajuts directes, hem rebaixat impostos per valor de 174 milions i hem donat avals per valor de 1.199.\nHem fet un gran esforç i només recaptem el 5% dels impostos, si haguéssim tingut més diners els hauríem posat tots a la graella, perquè ara cal salvar empreses”, ha dit.\nTremosa ha assegurat que “no s’entén” que el govern espanyol “no aprofiti” tot el marge que té per actuar en reducció o condonació d’impostos. “No aprofita el marge d’endeutament per ajudar als sectors econòmics”, ha afirmat.\nArticle anteriorPuja el risc de rebrot i la velocitat de contagi a Lleida\nArticle següent“T’estimo si he begut” de Dagoll Dagom, La Brutal i T de Teatre, dissabte a la Llotja


Casal Gent Gran Cornellà del Terri: HISTÒRIA\nESTATUTS PER APROVAR\nHISTÒRIA DEL CASAL DE LA GENT GRAN DE CORNELLÀ DEL TERRI\nEl casal va ser fundat l’ any 1982 per el Senyor Pere Comas i Furcarà que juntament amb un grup de gent del municipi va iniciar aquesta aventura que encara a dia d’avui segueix en funcionament.\nNo va ser fins el 1991 que no es va oficialitzar el nostre casal amb la redacció dels estatuts i la inscripció al Registre d’Associacions de la Generalitat de Catalunya.\nUna vegada aprovats els estatuts hi va haver un canvi de junta i es va anomenar el Sr. Cebrià Costa Solà com a nou president. En aquest canvi de mandat el casal tenia un total de 320 associats i associades. Aquest mandat va dura fins el any 1995.\nL’ any 1995 va haver-hi un canvi i va entrar de presidenta la Sra. Maria Xifra, que va ser la primera dona en presidir el nostre casal.\nUna vegada finalitzat el mandat de la Sra. Maria Xifra, no tenim dades de la durada del seu mandat, va entrar com a president el Sr. Juan Olivér Prat ( cinquè president del casal). El seu mandat va durar fins l’ any 2009.\nEl 2009 va entrar com a presidenta la Sra. Claudia Palomo amb una nova junta directiva i va iniciar una renovació d’activitats.\nEl gener del 2016 es va produir un nou canvi de junta i va entrar com a president del Casal el Sr. Esteve Capell i Saubí veí de Porqueres que juntament amb la seva junta directiva varen introduir una renovació d’activitats. El setembre del 2019 es va renovar la junta directiva amb el compromís d’ arribar el seu mandat a dos anys, més dos prorrogables a no ser que surti una nova Junta que vulgui assumir la direcció del casal.\nEl nostre compromís es fer que els socis i sòcies es sentin a gust amb totes les activitats. S’organitzen un ampli ventall molt variat d’activitats com son: balls en línia, balls de saló, gimnàstica de manteniment, gimnàstica de mobilitat reduïda, manualitats, informàtica, cursos de noves tecnologies...\nTambé es fan activitats puntuals com son viatges ( cada any es fa un viatge de 8 dies de durada visitant el estat Espanyol o al Estranger), excursions per tot Catalunya visitant centres d’interès, Quines de Nadal, activitats solidàries per la Marató de TV3 , la Revetlla de Cap d’Any...\nEl Casal col·labora i s’implica activament amb esdeveniments del poble com son la Festa Major amb la Plantada de l’Arbre com activitat principal, la Fira de l’All, la Castanyada, la Cavalcada de Reis...\nUna de les novetats en perspectiva de futur és que el any 2018 l’Ajuntament de Cornellà del Terri va adquirit l’edifici de Cal Metge ubicat al centre històric del poble a la Plaça del Maig que en un futur proper es convertirà amb la nova seu del Casal de la Gent Gran de Cornellà del Terri.\nEl any 2019 es celebren els 37 anys de la fundació del casal que es va celebrar amb un gran dinar el passat 8 de Desembre, al Restaurant la Carpa de L`Estany a on van assistir la junta directiva en ple, alcalde i regidors de l’Ajuntament de Cornellà del Terri i els nostres associats. A mes dels convidats del Casals Veïns de Porqueres, Banyoles y Palol.\nDes d’aquestes línies volem agrair els socis i sòcies que gràcies a ells i elles el casal de la Gent Gran de Cornellà del Terri va creixent dia a dia i segueix mantenint l’esperit d’unitat i cohesió per tothom.\nCasal Gent Gran Cornellà del Terri


Bee Seat - Fenix Hoofcare\nHome Botiga Bee Seat\n281,33€ (IVA incl.)\nBEE SEAT és un seient amortidor ajustable dissenyat per ajudar als ferradors a la feina.\nPesa només 2,9 kg, per això és molt còmode de portar.\nLa seva longitud s’estén de 58 a 82 centímetres, de manera que és fàcil trobar la posició adequada\nsegons la mida del cavall.\nEl seu cinturó té tres cintes regulables amb sivelles, de manera que és molt fàcil i\nràpid de possar i treure.\nSKU: 7000 BEA SEAT Categories: Equipament, Productes destacats\nBe the first to review “Bee Seat” Cancel·la les respostes\nCintes Biselar Pfred\n11,13€ – 23,49€ (IVA incl.)\n8,45€ – 11,71€ (IVA incl.)\nSac de carbó 25kg\n30,86€ (IVA incl.)\nColleoni Forn CO25


Atlantis MOTO compartit es millor | Atlantis Moto\nAtlantis MOTO compartit es millor\n14 de febrer de 2021 14 de febrer de 2021 / ATLANTIS MOTO, PROMOCIONS\nRes ens fa estar més tranquils als moters de tenir la nostra moto sempre controlada. Atlantis MOTO és el localitzador GPS per a motos que t’ofereix la tranquil·litat que busques i molt més. Perquè Atlantis MOTO a més de ser un sistema d’alarma completament configurable amb alertes en temps real al teu telèfon mòbil, et permet compartir amb qui tu vulguis la teva vida en moto.\nAtlantis MOTO alarma GPS per a motos i molt més\nAmb Atlantis MOTO podràs compartir les teves rutes, la teva ubicació en temps real amb altres motoristes del teu grup o en cas de caiguda, gràcies a el sensor de caiguda *, avisar via SMS a qui tu vulguis amb la teva ubicació GPS.\nEn l’App d’Atlantis MOTO, a més, podràs publicar les teves rutes amb altres usuaris. Descobrir-ne de noves, descarregar-les per utilitzar-les en el teu navegador, compartir-les amb qui tu vulguis o fer-les servir en altres xarxes socials com Relive, Google, etc\nAtlantis MOTO compartit és millor\nA partir del 15 de febrer i fins el 28 de febrer de 2021 us oferim una promoció en la qual podreu aconseguir 12 mesos de connexió SIM de forma gratuïta. Optar a aquesta promoció és molt fàcil. Si compreu 2 Atlantis MOTO (oferta no disponible amb Atlantis MOTO GO!) Us portes la SIM gratis durant 12 mesos per a cada un.\nCompres on compris els 2 sistemes Atlantis MOTO alhora, ja sigui en els distribuïdors, que pots consultar aquí o a la nostra botiga pots optar a aquesta promoció\nEn aquest enllaç podeu consultar les bases i condicions de la promoció. Corre ha buscar parella, perquè la promoció està limitada a 60 activacions !!\n*accesori no iclós, cal comprar-lo a part


En un dia només han recuperat l'electricitat poc menys de 5.000 persones\n4 min. Maó 29/10/2018 19:28\n651x366 El cap de fibló ha deixat imatges de destrucció a Menorca, a més d'ocasionar una avaria elèctrica històrica. / DAVID ARQUIMBAU El cap de fibló ha deixat imatges de destrucció a Menorca, a més d'ocasionar una avaria elèctrica històrica. / DAVID ARQUIMBAU\nLes conseqüències de l'apagada elèctrica a Menorca ha afectat més de 33.280 persones i també els comerços i les empreses. Segons PIME Menorca, el tall de dues xarxes de distribució d'energia ha provocant greus conseqüències en l'activitat econòmica de l'illa. El 65% de les empreses menorquines estan, des d'aquest diumenge, sense activitat per la manca de subministrament energètic.\nLa federació considera que la falta de previsió i de planificació que ha tingut l'illa durant molts d'anys ha arribat a una situació que, encara que sigui extraordinària, ja es va advertir que podia passar. Des de PIME han assegurat que Menorca és especialment dèbil en matèria energètica i que "si hagués estat connectada a Mallorca o a la Península, això no hauria passat".\nArreglar el subministrament elèctric\nEn un termini de 48 hores. Aquest és el temps estimat en què Red Eléctrica ha assegurat que restablirà el subministrament elèctric a Menorca. Tot i que ja s'han instal·lat un total de 17 grups elèctrics a diferents punts de Menorca, Maria Magdalena Frau, responsable de comunicació d'Endesa, ha assegurat que no podran alimentar les subestacions de Ciutadella i es Mercadal fins que Red Eléctrica no arregli l'avaria de les torres tomades aquest diumenge pel cap de fibló.\nPer ara, els 17 grups que ha instal·lat Endesa han rebaixat el nombre d'afectats a 33.280.\nLa primera línia que entrarà en funcionament serà la de Dragonera-Mercadal i en paral·lel s'avançarà en la restauració de la Dragonera-Ciutadella.\nRed Eléctrica ha informat que ha mobilitzat "els recursos humans i tècnics necessaris" per reparar almenys una de les dues línies d'alta tensió danyades pel cap de fibló, però ha destacat que "les adverses circumstàncies podrien allargar les tasques de recuperació". En un comunicat, la companyia explica que el temporal ha afectat dues línies: una de 15,5 quilòmetres i l'altra de 35,7 quilòmetres.\nAquest dilluns dematí ha arribat al port de Ciutadella provinent de Barcelona un contingent de 14 grups electrògens que s'estan instal·lant progressivament en les ubicacions que per a la Direcció General d'Emergències del Govern balear són una prioritat, com ara geriàtrics o centres de salut. La previsió és que aquest dimarts ja es disposi de més de 30 grups.\nEl 65% de les empreses menorquines estan des d'aquest diumenge sense activitat\nLa presidenta del Consell de Menorca, Susana Mora, ha assegurat que, "desgraciadament, les condicions meteorològiques no ajuden a avançar amb la màxima celeritat que es desitja per tornar a la normalitat, però s'està fent tot el possible, amb la coordinació i la implicació de tots". Ha recordat, a més, que davant qualsevol incidència es contacti amb l'112.\nA més, el conseller insular de Cultura ha informat que mentre les torres no es restableixin s'estan instal·lant generadors d'electricitat per dotar amb subministrament elèctric totes les llars. A més, ha assegurat que s'estan instal·lant generadors al Mercadal per poder connectar les bombes d'aigua per si en pujàs el nivell.\nRecordem que l'apagada elèctrica s'inicià aquest diumenge a les 10 h a causa dels desperfectes ocasionats per un cap de fibló. Un mínim de quatre torres d'alta tensió de les línies de Ciutadella i es Mercadal van caure, provocant que 38.000 usuaris quedassin sense llum. En termes de territori, més de mitja Menorca.\nEl centres de salut han funcionat durant la jornada amb normalitat i de la mateixa manera que ho han fet tots els centres educatius de l'illa. Des de les administracions es recomana a la població dels municipis que sí que tenen llum, Maó, es Castell i Sant Lluís, un ús responsable dels recursos elèctrics. També es demana que la ciutadania segueixi totes les novetats a través de la ràdio fins que es restableixi el correcte servei de telefonia mòbil. El servei d'Emergències del 112 manté contactes amb les operadores telefòniques per minimitzar l'impacte.


L’Històrics 2016 està servit - FutbolCatalunya.com\nPublicat 22 de juny de 2016 | per Jordi Mestres Rius\nRoger Sánchez, analitzant els equips durant el sorteig // FOTO: FutbolCatalunya\nL’estiu, una vegada més, vindrà marcat per la cita del Guinardó. El Torneig d’Històrics del Futbol Català es durà a terme la primera setmana d’agost al camp del Martinenc. Els 12 participants – 3 de Segona B, 7 de Tercera i 2 de Primera Catalana – ja coneixen els seus rivals. Com sempre, la fase de grups vindrà marcada per l’emoció i intensitat dels ‘minipartits’ de 45 minuts, mentre que les semifinals i la final es disputaran el cap de setmana. L’Hospitalet defensa corona i no hi falten històrics de sempre com Badalona, Europa o Júpiter. El cartell, com sempre, convida a assistir a l’Històrics. Un esdeveniment de luxe pels amants del futbol català just al vell mig de la ciutat de Barcelona.\nObriran el foc Sants, Vilafranca i L’Hospitalet. El vigent campió, doncs, estrenarà el torneig contra un degà penedesenc en plena forma i l’històric equip barceloní, que revifa mica en mica d’una època difícil. La segona jornada tindrà com a protagonistes el Júpiter, la Montañesa i el Gavà. Cal veure si aquest últim com a equip de Segona B o de Tercera. Ho sabrem el proper diumenge.\nEl grup 3 tindrà duels molt interessants El formen Castelldefels, Sant Andreu i Badalona. Un rescent ascendit, un històric i l’equip amb més campionats d’aquest torneig. No és poca cosa. La fase inicial la tancaran Martinenc, Europa i Cornellà. Tot un luxe, encara que de ben segur no els hi haurà agradat el sorteig. Jugar dijous, dissabte i diumenge ha estat el gran handicap del torneig els últims anys. Però un Històrics val l’esforç.\nPublicat a Especials, Titulars, Torneig d’Històrics | Tagged Torneig d’Històrics


El PP veta una declaració en record de les víctimes de l'accident del metro de València\nSet anys després de l'accident del metro de València, en què van morir quaranta-tres persones, el PP continua bloquejant totes les iniciatives destinades a depurar responsabilitats. L'associació que agrupa els familiars denuncia l'oblit i el menyspreu de les institucions. A més, consideren que ni la investigació judicial ni la comissió parlamentària han aclarit els dubtes sobre les causes del sinistre.\nRedacció 03/07/2013 - 07.53 Actualitzat 03/07/2013 - 08.38\nManifestació a València per reclamar justícia en el cas de l'accident del metro.\nSet anys després de l'accident del metro de València, en què van morir quaranta-tres persones, el PP continua bloquejant totes les iniciatives destinades a depurar responsabilitats. Ahir, dimarts, va impedir que al ple del Congrés es llegís una declaració en record de les víctimes. Al final, la declaració va ser llegida per l'Associació de Víctimes en una sala annexa.\nL'associació que agrupa els familiars denuncia l'oblit i el menyspreu de les institucions. A més, consideren que ni la investigació judicial ni la comissió parlamentària han aclarit els dubtes sobre les causes del sinistre.\nEl cas de l'accident del metro de València ha estat reobert per la fiscalia del País Valencià arran d'un reportatge de televisió. L'associació de les víctimes, que es concentra cada mes per demanar que es depurin responsabilitats, demana que s'investiguin a fons les causes de l'accident. En aquell moment tota la responsabilitat va recaure en el conductor, que va morir en l'accident.


Jacint Carrió i Joaquim Amat-Piniella | Jacint Carrió\nJacint Carrió i Joaquim Amat-Piniella\nFotocòpia d'una foto de Joaquim Amat-Piniella, que apareix a la primera edició de K.L.Reich, en català. Muntatge, fet pel mateix Carrió, amb el número de matrícula que Amat tenia a Mauthausen: 4931. (Arxiu Comarcal del Bages. Fons Jacint Carrió i Vilaseca)\nLes vides de Jacint Carrió (1916) i Joaquim Amat-Piniella (1913) tenen diversos paral·lelismes. Tots dos eren de Manresa, van viure intensament el període republicà a la ciutat, militaren a Esquerra Republicana de Catalunya i després de la guerra van passar pels camps de concentració francesos i van anar a parar als camps d’extermini nazis. Al cap d’un temps d’exili, van tornar a Catalunya (Amat el 1946 i Carrió el 1949). Finalment, tots dos van deixar el testimoni escrit de les seves vivències als camps nazis: Joaquim Amat-Piniella a la novel·la K.L.Reich i Jacint Carrió amb les seves memòries Manresa-Mauthausen-Gusen. Deportació i retorn d'un home compromès amb la llibertat. Justament en aquest llibre Carrió dedica uns fragments al seu amic i company de fatigues. Diu així:\n“En Joaquim Amat i Piniella va arribar a Mauthausen el gener del 1941. Havia passat, com molts de nosaltres, per un camp de presoners de guerra després de ser capturat en una de les companyies militaritzades que treballaven a la línia Maginot. Es va sorprendre de trobar-nos tan abatuts, tan desesperançats.\n- No heu de patir. He sentit en una emissora estrangera que De Gaulle està refent l’exèrcit francès a Anglaterra; que els aliats es reorganitzen. Alemanya perdrà la guerra i podrem tornar a casa.\nTanmateix, uns quants mesos de vida al camp havien estat suficients per enterrar l’optimisme d’alguns i confirmar les pors d’altres. Els SS ens recordaven sovint el nostre destí fatal.\n- L’únic alliberament possible a Mauthausen és per la xemeneia, deien tot rient mentre ens senyalaven el crematori.\nL’Amat va estar-hi poc temps, a Mauthausen. L’acompanyava en Josep Arnal, un bon amic, dibuixant pornogràfic. Aquesta habilitat va facilitar-li el favor del cap SS de la barraca, que va proporcionar-los, a ell i a l’Amat, una bona feina, a cobert. Durant els primers mesos, van sortir cada dia a treballar amb un kommando que portava el control de les fitxes dels presoners que ingressaven al camp. S’ocupaven d’ordenar-les i de fer i refer llistes inacabables de noms i matrícules. També inventariaven les pertinences dels nouvinguts, que eren amuntegades dins de sacs, al magatzem. Era un control absurd, sense objectiu, ja que molt sovint patien l’espoliació dels SS. Mai no retornarien als seus propietaris.\nEncara no feia un any que eren a Mauthausen quan es va descobrir el robatori d’un rellotge per part d’un pres. Tots els integrants del kommando van patir una dura represàlia. L’Amat i el seu amic van ser els que se’n van sortir millor. Després de passar per la barraca de càstig i de treballar uns quants dies a la pedrera, la intervenció d’uns presos republicans que treballaven a oficines, entre els quals hi havia en Josep Bailina, de Santpedor, va permetre que fossin enviats al camp de Steyr, on la situació era força més suportable. L’Amat Piniella va passar bona part de la seva reclusió en un d’aquests kommandos externs. Els presos hi rebien un tracte més humà i la dieta era més completa. Li va ser la sort; d’altra forma, una persona d’idees com ell no hauria sobreviscut. Els intel·lectuals, allà dins, eren considerats inútils, gent sense valor: físicament febles i sense cap habilitat manual; boques per alimentar que amb prou feines podien rendir. És per això que el sistema protegia, sobretot, la gent d’ofici, qualificada per als serveis del camp. La resta, o bé aconseguia especialitzar-se, o bé acabava fent de carn de canó, maltractada i mal alimentada, mentre el cos aguantés.”\nDues cartes i una dedicatòria\nEntre Carrió i Amat-Piniella hi hagué sempre una bona amistat. Aquí podem llegir la dedicatòria d’Amat a l’exemplar de Jacint Carrió de K.L.Reich, que acabava de sortir en la seva versió castellana: “Al company de camp, Jacint Carrió Vilaseca, amics de molt abans i d’idees comunes, amb la satisfacció de retrobar-lo amb salut i ànims. Fraternalment, Joaquim Amat. 17-4-63”. (Arxiu Comarcal del Bages. Fons Jacint Carrió i Vilaseca)\nA continuació es reprodueixen dues cartes que es van bescanviar:\nCÒPIA DE LA CARTA DE JACINT CARRIÓ A JOAQUIM AMAT-PINIELLA\nLa primera carta, datada el 7 de juliol de 1963, és de Jacint Carrió a Amat-Piniella. L'hi fa uns suggeriments sobre K.L.Reich: d’una banda, li diu que creu que “si hi haguessin fotos es vendria més i ens convertiria en una novel·la documental inoblidable”. A més, li demana que parli de Gusen, ja que fou un camp “molt més terrible que Mauthausen” i allà els espanyols “érem tractats per tothom com els jueus a Mauthausen”. Fins i tot, segons Carrió, ampliant un paràgraf de la novel·la ja n’hi hauria prou i li suggereix aquest text:\n“Serà la barraca dels espanyols més esgotats, digué Emili. En sis mesos ha desaparegut més de la tercera part. Els traslladen al camp de Gusen (sucursal de Mauthausen), on els liquiden com si fossin jueus”.\nCom a postdata, s’hi pot llegir aquesta nota manuscrita referida també a K.L.Reich: “Més que una novel·la, és una memòria que passarà a la història perquè és real i acceptada pels supervivents. I més encara perquè expressa la darrera voluntat de la majoria dels caiguts, que ens deixen aquest testament.\nEls que surtin d’aquí, que un o altre quedarà, que ho comuniquin als nostres familiars i ho propaguin als quatre vents. Que es faci justícia perquè tal cosa no es repeteixi mai més. Així ho propago jo. Juliol 1963”. (Arxiu Comarcal del Bages. Fons Jacint Carrió i Vilaseca)\nCARTA DE JOAQUIM AMAT-PINIELLA A JACINT CARRIÓ\nLa segona carta és del 7 de gener de 1966 i l’escriu Amat-Piniella a Carrió. Amat li informa de la llei complementària de la BEG aprovada a Alemanya i li diu que ha estat a París, al III Congrés de la FEDIP (Federación Española de Deportados e Internados Políticos):\n“Estimat amic Carrió: També fa temps que el vull escriure, però allò de sempre: la feina, el temps, el deixar-ho sempre per a l’endemà... Després de rebre la teva, els remordiments esdevenen insuportables, i em decideixo.\nEn efecte, hi ha una Llei Complementària de la BEG que ha estat aprovada i publicada en el Butlletí de l’Estat alemany, però tal com assenyalava la Federació en la seva lletra, no és gran cosa. Sembla que les impressions recollides a París per l’amic López, que se’n podrà treure alguna cosa més del que diu la Llei, però la cosa està encara en curs de gestions i de consultes. No estranyis que en Pagès no hagi contestat la teva lletra fins ara. En rep tantes que per a contestar-les una per una necessitaria la jornada sencera o... una secretària. Hi ha en preparació una lletra circular que sortirà molt aviat, en la qual es concreta la posició del grup d’aquí. Com que hi ha temps, fins el 30 de setembre de 1966, el consell és esperar i veure els resultats de les gestions que els advocats de la FEDIP i de l’AMICALE estan fent. De tot se us informarà amb oportunitat.\nPer Tots Sants vaig ser a París per tal d’assistir al III Congrés de la FEDIP (la Federació). Tot va anar molt bé i es van tocar assumptes de molt interès. El que passa que per dir-ho per carta, és molt llarg i no en tindria prou amb una dotzena de fulls. M’agradarà que quan baixis a Barcelona m’ho diguis i vinguis a veure’m i a dinar a casa. Jo plego a les 3 de la tarda i ja no em cal tornar-hi al despatx, si no és per alguna feina extra. Això vol dir que dinaràs una mica tard, però podrem fer una sobretaula tan llarga com vulguem. Avisa’m, però, abans.\nA veure, doncs, si et decideixes. Amb molts records de tots per a tots, rep una ben forta abraçada del teu company de penes i fatigues”. (Arxiu Comarcal del Bages. Fons Jacint Carrió i Vilaseca)\nL’opinió de Jacint Carrió sobre la novel·la "K.L.Reich"\n5-3-1963. Important carta de Jacint Carrió al conegut dibuixant manresà Joan Vilanova i Roset, en què, a requeriment d’aquest, li fa saber la seva opinó sobre K.L.Reich, que acabava de sortir publicat. Carrió considera que, en escriure-la, Amat-Piniella, “ha complert un gran deure”, que l’obra “és una autèntica memòria viscuda i real” i que només hi troba a faltar referències de Gusen, el camp annex de Mauthausen on moriren més manresans, però que és lògic, perquè Amat no va estar en aquest camp. Carrió acaba recordant la promesa que feien “diàriament” els companys de captiveri que si sobrevivien ho explicarien “als quatre vents”. Pel seu interès transcrivim el text sencer:\n“Benvolgut amic. En resposta a la seva pregunta sobre la meva opinió referent a aquell llibre, he de contestar-li que en Joaquim Amat i Piniella ha complert un gran deure. Doncs K.L.Reich (Camp de Concentració de l’Imperi Alemany) no és una novel·la qualsevol o imaginària, és una autèntica memòria viscuda i real, sense exageracions, serena i verídica. Podria ésser un xic més completa si amb ella hi constessin les pàgines viscudes en el Camp de GUSEN i també perquè hi deixaren d’existir més Manresans. Però, en fi, ell no hi era i no pot explicar-ho. Per tant, podem estar satisfets de llur treball.\nHa complert amb la seva missió com a bon company en el camp i com a bon manresà, ja que amb aquest llibre posa a la llum ciutadana els mètodes d’un règim vergonyós. A l’ensems tributa un gran HOMENATGE ALS MÀRTIRS ESPANYOLS. Car, sense aquest llibre, aquest terrible fet hauria passat desapercebut per la majoria dels Espanyols.\nRecordo com si fos ara aquella promesa que ens fèiem diàriament els companys de Mauthausen i de Gusen, sobretot els Manresans: Els qui surtin d’aquí, que un o altre quedarà... que ho publiqui als quatre vents i als nostres familiars en particular què és el Nacionalsocialisme alemany PERQUÈ TAL COSA NO ES REPETEIXI MAI MÉS.\nEn espera d’haver complimentat els seus desitjos, quedant sempre a la seva disposició pels aclariments que vulgui a aquest respecte.\nEl saluda ben afectuosament\nJacint Carrió. S.V. de Mauthausen i de Gusen\nManresa, 5 de març de 1963”.\nEmotiu homenatge a Joaquim Amat-Piniella i als deportats als camps nazis (1985)\nUn dels moments en què es constatà l’estima que Jacint Carrió sentia envers Amat-Piniella fou en el solemne homenatge que la ciutat de Manresa va dedicar el 10 de maig de 1985 a l’autor de K.L.Reich i a tots els deportats. A les seves memòries, Carrió ho destaca com un dels moments més importants de la seva vida. Va intervenir-hi amb un discurs de record i agraïment envers els deportats i qualificà Amat-Piniella de “símbol que aixopluga tots els altres conciutadans nostres que van donar la vida per la llibertat i la democràcia”.\nL’acte, celebrat amb motiu del 40è aniversari de l'alliberament dels camps nazis, es féu al saló de plens de l'Ajuntament de Manresa i comptà amb un públic nombrós. Fou promogut per les organitzacions ERC, PSUC i Nacionalistes d'Esquerra i comptà amb el suport de l'Ajuntament de la ciutat i de Cine-Club Manresa. Consistí en una xerrada de Montserrat Roig i les intervencions de Jacint Carrió, Joan Mestres, president de l'Amical de Mauthausen, Simeó Selga, diputat al parlament de Catalunya i íntim amic d'Amat-Piniella, i l'alcalde de la ciutat, Joan Cornet. Presentà l'acte Josep Emili Puig en nom dels organitzadors.\nA les seves memòries, Carrió afirma que aquell acte va constituir “un dels moments més importants de la meva vida” i que va voler estendre l’homenatge “amb les meves paraules i la meva presència, a tots aquells manresans morts als camps d’extermini. Era un reconeixement que se’ls devia, un deute cap a unes persones que havien perdut la vida lluitant per la llibertat". Hi afegeix que “Hi vaig parlar emocionat però també profundament preocupat per l’esdevenidor”.\nJacint Carrió expressava també les bones impressions de l’acte en una carta que pocs dies després va escriure a la filla d’un deportat: “Al retornar a Manresa la Comissió Pro Homenatge ja ho tenia tot preparat, que culminà amb un acte a l’Ajuntament on vaig parlar molt emocionat així com la Roig, en Mestres i el diputat Dr. Selga. Va ésser més del què esperàvem. Per primera vegada la ciutat de Manresa ha estat a l’alçada que haurien d’estar tots els pobles”.\nAquí podeu llegir la intervenció de Jacint Carrió a l’acte celebrat a l’Ajuntament.\nL’acte va tenir un ampli ressò a la premsa local. Aquí podeu veure'n la crònica gràfica i periodística (Web de Joaquim Amat-Piniella).\nLA VEU DE JACINT CARRIÓ\nLes seves memòries\nEl llegat ideològic de Jacint Carrió\nJacint Carrió i Montserrat Roig\nDiscurs de Carrió en l’homenatge a Joaquim Amat-Piniella\nImatges de Mauthausen, amb notes de Jacint Carrió\nHomenatge de la ciutat de Manresa a Jacint Carrió i Vilaseca\nWeb de Jacint Carrió i Vilaseca. Tots els drets reservats


Exposició del Bestiari romànic elaborat per l’alumnat de 2n d’ESO al Centre social | INSTITUT CUBELLES\n← 3r d’ESO cap a la semifinal del XIV certamen nacional infantil i juvenil de lectura en veu alta\nConvocatòria de vaga d’estudiants per dijous 26 d’abril de 2018 →\nExposició del Bestiari romànic elaborat per l’alumnat de 2n d’ESO al Centre social\nPublicat el 30 març 2018 per Sònia Ruiz\nEl dimecres 4 d’abril, a les 18h, va tenir lloc la inauguració de l’exposició del Bestiari romànic elaborat per l’alumnat de 2n d’ESO. Aquesta exposició romandrà oberta al públic durant tot el mes d’abril en el Centre social de l’Ajuntament de Cubelles. Si cliqueu aquí, podreu accedir a un reportatge fotogràfic de l’acte d’inauguració.\nAquestes obres s’han elaborat dins la matèria de geografia i història, com a manera d’estudiar activament l’estil romànic. Dins d’aquesta matèria, a 2n d’ESO també es realitzen d’altres projectes relacionats amb l’Edat mitjana com és el projecte sobre el Camí de Sant Jaume.\nAquest article s'ha publicat dins de Comunicats i avisos i etiquetat amb exposició. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.