Artículos escritos por Maria García | Cadena SER\n18 de enero de 2021 Actualizado a las 11:18 CET\nArtículos escritos por Maria García\nLa principal línea d'investigació en la desaparició de la parella del Maresme és que hi havia la voluntat de fer desaparèixer el cotxe i el caiac però, de moment, no hi ha cap indici criminal. Les notes manuscrites de la noia trobades a dins del cotxe no són cap comiat. La recerca segueix avui i es centra a les aigües del pantà.\nCadena SER / Maria García\nTreuen de Susqueda el cotxe de la parella desapareguda\nEls equips de rescat han aconseguit treure del fons del pantà el vehicle però no hi ha cap rastre dels dos joves del maresme desapareguts des de dijous.\nBrahim Aallaa: "cap dels pares d'aquests nois volia que això passés"\nEl pare de Mohamed Aallaa, el jove de Ripoll que el jutge va deixar en llibertat dimarts, diu que el seu fill no ha fet res i que no va veure cap comportament estrany en els seus dos altres fills morts a Cambrils.\nVolien atemptar contra icones de Barcelona i havien comprat 500 litres d'acetona i claus per fabricar una bomba enorme.\nAnna Punsí / Maria García / Alberto Pozas\nRipoll / Madrid\nLa policia abat a trets l'autor de la massacre de Barcelona\nLa policia també va confirmar que, entre els morts a la casa d’Alcanar on s’acumulava una gran quantitat de bombones de butà per cometre un atemptat major, hi ha l’imam de Ripoll a qui es considera autor intel·lectual de la massacre. A la capital del ripollès Ajuntament i la Generalitat han fet el primer pas per intentar evitar la divisió.\nMaria García / Raül Muxach / Anna Punsí\nLloret colla més a les discoteques\nLes obligarà a acreditar que compleixen amb les mesures de seguretat, després que el cap de setmana un jove italià morís apallisat en un local del municipi.\nEls treballadors de les ambulàncies de Girona i l'Alt Maresme faran vaga indefinida i de 24hores. Enèssim fracàs en les negociacions amb l'empresa, Transports Sanitari de Catalunya. Aquest divendres tornaran a aturar la seva activitat al matí i a la tarda.\nLa discoteca St Trop espera reobrir avui\nL'Ajuntament la va clausurar cautelarment per deficiències en la seguretat, després de la mort d'un jove italià. Els seus responsables presentaran avui la documentació que faltava.\nEs compleixen les previsions d'ocupació aquest estiu a les comarques de Girona. Com és habitual, la Costa Brava concentra el gruix de les reserves amb el 90% de les habitacions ocupades.\nMor l'italià de 22 anys que va rebre una pallissa en una discoteca de Lloret\nEls Mossos acusen d'un delicte d'homicidi als tres detinguts com a pressumptes autors de l'agressió. L'Ajuntament de Lloret de Mar i la discoteca es personaran com acusació particular.\n8 M€ per millorar la seguretat de la C-66 entre Serinyà i Sant Ferriol\nTerritori estudia la construcció d'un tercer carril a la variant de Banyoles, el tram desdoblat entre Girona i la capital del Pla de l'Estany. També invertirà gairebé 8 M€ per millorar la seguretat entre Serinyà i Sant Ferriol.\nRaül Muxach / Maria García\nEls sindicats del transport sanitari no descarten endurir la vaga\nEls treballadors acusen l’empresa d’incomplir el que diu el concurs d’adjudicació del servei d'ambulàncies i a la Generalitat de no fer res per impedir-ho.\nMaria García / Raül Muxach\nMor en caure per un penya-segat a Lloret\nUn noi de 21 anys d'Àustria va morir a Lloret de Mar després de saltar una tanca i caure per un penya-segat de 10 metres d'alçada. Els mossos investiguen el cas però tot apunta que va ser una mort accidental.\n20 anys després de la seva reintroducció, ja hi ha llúdriga en un 65% de la conca de la Muga, un 80% de la del Fluvià i un 60% de la del Ter. És el resultat del quart estudi sobre la implantació d'aquest animal, que confirma les comarques de Girona com un dels principals refugis que té a Catalunya.\nCroada de Girona contra els bars que impedeixen descansar els veïns\nA la ciutat hi ha una desena de locals conflictius i se'ls reduirà l'horari d'obertura i l'espai a les terrasses.\n1.900 persones esperant plaça pública en un geriàtric\nEl Departament d’Afers Socials crearà 359 places públiques per a gent gran i persones amb discapacitat. L’objectiu és reduir una llista d’espera que, ara mateix, és de gairebé 2.000 persones.\nFirmen per salvar el Ter\nD'aquí a 10 anys, només el 30% del cabal del Ter acabarà sortint per les aixetes de Barcelona. Ara, l'aportació màxima pot arribar a ser del 70%. Les entitats ciutadanes que han liderat aquesta reivindicació històrica celebren l'acord però avisen que vigilaran que es compleixi.\nEls empresaris volen una connexió entre la MAT i Juià pactada amb el territori\nVolen un traçat respectuós amb el medi ambient i amb el vist i plau dels 5 municipis pels que ha de passar, que s’hi oposen.\nEl jutge aprova la venda d'embotits Casademont a un grup aragonès\nEl grup aragonès Costa ha comprat l'empresa d’embotits Casademont per 21 milions d'euros. La càrnica de Bonmatí va presentar un concurs de creditors fa unes setmanes afectada per un deute que pujava a 25 milions d’euros.\nInvestiguen la mort de 12 ànecs del Parc del Migdia de Girona\nEls animals van aparèixer morts ahir al matí i els Agents Rurals faran les analítiques per determinar la causa de la seva defunció\nLa unitat canina de Girona dobla les multes per tinença de drogues\nEls 6 primers mesos de l'any s'ha passat de 44 multes a 81. Fan ruta a l'interior dels autobusos i trens i per la zona de l'estació, on tenen detectat que sol haver-hi molt de tràfic de marihuana i haixix.\nDeutes que ofeguen\nMés de 2.000 famílies de Girona no poden pagar les despeses bàsiques de la llar per culpa dels deutes que arrosseguen i han de recòrrer a Serveis Socials\nEsborren 20 'graffitis' al dia a Girona\nL'Ajuntament ha de netejar unes 600 pintades cada mes i alerten que hi ha més brètols que escalen les vies del tren per deixar la seva empremt\nSalt reclama acabar amb la segregació escolar\nLa coordinadora d'AMPES exigeix a l'Ajuntament i a Ensenyament crear un pla educatiu per acabar amb realitats com aquesta: a les escoles públiques són immigrants el 70% d'alumnes, en canvi, a les concertades són el 10%\nBlindaran l'estadi de Montilivi\nNo s'hi podrà aparcar des de la mitja nit abans del partit. L'Ajuntament habilitarà dos aparcaments dissuassoris i un bus llançadora que unirà el centre i l'estadi cada set minuts\nLes cartes de les Galeries Dalmau i Dalí, Picasso i Miró\nL'ajuntament de Girona publica tot l'arxiu de les Galeries Dalmau, que inclou cartes d'artistes com Joan Miró, Salvador Dalí o Pablo Picasso, a més dels preus dels quadres o les exposicions que van organitzar\nEls decoradors demanen celeritat en les llicències d'obres\nL'entitat assegura que en alguns casos, com a l'Ajuntament de Girona, han d'esperar més de 6 mesos.\nPols de força de Sant Feliu de Guíxols al departament d'Ensenyament\nEl Consell Escolar atura la matriculació a les escoles fins que la conselleria torni a obrir la segona línia de P3 de l'escola Baldiri Reixach. Ensenyament diu que no és necessari.\nGirona ja té prou turistes\nL'Ajuntament creu que la xifra de visitants és idònia i no cal augmentar-la.\nMaria García / Jordi Corominas\n2.800 alumnes de secundària afronten la selectivitat\nEls alumnes amb necessitats especials tindran més temps per fer els exàmens. Aquest matí toca llengua catalana i castellana i a la tarda economia, química o dibuix tècnic.\nLa requalificació urbanística que va salvar el 'Sun Village' és il·legal\nEl TSJC anul·la el canvi urbanístic que va permetre legalitzar la quarantena d'habitatges i obliga a tornar a la situació del 2006. L'ajuntament de Palau-Savardera estudia com evitar l'enderroc del complex.\nGirona aprova la taxa tova d'aparcament amb l'oposició en contra\nERC, CUP, PP i C's critiquen a l'equip de govern perquè no diuen ni quin aparcament passarà a ser de pagament ni quan ho faran.\nSegona oportunitat per Aigües de Vilajuïga\nLa farmacèutica Grífols ha decidit comprar l'empresa centenària amb el compromís de mantenir el negoci i de modernitzar les instal·lacions.\nEl Girona i l'Ajuntament es preparen pels canvis que comportarà tenir l'equip a primera divisió. A l'estadi, es remodelaran els accessos i s'instal·larà una nova graderia per augmentar l'aforament entre 2.000 i 3.000 persones\nMaria García / Jordi Corominas / Raül Muxach\n"No estem de passada"\nEl president del Girona FC diu que no han pujat a Primera Divisió per estar-hi només un any. "No hi estem de passada, treballarem per ser millors i per ser molts i molts anys"\nMaria García / Raül Muxach / Jordi Corominas\nEl Banc d'Aliments de Girona alerta que no cobreix tota la demanda i fa una crida a augmentar les donacions. Ara mateix, la recaptació només arriba als 280 grams de menjar per persona i dia; una quantitat totalment insuficient.\nViggo Mortensen i Marlango a l'Aphònica\nEncapçalen un cartell en el que també hi ha Gemma Humet, Andrea Motis & Joan Chamorro Quartet o la Iaia entre molts d'altres. Del 30 de juny al 2 de juliol s'oferiran 24 espectacles i una vintena d'activitats en diferents espais de Banyoles.\nApareix un tros del mur de l'antic barri medieval de l'Areny de Girona\nFins ara només hi havia referències escrites d'aquesta construcció que protegia la zona de les crescudes de l'Onyar.\nGirona posa a lloguer els primers 29 pisos d'ús expropiat\nL'Ajuntamet calcula que a principis del 2018 ja tindrà les claus per llogar-los a famílies en situació de vulnerabilitat.\nSón els professionals que fixen els preus de les assegurances o indemnitzacions. I el col·legi de Catalunya diu que en falten com a mínim un centenar. Per exemple, a Girona, només hi ha dos actuaris en tota la demarcació.\nUna feina per escapar del maltractador\nLa xarxa de dones de Girona proposa que les víctimes que depenen econòmicament del seu maltractador puguin accedir a una oferta de treball si el denuncien. Moltes no denuncien per por.\nGirona diu que 'Temps de Flors' té un volum de visitants assumible\nUnes 250.000 persones han visitat el ‘Girona Temps de Flors’, una xifra assumible segons l'Ajuntament, que sí que reconeix que s'han de reduir les cues.\nTerritori donarà eines als apicultors per aturar la vespa asiàtica\nLa coselleria de Territori proporcionarà vestits protectors i 500 trampes a l'associació d'apicultors gironins per intentar matar la vespa asiàtica. Només aquest any, l'entitat ha trobat 680 reines mares, el doble que al 2016.\nLa torre de Babel, a Lloret\nA Lloret de Mar hi ha una escola que té 500 alumnes de 35 nacionalitats diferents i la Generalitat no la considera de màxima complexitat. Ensenyament diu que tindrà la dotació que faci falta.\nAugmenta el nombre de persones grans que estudien a la UNED per plaer\nLa majoria són jubilats que comencen una carrera per plaer. També ha crescut el nombre de matriculats que tenen entre 30 i 40 anys que volen trobar altres sortides laborals.\nPla de xoc per evitar que punxin la llum a la plaça Joan Tutau de Figueres\nL'Agència de l'Habitatge de Catalunya instal·larà alarmes en dos edificis ocupats de la ciutat per evitar que punxin els comptadors de la llum.\nEs dobla el nombre de mares donants de llet materna\nEn un any han passat de 29 a 71. Salut recorda la importància de donar llet perque els nadons prematurs la necessiten per desenvolupar-se correctament.\nGirona i Xile, units pels videojocs\nLa UdG i la Universitat de Talca, a Xile, uneixen esforços per oferir una doble titulació en videojocs. Els estudiants de les dues universitats podran triar si acaben el grau a Girona o a Xile. Calculen que, cada any, entre 2 i 5 alumnes triaran aquesta modalitat.\nTindrà preu a l'estiu\nEls edificis del Parc Científic i Tecnològic de la universitat de Girona tindran preu de venda aquest estiu. Sortirà a mitjans de juliol. Primer cal que l'administrador concursal acabi el pla de liquidació i respondre les al·legacions que s'hi puguin presentar.


Un urbanisme centrat en el veí\nLes obres, sobretot en la via pública, són la part més visible del treball d'Urbanisme: són necessàries i milloren la qualitat de vida dels veïns, però generen molèsties. No obstant això, no totes les obres són iguals ni seguixen els mateixos criteris: cal distingir entre les que decidix l'Ajuntament i les que realitzen empreses proveïdores de serveis. Això el podem comprovar en els últims mesos amb exemples com l'asfaltat de diferents carrers o l'actuació en l'avinguda València.\nEn les obres de millora promogudes per l'Ajuntament, totes les decisions estan a càrrec dels polítics i tècnics locals: ordre de les obres, dates d'execució, empresa contractada i qualsevol problema tècnic.\nExemples d'obres municipals són les de millora de l'accessibilitat, que es programen per zones i es realitzen al llarg de l'any; l'asfaltat dels carrers i camins, també plantejat per zones; l'adequació de parcs i jardins, per a adaptar-los a les noves normatives; o el manteniment dels edificis públics.\n«Ja tenim projectades les obres de rebaixe de voreres en la zona de Mallaeta, per a millorar l'accessibilitat i començarem el treball a l'octubre», apunta Elena Camarero, regidora d'Urbanisme. «També està en marxa el projecte de remodelació de dues pistes del Poliesportiu Municipal, una d'elles coberta. Amb este projecte es facilita a més la futura construcció d'un carril bici en el camí Mangraners».\nD'altra banda, hi ha obres que les promouen empreses subministradores com Iberdrola, Aigües de València, Telefónica… Estes obres també suposen una millora dels serveis per als usuaris, però en elles l'Ajuntament no intervé directament, sinó que únicament concedix la llicència i establix la garantia pertinent amb la finalitat de restaurar els possibles desperfectes que ocasione l'obra.\nUn exemple d'este tipus és la que ha realitzat Iberdrola en l'avinguda València, consistix a renovar el cablejat subterrani de mitjana tensió entre diferents centres de transformació. Estes obres han afectat els carrers Santa Teresa, Font de Mora, Sant Isidre, Nord i, especialment, avinguda València.\n«En el cas de l'avinguda València, Iberdrola va depositar una fiança de més de 40.000 euros com a garantia de la correcta execució de l'obra», continua la regidora. «Si una vegada complits els terminis fixats no es finalitzara correctament l'obra, l'Ajuntament podria fer-lo directament, executant la garantia sense cost afegit per a les arques municipals».\nParal·lelament, continua l'asfaltat de carrers: ja estan finalitzats els d'avinguda Catalunya, carretera Barcelona, avinguda Font de Mora, avinguda Mancomunitat, Santa Teresa i 9 d'octubre. I a l'octubre és el torn del polígon Camp Aníbal, l'avinguda Retor EmilioBayarri i el camí Ullals.\n«A estes obres se sumarà l'actuació en el camí Assegador, on es reposarà el mur de la séquia per a poder obrir-la de nou al pas de vehicles, esta obra depén la Conselleria d'Agricultura, que assumix el 100% del cost del projecte», finalitza Elena.\nI, finalment, al setembre s'han représ les obres del pont sobre el barranc, que van estar parades per problemes amb el subministrament del material. Resolt el subministrament, les obres ja estan en marxa amb el compromís de l'empresa de tindre-les llistes a la fi del mes de novembre.


Apartament amb piscina a prop de la platja. Terrassa. Wifi. Pàrquing\n› Llafranc y Calella › 1CB A2 - Acollidor apartament en una zona molt tranquil·la amb jardí i piscina comunitària a prop de la platja de Calella de Palafrugell\nAcollidor apartament a pocs minuts caminant de la de la tranquil.la platja de Calella de Palafrugell, una de les més boniques de la Costa Brava!\nCapacitat màxima per a 3 persones.\nIdeal per gaudir d'unes vacances en família sentint-te com a casa!\nPetita però acollidora terrassa amb taula per a 3 persones per gaudir d'esmorzars i menjars a el sol amb vistes a la piscina. Saló amb sofà llit per a 1 persona, Tv i taula de menjador.\nCuina amb tots els estris, inclosos coberts, paelles, nevera, forn i microones.\nDisposa d'una habitació amb 2 llits individuals (90x190cm) i 1 bany amb dutxa.\nApartament a la planta baixa.\nForma part d'una bonica zona comunitària a l'aire lliure amb una gran piscina i àmplia zona enjardinada. Ideal per a famílies amb nens.\nAparcament exterior per a un cotxe inclòs en el preu.\nRentadora comunitària (cost no inclòs).\n- Llençols i tovalloles no estan incloses. Cost 8 euros/persona/llençols i\n- Bressol i trona: 5 euros/dia/bressol, 5 euros/dia/trona\nNombre de registre turístic: HUTG-012853-61\nbotiga d'alimentació - Distancia Supermercado a 500 m\n08/07/2022 € 419\n22/07/2022 € 443\n19/08/2022 € 572\n26/08/2022 € 467\n02/09/2022 € 266\n16/09/2022 € 217\ndes de € 129 /setmana


La pols de desert de l'Gobi determina la qualitat de l'aire de la Xina | Meteorologia en Xarxa\nCiutat de Beijing (Xina)\nEn els últims temps són diversos els països les ciutats respiren aire contaminat. Barcelona o Madrid són només algunes d'elles, però el cas de la Xina és especialment alarmant: segons l'Organització Mundial de la Salut (OMM), cada any moren al voltant de 1,6 milions de persones per causes relacionades amb la contaminació.\nCuriosament, la qualitat de l'aire d'aquesta part de el món està determinada per la pols de l'desert de l'Gobi, Segons revelen un equip d'investigadors de l'Laboratori Nacional de el Pacífic Nord-oest (PNNL, per les sigles en anglès) i de la Institució Scripps d'Oceanografia a la Universitat de Califòrnia que està a San Diego.\nper al estudi, Que ha estat publicat a la revista »Nature», els científics van combinar dades històriques i models informàtics. A l'analitzar els resultats van poder descobrir que la reducció de la pols natural que és transportat des del desert de l'Gobi al centre i el nord de la Xina provoca un augment de l'smog en l'orient xinès.\nPel que sembla, les partícules de pols de l'desert ajuden a desviar la llum de el sol. Si hi ha una quantitat menor de partícules, el terra està més calenta del que és habitual i l'aigua, més freda, el que redueix la diferència de temperatura a l'hivern entre el mar i la terra. Això fa que el vent bufi amb menys intensitat, així que l'aire es queda »estancat».\nSi bé es tracta d'una reducció de només 0,16 quilòmetres per hora, aquest canvi té un efecte important en el clima i, també, en la qualitat de l'aire a l'est de la Xina. A Pequín ja fa tres anys lliurant una guerra contra la pol·lució.\nAquest és un estudi molt interessant, no només per al país oriental, sinó també per a tots aquells que estan afectats per la contaminació antropogènica, ja que demostra que tot està connectat, d'alguna manera o d'una altra.\nL'smog és un problema molt greu que tots els governs haurien de prendre seriosament perquè els ciutadans puguem seguir respirant un aire net.\nRuta completa cap a l'article: Meteorologia en Xarxa » Meteorologia » Ciència » La pols de desert de l'Gobi determina la qualitat de l'aire de la Xina\nEl canvi climàtic reverdeix a l'Antàrtida


La vallera Carme Lledó va jugar la final del torneig Champions Bowl sub-14 - Diari Serpis\nLa vallera Carme Lledó va jugar la final del torneig Champions Bowl sub-14\nLa vallera Carme Lledó va perdre aquest passat dissabte la final del torneig Champions Bowl sub-14 davant Carmen Fernández pel marcador de 6-4 i 6-0 en les pistes del València Tenis Center.\nLledó inicia el partit amb molta seguretat de si mateixa i s’arriba als 4 iguals on el seu rival li trencaria el servei i obtindria la primera mànega. Ja en el segon set la pupil·la de Doro Martínez es va ensorrar i la seua rival l’infringiria un sever 6-0. De totes maneres la tenista vallera es proclama subcampiona i té serioses opcions de jugar la fase final sempre que guanye algun torneig d’aquest circuit.\nLa Champions Bowl és un torneig semblant a l’Orange Bowl que es disputa a Miami no obstant això la Champions aglutina més categories, ja que va des dels nou anys fins als setze\nArticle anteriorIncendi al Centre de Salut de Corea a Gandia\nArticle següentJornades de política social per a la Gent Major


Protagonitzaran xerrades i tallers en el marc del projecte Ciutats Defensores dels Drets Humans, que inclou 10 municipis catalans\nSabadell serà un dels 10 municipis de Catalunya que al mes d’abril comptarà amb la presència de dues persones de reconegut prestigi en la defensa dels drets humans. D’aquesta manera es donarà a conèixer la seva tasca, a més de conscienciar la ciutadania sobre la importància d’aquests drets i la necessitat d’aconseguir un major suport internacional en la seva defensa.\nSílvia Berrocal farà una xerrada el 9 d’abril, a 2/4 de 12 del migdia, adreçada a l’alumnat de 3r d’ESO de l’Institut Sabadell. Berrocal és gestora comunitària a Apartadó (Colòmbia) i membre de la Fundación Forjando Futuros i de la Corporación de Víctimas Sobrevivientes del Conflicto en Urabá - Visionando la Paz (COMUPAZ).\nMare d’una de les persones assassinades per les FARC a la matança al barri obrer La Chinita, ha participat activament en les negociacions de pau entre les FARC i l’executiu colombià a l’Havana. Aquest compromís li ha comportat amenaces per a la seva seguretat. Per això, des del novembre, es troba a Catalunya en el marc del Programa Català de Protecció de Defensors i Defensores dels Drets Humans.\nDimir Viana oferirà dues xerrades taller sobre Les arts i el reciclatge per al dret al medi ambient i el dret a la vida digna. El 10 d’abril, a les 6 de la tarda, al Centre Cívic de Can Rull, i l’11 d’abril, també a les 6 de la tarda, al Centre Cívic de la Creu de Barberà. Les dues xerrades s’adrecen a joves i les coordinen els espai joves de la ciutat.\nA més de Sabadell, hi haurà activitats a Caldes de Montbui, Cornellà de Llobregat, Mataró, Mollet del Vallès, Reus, Rubí, Sant Feliu de Llobregat, Vilafranca del Penedès i Vilanova i la Geltrú amb altres persones destacades en la defensa dels drets, com Chema Caballero, Patricio Vindel, Yolanda Oquelí i Edilberto Daza.\nLa visita s’emmarca en el projecte Ciutats Defensores dels Drets Humans, que des de 2013 organitzen diferents municipis catalans i que consisteix en nombroses propostes de sensibilització sobre el paper dels defensors dels drets humans, persones que posen en risc la seva seguretat i la seva llibertat per denunciar-ne vulneracions. Aquest és un projecte organitzat conjuntament pel Fons Català de Cooperació al Desenvolupament i la Comissió Catalana d’Ajuda al Refugiat, amb la participació de l’Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament, l’Àrea Metropolitana de Barcelona i l’Institut de Drets Humans de Catalunya.\nCategories: Cooperació, Gènere, feminismes, LGBTI, Drets de la ciutadania, Drets Civils i Gènere\nWeb ciutats defensores dels Drets Humans


La Renaixença del panteó reial de Catalunya | Associació Cultural Vibrant\nAny 1935: s’acompleixen 100 anys des de la desamortització de Mendizábal i la fi de l’activitat monàstica a Santa Maria de Poblet. Tot i això, l’esforç i la determinació al llarg de la vida d’una persona donen els seus fruïts i Poblet està de celebració: retornen al monestir les despulles de Carles, Príncep de Viana, en el que fou un acte de vertadera reafirmació nacional.\nUns anys abans, però, i des del 1835, el monestir de Poblet era un cadàver. El que havia estat la gran joia de la Corona Catalana des de temps de Ramon Berenguer IV, nucli d’un dels senyorius més grans de Catalunya i lloc de repòs de tant gloriosos nobles i reis nostres es trobava en un estat de decadència i abandó absoluts. Consumada la desamortització i la fi de la vida monàstica, nombrosos saquejadors van assaltar Poblet a la cerca de tresors, trencant els sarcòfags reials i deixant per terra les despulles dels reis Jaume el Conqueridor, Pere el Cerimoniós, Joan el Caçador i les seves esposes.\nL’avarícia, l’anticlericalisme i la negligència dels governs espanyols -i les seves respectives autoritats locals- van permetre que el monestir fos legalment saquejat, amb els pretextos de la cerca de tresors amagats pels monjos i l’ús de les runes com a pedrera. Parets esquerdades, sostres caiguts, plantes i runa arreu: el vestigi de l’esplendor de temps passats es trobava despullat i indefens davant l’implacable acció de la natura.\nRunes del monestir de Poblet, Josep Salvany (1917)\nFou el dia 2 de juliol de 1870 quan es sembrava la llavor del ressorgiment de Poblet.\nTres joves brillants volen reconstruir Poblet\nJosep Ribera és un jove amb gran talent per la creació literària i captivat pel moviment intel·lectual que és la Renaixença. Aquest, coneixedor de la tragèdia de Poblet, porta allà d’excursió als seus amics de batxillerat de Reus: Antoni Gaudí i Eduard Toda. Els tres joves queden impactats per l’estat decadent del monestir i estan determinats a actuar, impulsant un projecte de captació de fons per tal de reconstruir Poblet.\nAntoni Gaudí s’encarregaria de la part arquitectònica: reforç dels fonaments, bastiment de nous murs i parets, reconstrucció de terrats i voltes…\nJosep Ribera s’encarregaria de recollir i narrar la història de Poblet, cercant remoure la consciència popular i sumar gent i recursos a la causa. La mort dels seus pares, però, el dugueren a continuar els seus estudis de batxillerat a casa del seu oncle, a Almeria, motiu pel qual abandonà prematurament el projecte.\nEduard Toda, de 15 anys, i protagonista d’aquesta història d’èxit, fou qui assumí la funció propagandística i de gestió, recopilant informació de l’indret i publicant el seu primer llibre: Poblet, descripción histórica (1870), la venda del qual havia de servir per finançar les primeres despeses del projecte.\nPlànol de Poblet encarregat per Toda a Gaudí (1870). Extreta del documental Les 7 vides d’Eduard Toda\nFou un projecte juvenil on els joves, amb gran empenta però escassa experiència, estimarien les despeses materials i de sous del projecte i contactarien amb personalitats i administracions a la recerca de finançament. Aquell mateix any, però, Toda marxa a Madrid a estudiar la carrera de Dret, tutelat pel seu oncle i polític de confiança de Castelar, Josep Güell. Des d’aquest moment, es posa en marxa l’exitosa carrera diplomàtica de Toda, que el durà a Macau, El Caire, L’Alguer, Hèlsinki i, ja com a gerent per la naviliera basca Sota y Aznar, a Londres.\nAquella experiència primerenca amb Poblet va deixar empremta en els tres joves, a més d’una inoblidable amistat que es reflecteix a les publicacions que formen part del seu llegat: les biografies d’Antoni Gaudí, la publicació de Recuerdos a la revista andalusa La Campana que Ribera dedica a Toda i el llibre que n’Eduard escriu, ja des d’Escornalbou el 1930, El Doctor Joseph Ribera y Sans.\nL’incombustible projecte de l’Eduard Toda\nTot i que el jove diplomàtic havia publicat i investigat el passat de Poblet, dispers en arxius històrics i publicacions diverses entre els anys 1883 i 1885, no és fins l’any 1918 quan Toda retorna definitivament a Catalunya i s’estableix a l’antic monestir d’Escornalbou que, onze anys abans, ell havia adquirit i restaurat a l’estil d’un castell d’estil anglès.\nDes d’allà, desenvolupa una gran tasca de reconstrucció cultural que, pel que afecta a Poblet, implica la reunió d’un gran i valuosíssim fons documental, entre el que destaca la Historia del Real Monasterio de Poblet (1746) de Jaume Finestres i aproximadament un centenar de volums de la biblioteca donada a Poblet per Pere Antoni d’Aragó el segle XVII. Toda, l’any 1920 s’incorpora a la Comissió de Monuments de la província de Tarragona i intervé decisivament, des d’aquesta institució, en la declaració de Poblet com a monument nacional el juliol de 1921, després de la visita d’Alfonso XIII.\nBiblioteca d’Eduard Toda al monestir-castell de Sant Miquel d’Escornalbou (M.Hist.Cat)\nFruit de la seva devoció cap a l’estudi de Poblet, Eduard Toda publica dos llibres: Curiositats de Poblet (1922) i Estudis Pobletans (1925), a més d’una gran quantitat d’articles (uns 40) a diferents revistes i diaris.\nEn Toda a Poblet\nEl fet que marca el tret de sortida definitiu a la reconstrucció de Poblet és la creació, el 14 de juny de 1930, del Patronat de Poblet, impulsat i presidit per Eduard Toda. Amb 75 anys i la determinació de veure el ressorgiment d’un dels espais simbòlics de la Nació Catalana, passa a viure a la Casa del mestre de novicis del monestir, des d’on dirigirà les tasques de reconstrucció de tant ambiciós projecte que incubava des de petit.\nArticle “Reconstrucció de Poblet” (1935). Font desconeguda\nÉs molt important considerar que Toda ha estat i, als seus 75 anys continua essent, un romàntic: intel·lectual de la Renaixença catalana fortament influenciat pels seus grans amics Víctor Balaguer i Marià Aguiló. Per a ell suposa una gran fita la recuperació del que fou en temps passats la síntesi de la Corona Catalana i vol recuperar Poblet “no només en l’aspecte material sinó també en l’espiritual”. Això suposa la recuperació de la biblioteca del monestir, la compilació del saber del passat, l’expansió i el poder de Catalunya en la seva etapa d’esplendor: Toda arribarà a formar una biblioteca a Poblet amb més de 10 000 volums, segons relata l’historiador Joan Ruiz i Porta.\nPel que fa a la restauració del complex monàstic, l’activitat de Toda gira entorn a la captació d’ajuts per finançar les obres de neteja (desenrunament) i reconstrucció, a més de canalitzar l’assessorament i col·laboració d’alguns dels contactes que havia anat fent des de la seva tornada a Escornalbou: el prof. Jordi Rubió i Balaguer, el mossèn Jaume Barrera, els historiadors Agustí Duran, Francesc Martorell, Antoni Rovira i Virgili, Ferran Soldevila… i arquitectes com Jeroni Martorell, Josep Puig i Cadafalch i Cèsar Martinell. També comptarà amb l’inestimable suport econòmic del col·leccionista Lluís Planidura, a més de la seva pròpia fortuna personal que en ocasions, inverteix en el monestir (consta que Toda, en acabar la Guerra Civil, havia acabat arruïnat i ven el monestir d’Escornalbou per cobrir despeses).\nEduard Toda, amb els treballadors en la restauració de Poblet, pels volts del 1932. (Col·lecció privada de l’Espluga de Francolí)\nEl 1935, ja amb les tasques de recuperació avançades, Toda publica la memòria del Patronat de Reconstrucció de Poblet: Obres realitzades de 1930 a 1934 pel Patronat del Monestir, on recull els avenços del projecte i adjunta un extens reportatge fotogràfic amb la clara finalitat d’aconseguir fons addicionals per a les tasques de reconstrucció. També va ser aquest any que publica La Destrucció de Poblet, un llibre on relata l’espantós segle del Poblet sense monjos, abandonat als saquejadors i cercadors de tresors. Amb un marcat caràcter romàntic, publica també el 1935 Panteones reales de Poblet.\nFou també aquest any en el qual organitzà actes memorables per tal d’assentar definitivament els fons necessaris per culminar amb la restauració del monestir: el retorn de les despulles de Carles de Viana, l’emissió d’un cicle de conferències radiades per l’arrelada Ràdio Associació de Catalunya amb notables oradors com Manuel de Montoliu, Ramon d’Alòs-Moner, Joan Amades i un llarg etcètera, a més dels col·laboradors anteriorment esmenats. Toda també organitzà nombroses visites turístiques a Poblet (mobilitzant autocars) i la venda de postals.\nGuerra Civil, renaixement de Poblet i mort d’Eduard Toda\nEn esclatar la guerra civil, l’activitat a Poblet minvà a causa de l’escassetat de recursos econòmics i l’anticlericalisme present dels comitès revolucionaris. Tot i això el gran respecte dels pobles de la Conca de Barberà cap a Eduard Toda, permeté a aquest seguir amb les tasques de recuperació del monestir, a més de salvaguardar el patrimoni i protegir eclesiàstics com fou el seu amic i cardenal Francesc Vidal i Barraquer.\nComptà amb el suport de la Generalitat a través del conseller de Cultura Bonaventura Gassol, també amic seu qui “ordena a tots els alcaldes i prega als militants del Front Popular que li donin totes les facilitats que li sien necessàries”.\nFinalment i ja acabada la guerra l’any 1940, la reconstrucció de Poblet culminava amb la recuperació de la vida monàstica cistercenca, amb l’arribada dels primers quatre monjos italians. Toda, ja amb 85 anys d’edat, cultivà bones relacions amb ells i els garantí unes bones condicions d’acollida. Malauradament, la primavera de l’any següent, Toda emmalaltí greument de pneumònia i va morir a la seva residència a la Casa dels novicis de Poblet el 26 d’abril de 1941.\nEls primers quatre monjos cistercencs que retornen al monestir de Poblet (1940)\nEduard Toda, que havia assolit el seu desig de restablir el monestir de Poblet, respectant la màxima del seu fundador d’ésser “ferment de fe i civilització” deixava el nostre món i era enterrat en lloc sagrat, a l’antic cementiri de monjos, rere la capçalera del temple de Poblet en una cerimònia multitudinària el dia de la festivitat de la Mare de Déu de Montserrat.\nTot i això, el context franquista i l’anticatalanisme imperant va fer que el llegat de Toda caigués ràpidament en l’oblit. Eduard Toda, el redescobridor del catalanisme de l’Alguer, el pare de l’egiptologia catalana i, finalment, el reconstructor del panteó Reial de Catalunya.\nTomba d’Eduard Toda a Poblet\nEduard Toda Güell i Poblet (Gener Gonzalvo i Bou, 2016)\nLa mort d’Eduard Toda a Poblet l’any 1941 (Gener Gonzalvo i Bou, 2001)\nEduard Toda i Güell, Ideologia i Escriptura (1855-1941) (Jordina Gort Oliver, 2003)\nA principis del segle XX, concretament el 17 de desembre de 1903 els germans Wright donaven el tret de sortida al vol a motor amb el seu Flyer I, que va enlairar-se 12 segons a la platja de Kitty Hawk, a Carolina del Nord. L’interès per l’aviació es desferma arreu


Campions de Catalunya de 4a Categoria de pàdel! – Club Natació Terrassa\nFeb 18, 2020 Jaume Vidal General, Secció de Padel\t0 comments campionat catalunya pàdel 4a categoria\nL’equip masculí A de pàdel guanya el Campionat de Catalunya de 4a Categoria\nL’equip masculí A de pàdel va proclamar-se campió de Catalunya de 4a Categoria en la competició que va celebrar-se el cap de setmana passat a les instal·lacions de la Penya Arlequinada de Castellar del Vallès. Aquest èxit li proporciona l’ascens a 3a Categoria.\nEl CN Terrassa va batre el Tarragona Pàdel Indoor en la gran final. Els altres dos equips que van pujar de categoria van ser el Tot Pàdel Bages i el conjunt amfitrió, la Penya Arlequinada.\nL’aleví A de futbol s’ha proclamat campió de lliga de Segona Divisió del grup 12 a falta de quatre jorn...


Agafa el text que has desat a la unitat 2. És una narració. [...] | Recurso educativo 520204 - Tiching\nAgafa el text que has desat a la unitat 2. És una narració. Llegeix el teu escrit i contesta les preguntes: S'entén bé? Et sembla que es pot millorar alguna cosa? Completa'l amb descripcions de llocs i personatges. Pots ampliar el teu text incloent-hi diàlegs. Millora'n també la puntuació. Recorda el que, durant el curs, has treballat sobre la coma i el punt i a part. Finalment, revisa'n l'ortografia. [...]\nAventura`t amb l`ortografia 2


El ”Pla de simplificació normativa 2016-2017” premi especial del jurat als Premis Alfons Ortuño 2018. Portal Jurídic de Catalunya. Generalitat de Catalunya\nPortal Jurídic > El ”Pla de simplificació ...\nEl ”Pla de simplificació normativa 2016-2017” premi especial del jurat als Premis Alfons Ortuño 2018\nAnit es van lliurar els Premis Alfons Ortuño 2018 en un acte celebrat al nou Espai Bital del Centre de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació.\nEl projecte ”Pla de simplificació normativa 2016-2017” liderat per l’Àrea de Millora de la Regulació del Departament de la Presidència, en el qual ha col·laborat el Portal Jurídic de Catalunya, va obtenir un premi especial del jurat “per la seva envergadura i l’esforç per revisar la vigència de les normes acumulades al llarg del temps”.\nEls Premis Alfons Ortuño, convocats cada dos anys per l'Escola d'Administració Pública de Catalunya, premien projectes implantats d’innovació i bones pràctiques a les administracions públiques catalanes.\nEn aquesta quarta edició s’han presentat vint-i-una candidatures per part de diversos departaments de la Generalitat de Catalunya, entitats supramunicipals i ens locals de Catalunya, en les categories ‘Transparència, bon govern i qualitat’, ‘Desenvolupament d’equips i de persones’, ‘Organització, processos i gestió econòmica’ i ‘Serveis finalistes’. Els projectes guardonats han estat:\n-Categoria 1 Organització, processos i gestió econòmica\nPrimer premi Traçabilitat GPS de la gestió de les dejeccions ramaderes en temps real, del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació.\nAccèssit Transformació de l’Oficina de Registre en una Oficina d’Assistència en Matèria de Registre, de l’ Ajuntament de Sant Feliu de Llobregat.\n-Categoria 2 Transparència, bon govern, avaluació i qualitat\nPrimer premi Portal d’informació econòmica i de serveis locals, de la Diputació de Barcelona.\nAccèssits Pla de difusió d’indicadors de contractació pública mitjançant visors i mapes Interactius (VIMI); Eina Sobre Digital, tots dos projectes del Departament de la Vicepresidència i d’Economia i Hisenda.\n-Categoria 3 Desenvolupament d’equips i persones\nPrimer premi L’aplicació FGC Approp, del Departament de Territori i Sostenibilitat.\n-Categoria 4 Serveis finalistes\nPrimer premi Subministrament de dades gràfiques de les explotacions agràries de Catalunya, del Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació.


Estudien la digitalització del comerç de Llagostera, Vidreres i Hostalric - Diari de Girona\nLa Diputació encarrega una anàlisi pilot a la Universitat de Girona per determinar les possibilitats d'impuls del comerç de proximitat a les comarques gironines L'informe, basat en entrevistes a clients i comerços, detecta interès però manca de recursos i de formació per afrontar la transformació\np.t.v. 27.11.2019 | 00:04\nJordi Camps, amb la professora Andrea Bikfalvi. diputació\nJordi Camps, amb la professora Andrea Bikfalvi.\nLa Càtedra Cambra de l'Empresa familiar de la Universitat de Girona proposa la creació, en un futur, d'una plataforma de comerç digital que impulsi la venda de proximitat als municipis gironins. Per avançar cap a aquest objectiu i conèixer-ne els punts forts i febles, el servei de Promoció i Desenvolupament local de la Diputació ha encarregat i coordinat un estudi pilot sobre tres municipis, Hostalric, Llagostera i Vidreres, que ha realitzat la càtedra i dins el qual s'han consultat les inquietuds dels comerciants i els hàbits de consum dels clients.\nUna de les coautores del treball és la professora d'Organització d'empreses de la UdG Andrea Bikfalvi, qui va considerar que «elaborar estudis d'aquest tipus genera expectatives i prepara». Una valoració que s'ajusta al fet que, tot i haver-hi experiències digitals positives com ara l'ús de la xarxa social Instagram o la comunicació amb els compradors a través de WhatsApp, encara hi ha molta feina per fer tant en formació com en dotació de recursos.\nAndrea Bikfalvi va presentar ahir l'«Anàlisi per a la dinamització del teixit comercial» acompanyada del diputat delegat de Promoció i Desenvolupament econòmic local i alcalde de Vidreres, Jordi Camps. Aquest va descriure el comerç local com a «eix vertebrador dels municipis, enriquint la cohesió i la convivència ciutadana»; alhora que va advertir de la necessitat de buscar formes d'augmentar la competitivitat davant «la complexitat del moment actual, marcat per la crisi i els canvis en els hàbits de compra».\nPel que fa a les entrevistes fetes a 22 establiments dels tres pobles, Bikfalvi va destacar que «hem descobert que el comerç està a les xarxes socials, hi ha certa efervescència d'Instagram i WhatsApp, i té la web actualitzada».\nDe les seves respostes es desprèn que «veuen clar que l'èxit del negoci està en el conjunt del producte i el servei», però troben «dificultats per replicar el servei» en l'entorn digital, ja que un dels hàndicaps és que els seus coneixements en aquest àmbit són limitats. Si bé reconeixen oportunitats –com ara la creació de canals per vendre productes específics–, també expressen dubtes relacionats amb el transport, la durabilitat dels productes, les ofertes, el sistema de pagament, l'horari de les comandes o la petjada que deixen els comentaris en el context digital. Bikfalvi va apuntar que l inquietud general gira al voltant de «com compaginar el comerç tradicional amb l'on-line».\nPel que fa als clients enquestats, el 80% va dir que havia comprat a la botiga tradicional durant l'últim mes i el 77%, que hi va gastar més, i el 56% va explicar que compra més en botigues en línia ara que fa dos anys. En els comerços de sempre, el més comprat és alimentació, begudes o productes de la llar; mentre que l'allotjament, els espectacles i el transport solen adquirir-se per internet.\nEls autors van plantejar la creació d'una plataforma digital que agrupi les botigues de cada poble, «capaç de generar confiança, en la qual el client trobi el que busca i finalment opti per comprar» –va dir Bikfalvi. La doctora, que va aclarir que l'estudi no és extrapolable a altres poblacions, va especificar que caldria una aplicació mòbil, una web i un equip de suport. També va recomana repetir-ho més endavant per valorar els canvis en els hàbits de compra i «subvencions per millorar les expectatives del petit comerç».


FESTES DE MOROS I CRISTIANS D'ALCOI: JUAN ANDUIX SANT JORDIET 2016 I PROCESSÓ DEL CORPUS CHRISTI\nJUAN ANDUIX SANT JORDIET 2016 I PROCESSÓ DEL CORPUS CHRISTI\nJuan Anduix Martínez, de la Filà Asturianos, va ser designat com a nou Sant Jordiet de les Festes de Moros i Cristians 2016 durant l'Assemblea General Ordinària de l'Associació de Sant Jordi, celebrada el 4 de juny.\nL'anterior Sant Jordiet, Mauro Alcaraz Gisbert, va protagonitzar els moments de nervis previs a l'extracció de la bola. Els primers intents van ser fallits perquè les boles van caure de dins del bombo de dos en dos. La bola número 1 va fer que Juan Anduix es proclamara Sant Jordiet 2016.\nEl xiquet va arribar al Casal uns minuts després amb sa mare i la seua germana, després d'assabentar-se de la notícia. Les primeres paraules van ser de felicitat. "Hem plorat i hem xillat", va dir el xiquet amb timidesa i nervis, però amb molta alegria. La seua mare estava molt emocionada i va relatar que al xiquet li feia molta il·lusió traure la boleta per al següent Sant Jordiet, per a aquest moment encara tindrà que esperar fins a juny de 2016 però la seua mare deia que "ho gaudirem tot lo que puguem perquè serà molt bonic".\nEl xiquet que va complir 8 anys el dia 8 de maig pertany a la filà Asturianos (va ser el glorieret de la filà aquest any) i va a classe en una escola bilingüe de Castalla. L'any passat ja es va presentar per al càrrec de Sant Jordiet, però la sort li ha arribat per atzar al segon intent. Va ser el primer tro de la filà Asturianos qui, molt nerviós, va tocar per telèfon a la família de Juan Anduix Martínez per donar-los la noticia. La seua mare amb llàgrimes als ulls i la seua germana major van arribar molt contentes al Casal (el pare estava de viatge de negocis).\nJuan Anduix és el segon Sant Jordiet de la filà Asturianos, ja que l'anterior el van tindre 20 anys abans, en 1996. Dona la casualitat de que el pròxim Sant Jordiet 2016 ja és un expert en quant a càrrecs importants respecta. Va ser l'últim rodella de la filà Asturianos, ja que el seu pare Juan Carlos Anduix va ser l'alférez cristià 2010, un càrrec recordat pel gran esplendor dels trages i les carrosses amb temàtica dels óssos i el bosc.\nPerò l'Assemblea General Ordinària va tindre altres punts destacats, per exemple la lectura de la Crònica de les Festes de Sant Jordi 2015, que per primera volta estava escrita per una dona: Xesca Lloria. El president de l'Associació de Sant Jordi, Carlos Aracil, va anunciar que les millors filaes de 2015 eren Cides i Benimerines, una per cada bàndol i que rebien el premi pel seu bon comportament durant tots els actes. El president també va felicitar a les filaes Vascos i Judíos per acabar amb dignitat els seus anys de càrrec i va ressaltar l'impuls positiu que s'havia notat en la Retreta, mentre que seguiran potenciant l'Alardo, un acte que segurament es farà en el tradicional 24 d'abril de 2016. A més a més de les 2 esquadres d'enmig que en 2016 faran les filaes Aragonesos i Marrakesch, també la filà Verds traurà una esquadra especial per a commemorar els 150 anys de la seua fundació. Les filaes Mozàrabes i Miqueros es van fer responsables de les pròximes capitanies de 2016. El capità moro de la filà Miqueros serà Pedro Luis López Gonzàlez i el capità cristià de la filà Mozàrabes serà el veterà Francisco Baldó Verdú que sumarà el seus trage a tots aquests que ja té la filà gats:\nPerò les filaes que desempenyaran l'alferecia cristiana i mora van ser el centre de totes les mirades perquè havien de depositar les fiançes dels anys de càrrec. La filà Almogàvars va presentar al seu pròxim alférez cristià: Javier Gandia Jordà. La fiança de la coneguda filà Llaganya era una llança amb punta de ferro com la que gastaven els mercenaris almogàvers a l'Edat Mitjana. Aquesta fiança també tenia un banderí de tela al centre, amb la creu roja que indentifica a les tropes cristianes. Per part dels moros, el conegut Fidel Mestre Ferràndiz es va presentar com a alférez moro de la filà Xanos. El primer tro de la filà Xanos, una de les filaes amb més solera, va explicar que la fiança per als pròxims càrrecs tenia les monedes però plasmava una reproducció d'un tractat en paper firmat per l'infant Alfonso d'Aragó (fill de Jaume I) i pel visir Al-Azraq. El xano va fer una explicació molt històrica i documentada del Pacte del Pouet en 1245, quan va haver una trègua entre els enemics cristians i musulmans. Les filaes i les persones amb càrrec principal van ser molt aplaudides i els desitgem que disfruten molt de les capitanies i alferecies i tot el èxit en les properes Entrades de 2016.\nI un cap de setmana tan intens per al mon de la Festa sols podia acabar amb la celebració del Corpus Christi. Ahir, diumenge dia 7 de juny de 2015, es va celebrar la Processó del Corpus, que sempre és el primer acte públic del Sant Jordiet. Juan Anduix Martínez va estrenar la bandera de Sant Jordi per debutar en la primera de les moltes processons que li esperen durant els pròxims mesos. I és que a pesar de ser un xiquet, té molts actes i responsabilitats per davant, no debades és el representant del patró d'Alcoi.\nPerò el Corpus Christi d'Alcoi, té altres singularitats apart de traure als xiquets i xiquetes que prenen la Primera Comunió. Ells reben el calor del públic mentre li llançen pètals al "Santísimo Sacramento" baix palio, però els aplaudiments principals van per a les danses. Fa 25 anys el Grup de danses Sant Jordi va recuperar la tradició medieval de ballar en la festa del Corpus (la primera en 1355 i que es va continuar fent a partir de 1372). A partir de 1506 es fa un diumenge per la vesprada i participen totes les cofradies i associacions de la ciutat d'Alcoi. Però l'esplendor de la solemne Processó del Corpus va arribar en 1990, quan el Grup de danses Sant Jordi van traure al carrer per primera vegada la Cucafera. Actualment es fan diverses danses durant la processó: El ball dels nanos té la dificultat de ballar amb els cabots gegants que representen les ètnies del mon, el ball dels arquets amb guirnaldes de flors portades per xiquetes amb trages de llauradores, el ball de la magrana és complicat perquè van trenzant i desfent unes cintes a un pal i el ball dels cavallets que és el més recent i s'acompanya del so de xirimites. El drac, conegut com Cucafera obri la Processó del Corpus Christi.\nPerò el ball més distintiu del Grup de danses Sant Jordi i de la Processó del Corpus és sense cap dubte "La moma". Aquest personatge vestit de blanc i amb moltes flors porta una corona representant la virtut. Els momos porten màscares negres i envolten a la moma intentant temptar a la virtut al so de xirimites. Els momos representen els 7 pecats capitals i porten colorits trages amb pantalons grocs a ratlles i jaquetes roges. Cada barret verd dels 7 ballarins té un dibuix dels animals dels pecats capitals (lujúria, gula, avarícia, peresa, ira, enveja i sobèrbia). La virtut acaba triomfant i els 7 pecats capitals s'agenollen a la moma. El ball es representa 8 voltes durant el recorregut (una volta per a que cada pecat intente que la moma s'unisca i l'últim representant la victòria de la virtut). El ball de la moma es va reinstaurar en la Processó del Corpus de l'any 1993 i desde aquell any és un dels moments més espectaculars del Corpus Christi alcoyà.\nEls estandards gremial, que també ixen en les processons de les Festes de Moros i Cristians, representen els 5 gremis de la ciutat (llauradors, tèxtils, comerç, fusters, metal·lúrgics). En lo alt de cada pal, decorat amb teles adamascades de diferents colors, apareix el Sant del gremi: Sant Iside per als llauradors, Sant Miquel per als teixidors, Sant Francesc per als comerciants, Sant Josep per als fusters i Sant Eloy per als manyans. Encara que són desconeguts per a molta gent, els pals dels gremis formen part de les singularitats de les Processons d'Alcoi. Altra singularitat es que la cofradia que porta el palio amb el "Santísimo Sacramento" marca el pas colpejant a terra al mateix temps que els tambors de la banda de música que acompanya la custodia. Durant la Processó del Corpus es fan 5 parades amb taules com a altars, i en eixes parades els xiquets i xiquetes de la Primera Comunió veneren el "Santísimo Sacramento" llançant-li pètals de flors, tal i com es pot veure al final del vídeo de Pàgina 66 de la Processó del Corpus Christi 2015.\nPublicado por ALCOYANIA 2 en lunes, junio 08, 2015\nPASDOBLES DIANERS DEDICATS A LA FILÀ ALCODIANOS\nESQUADRES D'ENMIG ENTRADES ALCOI 1994-2014\nJUAN ANDUIX SANT JORDIET 2016 I PROCESSÓ DEL CORPU...\nINDUMENTÀRIA SANT JORDIETS ALCOI


Activitats - CAN NANOT\nPodem trobar gran quantitat de rutes que tenen origen dins el mateix poble i que permeten admirar els diferents paisatges que es dibuixen segons l’estació de l’any. En podem trobar un recull en els enllaços adjunts (La Ruta de les Fonts, Camí de la Riera d’Osor, Ruta d’en Serrallonga GR-178…)\nTerreny adequat per a la pràctica de la bicicleta de muntanya amb rutes d’un nivell mitjà-alt.\nDescens de barrancs per la Riera d’Osor.\nPARC D’ART RURAL\nExposició d’art permanent amb entrada gratuïta dins el mateix poble d’Osor. Gestionada per l’artista local Joan Busquets Cantal.\nÉs la festa petita que se celebra en honor del patró del poble (29 de juny).\nUs podeu refrescar a la piscina municipal a menys de 5 minuts a peu de la casa.\nPel poble hi passa la riera d’Osor plena de petits racons on poder-se remullar.\nFESTA MAJOR DEL TERÇ\nFesta del poble d’Osor que se celebra el tercer diumenge de setembre. Dins aquesta festa es balla el tradicional Ball del Ciri.\nCAÇAR BOLETS I CASTANYES\nDurant la tardor i fins i tot abans si les pluges acompanyen, podreu trobar una gran varietat de bolets en els boscos de l’entorn, entre elles, pinetells, rovellons, escarlets, ceps, ous de reig, trompetes de la mort…\nEl millor mes per anar a collir castanyes al bosc és l’octubre.\nDes del 2003 el poble organitza La Fira del Senglar on com a visitants podeu descobrir el poble, degustar plats de senglar elaborats a partir de receptes tradicionals i participar de les activitats proposades.\nCAÇAR ESPÀRRECS I MADUIXES DE BOSC\nLa primavera és un bon moment per trobar aquests productes al bosc i si teniu sort fins i tot podeu trobar alguna múrgola.\nwikiloc (Can Nanot)\nCan Nanot | casa de turisme rural a Osor (Girona)\nposicionament SEO Dobleseo


Llagostera Ràdio - El conseller d'Educació insisteix que "la clau són els grups estables i estancs" i que no "s'obsessionaran" amb les ràtios\nEl conseller d'Educació insisteix que "la clau són els grups estables i estancs" i que no "s'obsessionaran" amb les ràtios\nEl conseller d'Educació, Josep Bargalló. Foto: Gerard Artigas (ACN)\nArticle Anterior Un motorista ha mort en un accident de trànsit a la GI-681 a Llagostera\nSegüent Article Hotels gironins ofereixen sales i salons de reunions a Educació per utilitzar-los com a "aules satèl·lit"\nEl conseller d'Educació, Josep Bargalló, ha insistit que "els grups de convivència estables i l'estanqueïtat" fan que "l'escola sigui el lloc més segur pels alumnes fora de casa".\n"Les escoles són un lloc segur perquè necessitem que puguin fer la seva feina educativa", ha dit, tot afegint que la societat no es pot permetre que tota una generació no tingui la formació adequada al seu centre i en contacte directe amb el professorat.\n"Serà un curs diferent, però l'hem de fer millor, canviant, matisant, posant i traient mesures, serà de constant adaptació, però l'escola ja està acostumada a adaptar-se", ha afirmat el conseller.\nAquesta estabilitat i estanqueïtat de grups es pot trencar en les activitats extraescolars, tant dins com fora dels centres. Bargalló ha recordat que el Departament no és responsable directe de l'organització d'aquestes activitats, sinó que ho són els ajuntaments, empreses privades, entitats o les AFA.\nSegons el conseller, els alumnes també tenen dret a fer aquestes activitats, però s'han de fer amb les màximes garanties sanitàries, que s'adapten a cada tipus d'activitat i que ja estan protocol·litzades.\nEl curs 2020-2021 tindrà 1.587.395 alumnes a tot el sistema, públic, privat i concertat, i en totes les etapes educatives, 9.451 menys que el curs anterior. Tot i això al règim general hi ha 12.098 alumnes menys, amb un abaixada de 3.954 a P3 i de 12.163 a primària. En canvi, pugen en 1.454 a secundària, en 591 a batxillerat i en 2.420 a Formació Professional.\nEl conseller, Josep Bargalló, ha afirmat que la davallada era la prevista per la baixada de la natalitat i la mobilitat.


Apart Resort Relax Langenfeld Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nRunhof 179, Burgstein, Langenfeld, Àustria, 6444 - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Langenfeld, Apart Resort Relax és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Apart Resort Relax asseguren una estada plaentera als seus clients. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com recepció 24 hores, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, habitació familiar.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, telèfon, TV satèl•lit/cable, cuina americana a cada habitació. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses sauna, esquí, ping pong, jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Apart Resort Relax.\nTots els tipus de viatgers (30) Parelles (2) Viatgers en solitari (1) Famílies amb infants petits (6) Famílies amb infants grans (8) Grups (13)


viurealspirineus/ACN 12:19 18/11/21\nels urgell alt catalana segons situen\nPUn efectiu dels Agents Rurals al Planell de la Tosa / Agents Rurals\nL'informe fet pels Agents Rurals després de desplaçar-se al Planell de la Tosa, on s'està construint un parc solar per subministrar l'estació d'esquí andorrana de Vallnord – Pal Arinsal, apunta que 16.000 metres quadrats d'aquesta infraestructura es trobarien a l'Alt Urgell segons la cartografia catalana i espanyola. Això suposa un 75% de les instal·lacions, mentre que 5.130 metres quadrats més estarien al Principat, segons el document al qual ha tingut accés l'ACN. Tot i això, si es té en compte la cartografia andorrana, tots els terrenys estan dins el seu país. Els rurals esperen que l'Estat i Andorra determinin els límits fronterers en aquest punt abans de presentar denúncia, encara que en donaran compte al jutjat de la Seu d'Urgell.\n(Foto: Un efectiu dels Agents Rurals al Planell de la Tosa / Agents Rurals)


El nombre d'estrangers afiliats a la Seguretat Social a Lleida puja un 7,3% interanual a l'agost fins als 46.884\nCatalunya és el territori que més afiliats de fora concentra, amb el 25% del total de l'Estat\nEl nombre d'afiliats estrangers a la Seguretat Social a Catalunya va ser de 535.350 persones a l'agost, xifra que suposa un creixement interanual del 8,08%, segons dades del Ministeri de Treball, Migracions i Seguretat Social. Pel que fa a Lleida, el nombre d'estrangers afiliats a la Seguretat Social era, a l'agost, de 46.884 persones, 3.225 més que ara fa un any, el que representa un increment del 7,39%.\nPel que fa al mes anterior, els afiliats s'han reduït un 1% i Catalunya és la comunitat que més afiliats estrangers concentra amb el 25% del total de l'Estat. Per demarcacions, 372.016 corresponien a la de Barcelona, 66.783 a les comarques de Girona, 46.884 a les de Lleida i 49.667 a Tarragona i Ebre. A l'Estat espanyol, la mitjana van ser de 2.132.906, un 1,73% menys que el mes anterior i un 7,33% més que en el mateix mes del 2018.\nDels 535.350 afiliats a Catalunya, 458.263 ho estaven al règim general i 76.251 eren autònoms. A més 835 estaven adscrits al règim del mar. A més, 361.735 provenien de països de fora de la Unió Europea (UE) i 173.614 d'europeus. Entre els primers, principalment originaris del Marroc (65.535) i entre els segons de Romania (51.098).\nEl sector que més afiliats va concentrar va ser l'hostaleria (18,70% dels del règim general i 21,68% dels autònoms), seguit del comerç, reparació de vehicles a motor i motocicletes (15% del règim general i 24,61% d'autònoms).\nAl conjunt de l'Estat, el 55,65% dels estrangers afiliats eren homes i el 44,35% dones. Per procedència, el 59,57% provenien de països de fora de la UE i el 40,43% de dins. Per sectors d'activitat, el comerç i la reparació de vehicles concentrava el 27% dels estrangers afiliats; l'hostaleria el 18,89% i la construcció el 12%.\n» El Servei de Farmàcia de l’Hospital Universitari Santa Maria i Hospital Comarcal del Pallars obté la certificació de qualitat ISO 9001:2015\n» L'Idescat preveu augments de població en sis de cada deu municipis entre el 2018 i el 2033


Bola de drac sempre serà 'Bola de drac'. I més si compta en el guió amb Akira Toriyama. I més si recupera un dels dolents més terrorífics de la sèrie: Freezer, aquell alienígena que tants maldecaps va donar a Goku i companyia, un os dur de rosegar que a 'Dragon Ball Z: La resurrecció de “F”' torna a la vida gràcies a les boles de drac i que es disposa a liquidar, d’una vegada per totes, l’heroi Son Goku.\nLa pel·lícula té l’aire típic de la sèrie, entre l’acció contundent i l’humor. Resulta simpàtic comprovar com en mig de la gran baralla entre Freezer i Goku, Bulma es dedica a oferir menjar, en un contrapunt còmic. Els combats de Bola de drac sempre van tenir espectadors, que s’entretenien i deien ximpleries. La pel·lícula no suposa cap excepció. Es construeix sobre una batalla de més d’una hora i recupera l’esperit de la sèrie.


El diumenge 19 de febrer a les set de la tarda tindrà lloc el concert de Núria Graham al cicle de música Sonaprop, organitzat des d’El Centre de Llorenç del Penedès, a l’escenari d’Heretat Sabartès (19h).\nLa cantant i guitarrista Núria Graham, que a l’anterior edició va haver de suspendre l’actuació inesperadament, actuarà amb la banda al complet, presentant el seu últim treball discogràfic Bird Eyes (El Segell del Primavera, 2015), així com el seu últim single In the cave (El Segell del Primavera, 2016).\nMillor disc en llengua no catalana per “Bird Eyes” segons la revista Enderrock, i només amb vint anys d’edat, ja no és una promesa, és “el diamant en brut més sorprenent del pop català emergent”.\nL’organització continua apostant pel maridatge entre música i vi, i a la barra del concert oferirà diferents vins i caves del celler Sumarroca.\nLes entrades es poden comprar via internet als enllaços que es troben al web del Sonaprop http://www.sonaprop.ppcc.cat/ o bé a taquilla (10 euros entrada general), tot i que l’organització adverteix que l’aforament és limitat. Més informació sobre el cicle a la pàgina https://www.facebook.com/sonaprop/


La lectora corrent: Passejada científica\nPublicat per Mercè Piqueras a 08:16\nLa visita també inclou la Reial Acadèmia de Medicina, al davant de l'IEC? L'amfiteatre anatòmic és realment un lloc que sobta\n21 de novembre de 2008 a les 11:41\nAlguna vegada hi he entrat de visita (i altres vegades a actes organitzats per l'Acadèmia), però mai amb grups, caldria demanar permís. El lloc és impressionant, amb la taula de marbre per a les disseccions i la forma circular com estan disposats els seients. L'any passat ens el van cedir (a l'Associació Catalana de Comunicació Científica) per fer-hi una lectura dramatitzada d'una obra de teatre en què una part de la trama estava ambientada en el segle XVIII. Va quedar molt bé.\n21 de novembre de 2008 a les 11:59


Socialistes del Camp de Tarragona: LA DIGNITAT DE LA POLÍTICA\nSempre explico, sobretot a la gent jove, que el compromís polític té una vessant extraordinàriament positiva quan veus que es tradueix en accions concretes que beneficien al conjunt de la ciutadania. Com a alcalde de la Canonja tinc múltiples exemples d’això que dic. Recordo per exemple tota la lluita per poder impulsar el nostre institut, les reivindicacions de pares i mares, les reunions constants amb altres administracions per poder tirar endavant el projecte, etc. Avui l’institut és una realitat. Això representa un èxit col·lectiu fruït del treball de molta gent però és un paradigma també del que és i representa el compromís polític, des de la proximitat i a peu de carrer.\nSubratllo això perquè enmig d’un bombardeig permanent i diari de notícies relacionades amb la política totes de connotacions negatives no sempre és fàcil identificar el que la política representa de positiu i eficaç al servei del poder popular. Això en cap cas suposa un exercici d’autocomplaença. Al contrari, cal rectificar tot allò que sigui necessari per recuperar el bon nom de la política i redoblar esforços per exigir-nos el màxim en el nostre treball polític tant a les institucions com al carrer. Aquesta és l’empenta que vull donar al PSC de les comarques tarragonines i per això, entre altres motius, he assumit el repte de ser el primer secretari dels socialistes de les comarques tarragonines aquests propers quatre anys.\nQuè puc aportar? Dedicació, treball, disposició permanent al diàleg i esforç constant. És necessari el projecte que representa el socialisme democràtic per a les comarques tarragonines? Sens dubte. No només és necessari, sinó que possiblement és més necessari que, posem per cas, fa deu anys. Malgrat les dades macroeconòmiques que sacseja permanentment el Govern del PP l’atur estructural a les nostres comarques se situa entorn de les 60.000 persones i tenim 15.000 famílies a la nostra província que ja no cobren cap subsidi o prestació que els permeti viure amb dignitat material. Tot sabem de casos d’avis que paguen amb les seves pensions els estudis dels néts, de famílies que no arriben a final de mes, de persones que sense les xarxes de solidaritat familiar haurien caigut a la pobresa, de ciutadans que han de retallar despesa energètica o en la compra de roba per poder assegurar-se una alimentació suficient.\nEn tots ells pensem els socialistes quan manifestem el nostre suport al projecte del CRT de Vila-seca i Salou (més conegut popularment com a BCN World). Ho fem perquè sabem que 60.000 persones a les nostres comarques no poden esperar a escenaris hipotètics a llarg termini i que no podem perdre el tren de les oportunitats que suposarà la creació de milers de nous llocs de treball. Volem el projecte, sí, però de mesura humana i amb la garantia que el fons social que, gràcies als socialistes, va incorporar l’acord final es destini exclusivament a Tarragona. I què es decideixi des de Tarragona.\nI aquest és l’espai que volem eixamplar i que, n’estic segur, representa la voluntat de desenes de milers de tarragonins i tarragonines: la del socialisme democràtic, una esquerra transformadora de debò i útil a les comarques del Camp de Tarragona. Entre la dreta liberal que considera que cal donar tot el protagonisme a la iniciativa privada i l’extrema esquerra radical que rebutja totes les inversions i es limita a fer declaracions teòriques que mai es tradueixen en res tangible hi ha un espai molt ampli que combina la llibertat, la igualtat d’oportunitat i la justícia social en un compromís permanent que no s’atura mai.\nPer tant, inicio aquesta nova singladura amb la voluntat de rectificar allò que no s’hagi fet bé però també amb la seguretat que els valors que representem són els que volen la immensa majoria dels nostres conciutadans. Vaig dir en ser elegit primer secretari del PSC del Camp de Tarragona, i repeteixo ara, que no pretenem que ens aclamin ni estem jugant a aconseguir vots amb promeses irrealitzables, sinó que volem guanyar-nos el respecte i la confiança dels ciutadans d’aquestes comarques perquè estem segurs que el nostre és el projecte que millor defensa els seus interessos. I això tan sols ho aconseguirem amb treball. I el treball no sorgeix només de les paraules, sinó de l’acció que es demostra amb resultats reals, i els resultats no s’obtindran agitant una vareta màgica a l’aire. S’obtindran amb esforç. S’obtindran amb més socialisme. S’obtindran aprofitant el millor de la dignitat de la política.


Rafelbunyol inaugura el 4 de desembre la mostra “Creadors valencians pels drets humans” - El Meridiano de L'Horta\nLa regidoria de Cultura de l’Ajuntament de Rafelbunyol inaugurarà, demà divendres 4 de desembre, la mostra “Creadors valencians pels drets humans” amb motiu de la celebració,el 10 de desembre, del Dia dels Drets Humans.\nUna mostra, creada per la Universitat de València i Amnistia Internacional (València), que reuneix trenta dissenyadors gràfics valencians que interpreten des de la seua particular mirada els principis de la dignitat humana recollits en la Declaració Universal, alhora que llancen una proposta esperançadora i mobilitzadora de consciències.\n“L’Ajuntament de Rafelbunyol comparteix l’interés d’ambdues entitats i impulsa polítiques de defensa dels drets de les persones emmarcades en la Declaració Universal, per això programem aquesta exposició vinculada a la celebració el 10 de desembre del Dia dels Drets Humans amb l’aspiració de contribuir a la construcció d’una societat més respectuosa, més critica i més igualitària” afirma Alicia Piquer, regidora de Cultura.\nJa fa més de 30 anys des que l’Assemblea General de Nacions Unides va fer pública la Declaració Universal dels Drets Humans com un ideal comú per a tots els pobles i nacions. S’apel·lava així a un sentit de responsabilitat i de compromís per tal d’establir una fita històrica transcendental en la construcció i el reconeixement del valor singular de cada vida humana. Un procés que continua viu doncs la Declaració no ha de ser vista com un punt d’arribada, sinó com una etapa en un llarg camí.\nLa mostra, que estarà oberta al públic fins al 15 de desembre a la sala d’exposicions de la Casa de la Cultura, s’inaugurarà demà a les 18:30 hores amb totes les mesures de seguretat pertinents.\nTags: drets humans Rafelbunyol


Relat "DIARI EXPERIMENTAL D'UNA CICLOTURISTA NOVELLA "\nInici > detall del relat: DIARI EXPERIMENTAL D'UNA CICLOTURISTA NOVELLA\nDIARI EXPERIMENTAL D'UNA CICLOTURISTA NOVELLA\nUn relat de: Esquerrana\nEl que descric aqui és, per a nosaltres, un recorregut fàcil i familiar. Partim de l'estació de trens de Figueres, per anar fins a Girona per començar allà la ruta que tenim en ment des de fa dies : De Girona fins a la Costa Brava centre en bicicleta aprofitant la xarxa de camins i vies verdes. Us podeu pensar que és un viatge senzill. No us equivoqueu : Malgrat tota la publicitat que ens venen, la mobilitat en bicicleta utilitzant a més els transports públics està molt lluny de ser igual a la d'altres països europeus. No obstant, no ens fem enrera ni volem deixar-ho córrer, com podrieu pensar. Volem saber fins a on pot arribar la nostra força de voluntat en organitzar viatges "alternatius" ( crec que ara en diuen així, que bé queda no ?? ) però com que també tenim seny, provem amb alguna cosa que no ens posi en entrebancs insuperables.\nAl meu costat hi ha un nen que no para quiet. Deu tenir uns tres o quatre anys. La seva àvia es disculpa perquè creu que em molesta. "Tranquil·la dona , li dic, estic dotada d'una paciència a prova de nens" . Riu alleujada. M'explica que està molt atabalat perquè és la primera vegada que puja al tren i que volen anar fins a Girona. No hi van a fer res especial, continua la senyora, només ho fan per fer feliç al seu nét, que no para de córrer i saltar per tota l'andana. El crido i li regalo un xupaxup ( un dels "clàssics-imprescindibles" a la meva motxilla ) perquè pugui "celebrar" el seu primer viatge en tren quan arribi a Girona amb els seus avis . I quan la seva àvia li demana que em doni les gràcies em fa un petó sincer a la galta. Que macos són els nens...a vegades.\nPugem al regional ( més coneguts com a "borregueros" ) que han anunciat per la megafonia de l'estació fa un parell de minuts. No és fàcil quan va tan ple. Cap passatger no ha mogut ni un dit, malgrat els esforços que estic fent per no fer nosa ni mal a ningú. Tots sabem com anem de "còmodes" en aquests trens no?? Doncs afegiu una bicicleta de vint quilos amb bosses als costats... diversió en estat pur !!!\nUns nois estrangers i motxilleros com jo que ja estan a dins, i que deuen haver passat per la curiosa experiència que és col·locar una bicicleta al tren sense acabar al servei d'urgències de l'hospital , m'ajuden a carregar-la . Aparten les seves motxilles i s'apreten contra les parets del vagó per fer-me lloc ( encara més?? És fisicament possible això !!?? ). Els agraeixo aquesta mostra de solidaritat motxillera. "THANK YOU FOLKS!!" . I em dediquen un somriure.Anem tots de peu fins a Girona, malgrat haver pagat un bitllet per anar asseguda. Visca els transports públics adaptats !!!. Què passaria si, enlloc d'una bici, fos una cadira de rodes ?. Prefereixo no pensar-hi i mirar per la finestreta.\nEl paisatge urbà dels polígons industrials recents es mescla amb rapidesa amb el paisatge rural. El verd dels camps es tranquilitza amb el gris suau dels núvols que semblen grapats mal desats de cotó fluix. Prego al meu esperit protector que tota aquella grisor no ens caigui pel cap.Arribats a Flaçà veig les basses. Aqui ja ha plogut. Tocarà mullar-se, penso. Va !! Una mica de música aixecarà aquest ànim, gris com el dia, que m'està atrapant. Els U2 posen la banda sonora al que veig per la finestreta. Girona. Terreny conegut. No plou. Bé, anem bé.\nGirona, com tota ciutat que es vulgui penjar el cartellet de "moderna", disposa d'un bon carril-bici que permet circular amb certa seguretat . Ens proporcionen aquest espai a part de la resta de vehicles però no hem d'oblidar que les bicicletes som un vehicle més i hem de respectar les normes de circulació.I deia certa seguretat perquè, en circuits urbans, malgrat tenir carrils ben senyalitzats sempre cal parar atenció. Encara ens manca cultura ciclista : Cotxes aparcats enmig del carril-bici, gent que l'aprofita per caminar-hi i et diuen de tot menys "guapa!!" quan toques el timbre reclamant la teva "prioritat" de circulació....en fi, sí, manca cultura ciclista o, simplement, informar a la gent perquè serveix REALMENT un carril-bici : Si us plau, no és perquè els nens hi puguin jugar al badminton sense el perill dels cotxes, no...ni perquè el gosset, tan maco ell , hi deixi les seves "raons" més sòlides... això tampoc, no sempre són fàcils d'esquivar, fan lleig i a les rodes no els és bo tenir regalets d'aquests .\nPer fi, deixem enrera els circuits i paisatges urbans. Anem en direcció Cassà de la Selva.\nActualment, a Cassà i concretament en aquesta part del carril-bici, hi ha un desviament provisional per dintre del bosc ( degut a unes obres ) que t'obsequia amb unes quantes pujades i baixades, ideals per divertir als més agosarats i per fer renegar als menys avesats als terrenys de pedra i branques. Però estigueu tranquils que us dic que aquest tram és curt i aviat tornem a enllaçar amb el carril original, indicat i ben pensat que ens fa rodar, i badar, per llocs com la Font Picant però acostant-nos gairebé sense adonar-nos de nou a la "civilització", plena d'urbanitzacions i cases d'estiueig, com és el cas de Sta.Cristina d'Aro. I clar, no podia ser enlloc millor per tenir el primer ( únic?) incident de la jornada : En un descuit , he girat bruscament el manillar i amb el pes de la meva bicicleta he caigut amb tot l'equip a sobre. Res d'importància, la justa per fer-me preguntar "Bel, com hi has arribat aqui??" mentre buscava la farmaciola. Ben esgarrapada, continuo endavant. Torno a circular sense més entrebancs.\nArribem per fi a la costa. Encara que sigui la part que m'agrada menys, hi haig de passar perquè volar-hi amb la bici per sobre quedaria una mica estrany no ?? Doncs, seguint la linia blava del mar, fem parada i fonda a Platja d'Aro, per seguir després d'una breu parada a la sorra en direcció a Calonge i Palamós ; en aquesta darrera, hi trobem una fira anomenada "Palamós, Terra de Mar"...el nom és tant evocador que decidim aturar-nos-hi una estoneta...mostres d'artesania, cercaviles i...visites lliures a una embarcació d'època : El Santa Eulàlia, del Museu Marítim de Barcelona.\nSeguim cap a Castell d'Aro, i a la platja de Castell, on sempre ens ha fet il·lusió arribar-hi amb les bicicletes i fer-hi nit en aquesta època de l'any, quan encara la seva sorra no es veu massacrada pels peus de turistes inconscients de la seva delicadesa i bellesa sense additius.\nLa platja de Castell es va fer famosa fa un temps per ser el símbol de la resistència front al malanomenat "progrés". Afortunadament, van guanyar els que la volien tal i com és...(gairebé) salvatge !!. Aprofitant la bondat del clima, ens acostem al mirador de la Cala Canyers, des d'on es poden gaudir d'unes vistes dels penyals i del mar després de travessar un camí amarat d'essència boscana, que fa impossible d'imaginar que ens durà cap a aquests paratges que van inspirar un bon nombre de pintors i escriptors consagrats.\nAl capvespre, ens embosquem per trobar un lloc i "inaugurar" el nostre hotel de mil estrelles, mentre comencem a remenar dins les nostres bosses buscant el menu de "degustació" que hem ideat i que per qüestions d'espai hem hagut de reduïr a una llauna de amanida preparada i un gotet de vi que ens repartim com a bons companys de viatge que som.\nLa nit resta tranquil·la, suau com el vellut. Els arbres ens ofereixen aixopluc entre el seu brancam que, de vegades, arriba a tocar a terra. Se'n van els darrers visitants de la platja i ens quedem amb la companyia del vent i d'algun ocell que ja piula a retir, mentre miro cap al cel somrient i pensant que avui s'ha portat bé amb nosaltres, mentre els meus ulls es passegen pels estels.\nA l'endemà, però, se'n riu de nosaltres i, enjogassat, fa que la nota predominant del dia sigui la pluja intensa i sense treva. Sense temps per a fotos, parades per badar ni aturades llargues, variem radicalment els plans d'arribar fins als poblets medievals interiors i només ens permetem el luxe de comentar, cridant-nos de bici a bici, quina ruta és la més ràpida per arribar fins al tren que ens porti de tornada a casa. Els desnivells per la carretera, combinats amb la poca visibilitat de la pluja encastada a les ulleres fonen l'esperit i les forces del més valent. I ja no us dic el meu, que es recorda de tots els sants del cel quan un cotxe passa tan arran meu que quasi puc endevinar quina música estan escoltant els seus ocupants. No obstant, la meva experiència com a caminaire també és aplicable, en part, a la bicicleta. Quan un s'acostuma a la sensació de la pluja mullant la roba, la cara, les mans, etc...acabes per no notar-la. Aixi que decideixo passar amplament del que m'està caient del cel i això em renova les forces per arribar finalment a Flaçà on per sort, la Renfe arribava amb retard i tindrem temps d'agafar un tren que va en direcció a Figueres...el revisor, al principi no ens permetia entrar en el tren amb tot el que portavem ; encara és ara que no sé l'expressió de la meva cara que el va fer canviar d'opinió. Potser és aquella que estic a punt de recordar-me de tota, absolutament tota sense deixar-me cap membre ni viu ni mort de la seva familia. I aixi, amb la meva roba que hagués pogut solucionar el problema de sequera greu del meu país, hem viatjat en tren, en el vagó per bicicletes, novament de peu i agafats als nostres "vehicles" per no caure, fins a Figueres, on també hi queia una bona tempesta. Però ara ja ens és igual. Estem xops, però sencers i casa.\nI aqui us preguntareu...INCOMPLET ?? Doncs si, perquè la nostra idea original era arribar a casa sense haver de tornar a pujar al tren, tot passejant i gaudint dels paisatges amples i riallers de l'interior de l'Empordà. Un altra vegada serà.\nEscric per desfogar el cap d'idees que sempre em volten pel cap , perquè sembla que hi dugui un bloc de notes i no para. I això em provoca problemes d'atenció , com perdre el fil de converses de dissabte a la tarda, oblidar-me càmeres de fotos o estoigs plens de material en els llocs més insospitats.... escric per imaginar i no perdre les cosetes que veig i em sorprenen o que potser no m'agraden i, dins d'una absoluta i infinita innocència, m'agradaria canviar per fer-les tal i com m'agradarien que fossin.\nAixi que, endavant, esteu convidats a visitar-me al meu "piset" al carrer dels relats i xerrar de tot allò que us agrada o enviar-me algun comentari endavant...sempre va bé !!\nCel de Tramuntana\nLa llibertat és...\nRelat improvisat d'un desencontre\nTroba el camí\nFelicitat de butxaca\nDes d'aqui veig...


Jornada de certificació digital per a entitats al Punt Òmnia Santa Coloma de Cervelló | Xarxa Òmnia\nInici > Notícies > Jornada de certificació digital per a entitats al Punt Òmnia Santa Coloma de Cervelló\nJornada de certificació digital per a entitats al Punt Òmnia Santa Coloma de Cervelló\n14/03/2019 | 13:03\nEl Punt Òmnia de Santa Coloma de Cervelló ha programat tres jornades tècniques adreçades a les entitats del municipi. Amb la intenció d’oferir formació en competències TIC al teixit associatiu i d’entitats de Santa Coloma, el Punt Òmnia ha dut a terme ja la primera de les tres jornades tècniques adreçades a responsables d’entitats de la ciutat.\nEn aquesta jornada formativa, el Punt Òmnia ha ofert informació i recursos per a l’aprenentatge de la certificació digital per a usuaris i usuàries: com es pot aconseguir i com fer-la servir en els diferents tràmits amb les administracions públiques.\nPer al Punt Òmnia, el suport a entitats és un dels puntals principals del projecte, motiu pel qual en aquestes formacions hi han assistit un total de vuit entitats colomines, tot i que n’hi ha hagut moltes altres entitats de la zona que han mostrat el seu interès i que, en un futur, faran servir l’assessorament individualitzat que ofereix el Punt per informar-se’n.\nAquest cicle es fa en col·laboració amb la Regidoria de Cultura i el Servei de Gestió Documental de l’Ajuntament de Santa Coloma de Cervelló i, més enllà de la informació quant al certificat de representant de persona jurídica, també inclou formació sobre el certificat de persones físiques i sobre qüestions de facturació telemàtica. En aquestes formacions del Punt Òmnia s’aprofita, a més, per fer una xarxa entre les entitats participants i demanar en quines qüestions relacionades amb les TIC estan interessades a formar-se.\nEn aquestes formacions del Punt Òmnia aprofita, a més, per fer xarxa entre les entitats participants i demanar quines en quines qüestions relacionades amb les TIC estan interessades de formar-se. Durant els mesos de març i abril el Punt Òmnia de Santa Coloma de Cervelló ha previst fer una jornada sobre presència a la xarxa i una altra sobre cartelleria. Podeu consultar més informació al blog del centre.\nLes associacions del municipi s'han posat al dia en eines TIC al Punt Òmnia.


GEOLOGIA timeline | Timetoast timelines\nBy Jhonny Ortiz Olivé\nFa 46.000 milions d’anys, no existia res, tot va començar amb uns trossos de pols i fragments de roca. Al llarg de milions d’anys, la gravetat va començar a unir aquestes roques i d’aquesta combinació va néixer una enorme bola de pedra que té la forma del cercle que coneixem de la terra: la terra. Quan es va formar la terra, era una bola de lava en flames (1200 graus), on no hi havia aire, només diòxid de carboni, nitrogen i vapor d’aigua.\nFÒSSIL GUIA DEL PRECAMBRIÀ\nEl fòssil guia del Precambrià va ser el trilobit, i va apareixèr fa 4550Ma.\nPeriod: 4550 BCE to 550 BCE\nEl precambrià va començar fa uns 4550Ma amb la formació de la terra.\nEs divideix en tres etapes: la hadeà que va començar fa 4550Ma i va acabar fa 4000Ma, la arqueà que va començar fa 4000Ma i va acabar fa 2500Ma, i per ultim el proterozoic que va començar fa 2500Ma i va acabar fa 550Ma.\nL'eó hadeà va començar fa 4550Ma, amb la formació de la terra, i va acabar fa 4000Ma.\nEl planeta Atayal va xocar amb la terra. La força gravitatòria de l'invasor va deformar la superfície de la terra. La gravetat de l'any funciona amb la seva màgia, i els fragments ho són Es transformen en un cercle de pols vermella calenta a les roques que envolten la terra.\nL'arqueà va transcorre fa 4000Ma fins fa 2500Ma, en ell el marca un esdeveniment clau: l'aparició de la vida. Els procariotes van dominar el planeta durant l'arqueà i amb ells van evolucionar i diversificar els principals processos químics cel·lulars, com la fotosíntesi.\nEl proterozoic va transcorre fa 2500Ma fins fa 542Ma, en ell van proliferar els clanobacteris, bacteris fotosintetitzadors que van produir enormes quantitats d'oxigen.\nFA 1800Ma va aparèixer la prmera cèl·lula eucariota, fruit de la simbiosi entre cel·lules procariotes.\nEl Fanerozoic es l'eó actual, i abraça uns 542Ma.\nPeriod: 542 BCE to 250 BCE\nVa comencar fa 542Ma fins fa 250Ma. En aquesta era apareixen al mar tots els fílums animals i la vida colonitza el medi terrestre, en un context climàtic molt canviant.\nFÒSSIL GUIA DEL MESOZOIC\nEl fòssil guia del mesozoic va ser l'ammomit, i va apareixèr fa 250Ma.\nComença fa 250Ma i acaba fa 66Ma. Hi ha diversificació de la fauna i la flora, en un clima càlid. Es produeix la fragmentació de Pangea.\nFÒSSIL GUIA DEL CENOZOIC\nEl fòssil guia del cenozoic van ser els micromamífers, i van aparèixer fa 66Ma.\nVa començar fa 66Ma. Durant aquesta era (l'actual) la Terra passa per diversos períodes glacials, i els ocells i mamífers es diversifiquen. Els continents se situen en la posició actual i s'eleven les cadenes muntanyoses.


Informació o morbo? (Anna Comet)\nLa Núria Pau en eslàlom i en gegant, i en Quim Salarich en eslàlom, van participar al Campionat del Món d’esquí alpí a Are, Suècia\n3 min. Barcelona 23/02/2019 20:32\n651x366 Núria Pau / TWITTER NÚRIA PAU Núria Pau / TWITTER NÚRIA PAU\nFa una setmana es va acabar el Campionat del Món d’esquí alpí a Are, Suècia, una de les seus tradicionals de la Copa del Món. Entenc que molta gent no en tingui notícia, és d’aquells esports minoritaris dels quals no tenim massa tradició. Tot i així, hi havia dos representants catalans competint en tres proves: la Núria Pau en eslàlom i en gegant, i en Quim Salarich en eslàlom. Puc entendre que els minuts de televisió són molt preuats, i també entenc que dins d’aquests minuts tan valuosos els esports ocupen un espai reduït i que no és gens fàcil de distribuir. Entre totes les coses que soc capaç de comprendre hi cap el fet que no es donin cada dia els resultats ni les imatges de totes les proves d’aquest mundial en qüestió. Sí que és cert que s’han anomenat els nostres esquiadors en diferents ocasions, cosa que no entendria que no fos així.\n651x366 Informació o morbo? / DSFS FOTO Informació o morbo? / DSFS FOTO\nSi faig balanç del que estic disposada a entendre, em considero generosa i comprensiva amb els mitjans generalistes, pels quals esport és futbol, bàsquet, tenis i motor, però tot té un límit, i em remou l’estómac que alguns siguin tan morbosos. M’explico. Durant els dies que ha durat el Mundial només n’hem tingut dues notícies. Ambdues de dues caigudes espectaculars. Una de mediàtica i una de macabra. La mediàtica entra dins els meus límits de comprensió. La nord-americana Lindsey Vonn s’acomiadarà de la seva brillant i mediàtica carrera esportiva al final de la temporada i, per tant, aquest Campionat ha pres especial rellevància en el seu palmarès. Aspirava a medalles en diverses proves, entre d’altres la de supergegant, durant la qual va patir una forta caiguda. Se’n va fer ressò i es va ensenyar diverses vegades la caiguda, de què, per sort, va sortir il·lesa. Però, a part d’aquest fet, ¿algú sap qui va marcar els millors temps? Una informació bàsica que hauria d’aportar una notícia esportiva d’un Campionat del Món.\nPerò el meu exercici de resiliència s’esgota amb la segona notícia. L’esquiador xilè Henrik von Appen va patir una esgarrifosa caiguda en el descens de la combinada. De nou, la televisió es va recrear amb unes imatges estremidores que em van fer posar les mans als ulls per no veure’n la repetició. Van tancar la informació amb una frase semblant a: “L’esquiador ha quedat immòbil estès sobre la neu i de moment no se’n tenen més notícies”. Quan els esports de muntanya surten a la televisió acostuma a ser per informar de desgràcies o d’accidents. Això no és donar informació esportiva, això és morbo i prou.


Pareja y Sexualidad | Psicólogos Mollet\nTel 653811887 – 93 570 71 54 conesa@gmail.com\nTerapia de Parella i Sexual (VIDEO)\nHi ha qui pensa que sense sexe una relació de parella no pot funcionar, però aquesta creença conviu amb una altra de més conformista que ens diu que el sexe, a mesura que la relació avança, decau i fins i tot arriba a deixar d’existir. Llavors… ¿qui té raó? Possiblement podem pessigar una miqueta d’una cosa i una miqueta de l’altra. M’explico. La sexualitat dintre de la relació de parella és una part essencial perquè la relació segueixi funcionant, però no només la part de lafreqüència sexual, quin tipus de “gimnàstica sexual” es fa o es deixa de fer, quantes coses diferents s’han provat, etcètera sinó també la sexualitat com a part de la complicitat en parella, com un espectre més ampli d’allò purament genital: les mirades, les carícies, els jocs, les paraules… totes aquelles coses que puguin estar dins del terreny de l’erotisme. Aquesta complicitat, més enllà de quantes relacions sexuals es tenen a la setmana, és el més important dins de la sexualitat de la parella. D’altra banda, és cert que amb el pas dels anys, la passió tendeix a disminuir i consegüentment el desig, la complicitat i, evidentment, també la freqüència. Però això és a causa d’un factor molt important: tenim tendència a pensar que la passió es manté de manera automàtica, com si es tractés de màgia. I no és així. Si no cuidem la complicitat, el joc, la picaresca… la passió se’n va i després la freqüència pot arribar realment a nivells extremadament baixos i incòmodes per als dos membres de la parella. ¿Què hem de fer perquè la passió no se’n vagi? Doncs una de les coses és donar-li la importància que es mereix a la sexualitat dins de la relació de parella, ni més ni menys.\nSegons Robert J. Sternberg, psicòleg nord-americà autor del llibre ‘El triangle de l’amor’, els ingredients bàsics perquè una relació de parella funcioni són tres: -Intimitat: definida com aquells sentiments dins de la relació que busquen l’acostament, el vincle, la connexió amb l’altre. -Compromís: correspon a la decisió d’estimar la parella i de mantenir aquest vincle per prolongar l’amor. -Passió: que equival al desig intens d’unió amb la parella. La sexualitat s’engloba dins de la passió, de manera que veiem que és un ingredient bàsic dintre de la parella. Però no entenguem coses que no són: això no significa que sigui l’únic ingredient ni el més important. Segons Sternberg, aquests tres elements haurien d’estar en la mateixa proporció, aproximadament, dins de la relació. Això significa que la passió té el mateix pes que el compromís establert i que la intimitat que tinguin els dos membres. Sternberg ens diu que l’amor complet s’aconsegueix, precisament, quan equilibrem els tres ingredients. En el moment en què un d’ells no existeix, ens trobem davant altres formes d’“amor” que diferents experts posen en dubte que realment es mereixin la denominació d’“amor” (però en parlarem més endavant, no pas ara). En conclusió, seguint el triangle de l’amor, el sexe en la parella és un ingredient important, que s’engloba dins de la passió i que la passió és molt més que la quantitat de relacions sexuals que es tenen en una setmana. Potser hauríem de plantejar-nos, cadascun de nosaltres, com estan cadascun d’aquests tres ingredients dins de la nostra parella.\nTerapia parella mollet paicòleg Xavier Conesa


La platja de Tabarca recupera la Bandera Blava després de més d'una dècada reivindicant la seua excel·lència\nAlacant recupera la seua Bandera Blava a la Platja de Tabarca després de més d'una dècada reivindicant la seua excel·lència i suma cinc distintius de qualitat a les seues platges: el Postiguet, Sant Joan, la *Albufereta, Saladar-*Urbanova i Tabarca, un reconeixement a nivell internacional que atorga La Fundació per a l'Educació Ambiental (*FEE) cada any, i que recompensa tant la qualitat dels serveis que es presten en l'arena i en l'aigua, així com la gestió mediambiental, l'accessibilitat, la seguretat i la neteja d'aquestes.\nLa regidora de Turisme, Mari Carmen d'Espanya, ha mostrat la seua satisfacció per la recuperació d'aquesta bandera, ja que "des que arribem a l'equip de govern hem mantingut diverses reunions amb Costas per a abordar la problemàtica, i poder recuperar el distintiu per a la platja de Tabarca, la qual cosa evidencia la bona gestió que hem realitzat per a obtindre-la". Aquest guardó es concedeix a aquells municipis que realitzen un especial esforç en la gestió de l'entorn ambiental de les seues platges, d'una manera respectuosa amb el medi ambient i la naturalesa.\nAmb més de sis quilòmetres de platges amb Banderes Blaves, Alacant és reconeguda amb aquest distintiu que fa referència a la qualitat de les aigües de bany, la informació i l'educació ambiental, la seguretat i els serveis i instal·lacions. Aquest esforç de la comunitat local li assegura poder visitar entorns nets i assegurances en el litoral de mars i llacs de tot el món. D'aquesta forma, d'Espanya destaca “l'excel·lència i prestigi que aquest distintiu atorga a les nostres platges, premiant la seua qualitat i recordant que aquest guardó avala el seu bon estat així com la seguretat i els excel·lents serveis que es presten”.\nPer la seua part és important ressaltar que aquesta distinció serveix per a oferir als ciutadans, turistes i visitants una destinació turística de confiança, qualitat de primer nivell internacional. La Comunitat Valenciana és l'autonomia espanyola amb major nombre de Banderes Blaves amb 135 distintius, de els quals Alacant és la província que acumula més guardons, amb un total de 71, tres més que l'any anterior.\nLes platges alacantines suposen un dels principals atractius turístics de la nostra ciutat, un afegit que cal preservar any rere any per a mantindre el primer lloc del rànquing a nivell nacional, amb el consegüent prestigi internacional de gaudir de les millors platges del litoral mediterrani: Platja de Sant Joan, cales del Cap de l'Horta, platja de l'Almadrava, platja La Albufereta, platja del Postiguet, platja de Saladars-Urbanova, i Illa de Tabarca, així com de la platja per a gossos de Aguamarga.\nL'edil de Turisme també ha manifestat hui que “l'Ajuntament s'assega molt orgullós de l'assoliment de tindre de nou les cinc Banderes Blaves, que fan possible que Alacant tinga les millors platges de la província destacant en quatre àrees principals: la qualitat de les aigües de bany, informació i educació ambiental, gestió ambiental i seguretat, els seus serveis i instal·lacions”.\nA més, Alacant disposa de dos canals de nade per a poder gaudir de la sensació de nadar en aigües obertes amb total llibertat i seguretat, comptant l'espai amb un doble abalisament: un primer de seguretat delimitant la zona de bany, i una segona línia d'abalisament específic, tant a la platja de Sant Joan com entre la Albufereta i el Postiguet.\nLes àrees accessibles es troben situades a la platja de Sant Joan, Postiguet i en platja del Saladar-Urbanova. També la platja d'Aigua Amarga compta amb una àrea adaptada per a gossos i un quiosquet que s'obri durant la temporada estival. Les tres platges accessibles proporcionen dos serveis fonamentals: el servei lúdic pedagògic per a persones amb diversitat funcional intel·lectual, i el servei d'ajuda al bany per a persones majors o persones amb diversitat funcional física i mobilitat reduïda. Entre els serveis imprescindibles es recullen els següents: una zona d'aparcament reservat, rampes i accessos fins a la riba, una zona de bany senyalitzada (fonamental per a persones amb insuficiència visual), a més de zones de descans amb ombra, banys adaptats i cadires amfíbies.


RESEÑA DE LA JORNADA SOBRE DERECHO Y DEPORTE ORGANIZADA POR LA UNIVERSIDAD OBERTA DE CATALUÑA EL 23.5.97.\nUNIVERSIDAD OBERTA DE CATALUÑA.- Barcelona, 24.5.97.\nEl secretari d'Estat de l'Esport, Pedro A. Martín Marín, va exposar ahir els principals eixos de la reforma de la llei de l'esport que prepara el Govern central, en el marc de la Jornada sobre dret i esport organitzada per la UOC en col.laboració amb la lliga ACB de bàsquet. Martín Marín va participar en la taula rodona sobre "Ley 10/1990 del deporte": valoració i perspectives per a la seva reforma, juntament amb el seu antecessor, Javier Gómez Navarro, i l'exsecretari d'Esports de la Generalitat, Josep Lluís Vilaseca.\nMartín Marín va exposar les línies principals de la reforma de la llei de l'esport que actualment prepara el Govern. El secretari d'Estat de l'Esport va dir que "cal limitar la intervenció de l'administració pública només allà on sigui necessari", i va afegir que s'ha de "crear un nou marc de relació entre el Consell General de l'Esport i les federacions, fomentant la capacitat d'autoorganització d'aquestes últimes". D'altra banda, va explicar que "l'Estat mantindrà la coordinació de les diferents institucions en l'àmbit de l'esport universitari".\nEl responsable estatal de l'Esport va manifestar també que "s'han d'aproximar les societats anònimes (S.A.) esportives al marc de les S.A. per tal que no hi hagi un tracte discriminatori entre ambdues fórmules jurídiques".\nPer la seva banda, Gómez Navarro considera que la reforma que prepara el Govern "trenca el model global del sistema de responsabilitats, fet que obre la porta a la fallida de clubs sense que ningú no se'n faci responsable". En aquest sentit, l'exsecretari d'Estat de l'Esport va manifestar que és contradictori que "es declari el futbol d'interès general i es pretengui liberalitzar el funcionament dels clubs".\nGómez Navarro va fer una valoració positiva de la llei del 1990, de la qual en va ser impulsor i considera que "la fórmula de les S.A. esportives s'adequa al model mercantil de l'esport professional actual". Segons l'exsecreatari, la llei del 1990 "va permetre sanejar els clubs gràcies als 16.000 milions que van rebre". Pel que fa a les lligues professionals, Gómez Navarro va dir que són necessàries perquè cal que hi hagi una institució que coordini els clubs, però va precisar que en el cas del futbol "se li van donar més competències de les que podia assumir".\nJosep Lluís Vilaseca va fer un recorregut històric per la legislació esportiva a l'Estat, i va mostrar la seva discomformitat amb la fórmula de les S.A. esportives, "que ha propiciat que algunes persones s'hagin apoderat dels clubs per diferents motius, però gairebé mai des del punt de vista esportiu".\nVilaseca es va referir també a la lliga de futbol i va manifestar que, en aquest sentit, "la llei tenia un defecte de base: els interessos i la importància diferents que hi ha entre els clubs que la formen no es reflecteix en les quotes de poder en no haver un sistema de vot ponderat". També va defensar una major autonomia per a les federacions autonòmiques.\nDurant la jornada es van realitzar tres ponències: Els drets d'imatge dels esportistes, a càrrec d'Àngel Baena, professor de Dret Fiancer de la UAB; La resolució de conflictes en l'àmbit esportiu, a càrrec de Massimo Coccia, professor de Dret Internacional de la Universitat de Roma, i Esport i Dret a la Informació, que va fer el catedràtic de Dret Administratiu de la Universitat Complutense de Madrid, Santiago Muñoz Machado. La jornada va ser inaugurada pel secretari de l'Esport de la Generalitat, Fidel Sust.


Cultura licita els treballs de consolidació estructural de l’estrep dret del pont de la Margineda - FÒRUM.ad\nCultura licita els treballs de consolidació estructural de l’estrep dret del pont de la Margineda\nEl 15/07/20 19:07\nEl Pont de la Margineda. Foto: ARXIU\nEl Consell de Ministres ha aprovat, a proposta de la ministra de Cultura i Esports, Sílvia Riva, la licitació dels treballs de consolidació estructural de l’estrep dret del pont de la Margineda. De manera general, el pont manté un bon aspecte i no presenta lesions que a priori es poguessin qualificar d’importants, però tot i això cal actuar sobre el marge dret del pont. Aquest reposa damunt de sediments al·luvials força inestables i consistents en diferents nivells de graves que, a l’estar exposades a les aigües superficials i a les de subsòl provinents del riu, es degraden.\nEls treballs licitats tenen per objectiu protegir el fonament de l’erosió local i la soscavació. Es planteja construir una barrera de micropilots al voltant de l’estrep del pont, sense tocar-lo, de forma que el terreny on carrega l’estructura quedi confinat dins d’aquesta barrera, descartant així l’opció visualment intrusiva sobre el bé cultural.\nLes intervencions, tot i que són específiques per a les zones afectades, s’han pensat d’una forma planificada i integral sense perdre de vista la conservació del conjunt, ja que és un bé d’interès cultural (BIC) inscrit en la seva totalitat a l’Inventari general del patrimoni cultural, secció primera de la Llei 9/2003 del patrimoni cultural d’Andorra, en la categoria de monument.\nEl concurs és nacional i amb modalitat ordinària i les empreses tenen temps fins al 20 d’agost per presentar les ofertes. El plec de bases es podrà descarregar de manera gratuïta a la pàgina web www.tramits.ad o www.e-tramits.ad (enllaç Edictes i plecs de bases), i als qui prefereixin recollir-lo al Servei de Tràmits se’ls entregarà en una clau de memòria o bé en paper.\nNotícia Anterior: Adjudicats, per 4,8 milions d’euros, els treballs d’estabilització i protecció de la Portalada\nSegüent Notícia: El Govern ha aprovat la convocatòria de les bases per a la concessió del guardó Olympe de Gouges 2021