Nous conceptes a la Llei d'educació: de juny 2009\nEstructura de les retribucions complementàries docents\n[article 136 del Projecte de llei d'educació]\nAmb l'article 136 del projecte de Llei d'educació, que regula l'estructura de les retribucions complementàries dels funcionaris docents, s'ha produït una situació legal totalment inusitada i insòlita: és la "primera" disposició legal que desplega la nova estructura de les retribucions complementàries establerta als articles 22.3 i 24 de la Llei 7/2007, de 12 d'abril, de l'Estatut bàsic de l'empleat públic (EBEP).\nEl que té d'extraordinari aquesta novetat és que la Llei d'educació s'avança a totes les altres comunitats autònomes, i a l'Estat mateix, en la regulació d'aquesta matèria retributiva, no només en l'àmbit docent sinó també en el de la funció pública general. No conec cap altre projecte de llei, en tràmit parlamentari, que desplegui l'estructura de les retribucions complementàries dels funcionaris, tal com l'ha fixat l'EBEP.\nPer una altra banda, cal tenir en compte que aquests dos preceptes, el 22.3 i el 24 EBEP, no són d'aplicació al personal docent (queden exclosos d'aplicació al personal docent, entre altres, per l'article 2.3 EBEP) i, a més, s'ha de destacar que l'Estat encara no ha dictat cap legislació específica amb caràcter bàsic sobre el règim estatutari dels funcionaris públics docents. Dit d'una altra manera, ens trobem per primera vegada des de la promulgació de la Constitució Espanyola, amb una regulació legal d'un Parlament autonòmic que desplega directament l'Estatut d'Autonomia i les bases estatals contingudes en una llei de funció pública general, abans que l'Estat dicti la normativa específica sobre la matèria.\nEl caràcter excepcional del que avui estic comentant també es desprèn de l'evolució de la normativa sobre les retribucions complementàries docents al llarg dels darrers vint-i-cinc anys. Des de l'aprovació de la Llei 30/1984, de 2 d'agost, de mesures per a la reforma de la funció pública, als funcionaris docents no se'ls ha aplicat la reforma de les retribucions complementàries relacionades amb els llocs de treball ocupats ni la consolidació del grau de carrera lligat a la promoció per canvi de lloc de treball dins el mateix cos de funcionaris. Aquesta congelació de l'aplicació de la carrera professional als funcionaris docents s'ha mantingut durant tot aquest temps, fins que l'EBEP ha derogat totalment aquest sistema retributiu, i l'ha substituït per una carrera lligada a l'avaluació de l'acompliment del lloc de treball ocupat: "Les retribucions complementàries són les que retribueixen les característiques dels llocs de treball, la carrera professional o l'acompliment, rendiment o resultats assolits pel funcionari" (article 23.3 EBEP).\nI ara, el Projecte de llei d'educació ha regulat la nova estructura de les retribucions complementàries docents abans que es despleguin, amb caràcter general, a tots els funcionaris públics, ja que l'Estatut bàsic ha ajornat l'aplicació de les noves retribucions dels funcionaris fins a "l'entrada en vigor les lleis de funció pública que es dictin en desplegament d'aquest Estatut" (disposició final quarta de l'EBEP), i, com ja he dit, la Llei d'educació és el primer desplegament legal de totes les comunitats autònomes i de l'Estat mateix, en matèria de funció pública.\nLlocs de treball d'especial responsabilitat\n[articles 102, 114, 115 i 124 del Projecte de llei d'educació]\nEntre les nombroses novetats del Projecte de llei d'educació relacionades amb l'organització dels centres públics destaca el nou disseny de les plantilles docents, a les quals la llei dedica l'article 114, sobre l'estructuració dels llocs de treball en plantilles de professorat.\nEn la definició de les plantilles dels centres públics intervé directament la direcció del centre (articles 102.3), que pot proposar "requisits o perfils propis per a llocs de treball definits d'acord amb el projecte educatiu del centre" (articles 102.2, 114.3 i 115.1), és a dir, les plantilles docents poden incloure, a més dels llocs de treball ordinaris, llocs específics amb perfils especials "de titulació o de capacitació professional docent" (articles 102.2), en funció de les necessitats derivades del projecte educatiu i a fi d'assegurar la continuïtat del projecte educatiu.\nEn la classificació dels llocs de treball docents el Projecte de llei va una mica més enllà de la clàssica separació entre "llocs ordinaris" i "llocs específics", i introdueix en les plantilles dels centres públics una tercera tipologia de llocs docents, absolutament nova: els "llocs d'especial responsabilitat que donen suport als òrgans de govern del centre per al desenvolupament del projecte educatiu" (article 115.2).\nLa denominació d'aquest tipus de llocs com "d'especial responsabilitat" només s'esmenta en aquest article 115, en el qual se'ls defineix per la seva condició "de suport als òrgans de govern del centre", de forma diferenciada d'altres llocs de treball docents amb requisits específics, amb els quals comparteixen algunes notes comunes.\nDe fet, la naturalesa dels llocs "específics" i dels "d'especial responsabilitat" és molt propera, en la mesura que els dos tipus de llocs tenen relació amb el projecte educatiu del centre i s'exigeixen requisits específics d'ocupació (entre els requisits dels llocs específics el legislador utilitza una expressió molt pròxima a "l'especial responsabilitat", "responsabilitats especials o condicions d'ocupació amb peculiaritats pròpies", segons l'article 123.6).\nPerò el fet que separa clarament els dos tipus de llocs de treball és el diferent sistema de provisió:\n- els llocs de treball docents específics es proveeixen per concurs de mèrits, amb algunes particularitats (la Llei el denomina "concurs específic" a l'article 123.6), com ara l'exigència d'elaboració de memòries o la realització d'entrevistes,\n- però els llocs de treball d'especial responsabilitat no es cobreixen per concurs de mèrits, sinó pel procediment establert per l'article 124 del Projecte de llei, que es converteix, com indica el títol de l'article 124, en un "procediment de provisió especial", o un "sistema extraordinari de provisió de llocs de treball" (article 99.2):\n"Article 124. Procediment de provisió especial\n1. Els llocs de treball docents a què fan referència els articles 99.2, 102 i 115.2, quan s'han de cobrir amb professorat que no tingui destinació obtinguda per concurs en el mateix centre docent, es proveeixen per mitjà de convocatòria pública, pel procediment de provisió especial, d'acord amb el que el Govern estableixi per reglament. La provisió d'aquests llocs ha d'atendre criteris de publicitat, transparència, igualtat i capacitat, i ha de valorar en tot cas la idoneïtat dels candidats amb relació a les responsabilitats exigides per a ocupar el lloc de treball."\nPer a completar i delimitar amb més detall la naturalesa i el contingut d'aquests nous llocs de treball docents hem de recórrer a altres articles de la Llei:\n1) Cal entendre que els ocupants d'aquests llocs de treball d'especial responsabilitat, en la mesura que "donen suport als òrgans de govern del centre per al desenvolupament del projecte educatiu" (article 115.2) estan inclosos en "l'equip de suport al desenvolupament del projecte educatiu del centre" esmentat a l'article 102.1, com un "conjunt de docents i de professionals d'atenció educativa" en l'exercici de l'autonomia dels centres en matèria de gestió de personal.\n2) Aquests llocs de treball d'especial responsabilitat també poden tenir assignades "les responsabilitats específiques dels òrgans unipersonals addicionals" que poden establir els centres públics en l'exercici de l'autonomia organitzativa (article 101.1).\n3) També es pot entendre que aquests llocs de treball d'especial responsabilitat poden ser ocupats pel professorat que tingui assignades "responsabilitats de direcció, gestió i coordinació docent que requereixin l'aplicació del projecte educatiu" (article 114.5) i que formin part de l'equip directiu, com a "òrgan executiu de govern dels centres públics" (article 139.2 i 147.2), "responsables de la gestió del projecte de direcció establert per l'article 144" (article 147.3) o, finalment, també poden formar part del "consell de direcció, integrat per membres del claustre del professorat d'entre els que tenen assignades o delegades tasques de direcció o de coordinació" (article 147.5).\nIdoneïtat, capacitat i aptitud del professorat\n[articles 109, 112 i 119 del Projecte de llei d'educació]\nEl Projecte de llei d'educació recull la idoneïtat, al costat dels conceptes constitucionals de "mèrit i capacitat", com a criteris per a seleccionar el professorat més qualificat per a realitzar les tasques docents. D'aquesta manera la Llei incorpora un concepte és ampli que el de mèrit i capacitat, ja que la idoneïtat inclou l'aptitud i la capacitat com a elements definidors de la qualificació professional del personal docent, tot seguint la jurisprudència més recent del Tribunal Constitucional i del Tribunal Suprem.\n"Idoni" és qui té les qualitats necessàries o la suficiència per a una determinada cosa, i inclou dintre del seu camp conceptual les qualitats de capacitat i suficiència per a exercir una activitat o càrrec. La "capacitat" és, en definitiva, l'aptitud o suficiència per a alguna cosa, i en concret en les entrades que comentarem, es refereix a la capacitat professional, a la competència i a la idoneïtat que garanteixen els coneixements suficients per a l'exercici docent.\nEn aquest mateix sentit, l'Estatut bàsic de l'empleat públic esmenta també les "competències, capacitats i coneixements" com les qualitats professionals que s'han d'acreditar per mitjà d'un procés selectiu (article 75.1). El criteri d'idoneïtat també el trobem a l'Estatut bàsic com un factor decisiu de valoració dels requisits exigits per acomplir el lloc de treball (article 80.1 i 3, i 13.2).\nLa idoneïtat del personal funcionari docent és el criteri per a "acreditar competència docent per a impartir àrees, matèries i mòduls professionals diferents dels atribuïts a la seva especialitat docent" (article 112.5). Aquests dos conceptes, idoneïtat i competència docent, són els que intervenen en les proves de selecció, a la fase d'oposició:\n"Les proves de selecció s'han d'orientar a determinar la idoneïtat i la competència dels candidats sobre la base dels coneixements i les aptituds, i poden incloure una entrevista" (article 119.3).\nTambé en el procediment extraordinari de provisió de llocs de treball d'especial responsabilitat, esmentat als articles 99.2, 102 i 115.2 del Projecte de llei, es valora "en tot cas la idoneïtat dels candidats amb relació a les responsabilitats exigides per a ocupar el lloc de treball" (article 124.1), atenent també als criteris de publicitat, transparència, igualtat i capacitat.\nA la LOE la "idoneïtat" només apareix una vegada, amb el sentit d'idoneïtat professional, referida al procés de selecció dels directors que "ha de permetre seleccionar els candidats més idonis professionalment i que obtinguin el suport més alt de la comunitat educativa" (article 133.2). La proposta de Llei d'educació és més concreta, encara, en aquesta matèria: "En el procés de selecció del director o directora es valoren els mèrits de competència professional i capacitat de lideratge" (article 143.2).\n"L'aptitud per a la docència" ha de quedar garantida per la formació inicial del professorat (article 109) -adequada a les necessitats de qualificació que requereix el sistema educatiu-, una formació inicial que ha de comprendre "la capacitació adequada per a afrontar els reptes del sistema educatiu, l'adquisició de coneixements i el desenvolupament de capacitats i actituds professionals" (article 109.2).\nAquesta capacitació dels funcionaris docents apareix en cada un dels cossos creats per la Llei a l'article 112.1, atribuïda a les especialitats docents de cada cos:\n- El cos de catedràtics d'educació de la Generali¬tat de Catalunya -grup A, subgrup A1-, que agrupa funcionaris capacitats per llur especialitat docent per a exercir la docència en les etapes i els ensenyaments següents: […]\n- El cos de professors d'educació de la Generalitat de Catalunya -grup A, subgrup A1-, que agrupa funcionaris altres que els agrupats en el cos de catedràtics d'educació de la Generalitat de Catalunya capacitats per llur especialitat docent per a exercir la docència en les etapes i els ensenyaments següents: […]\n- El cos de mestres de la Generalitat de Catalunya -grup A, subgrup A2-, que agrupa els funcionaris capacitats per llur especialitat docent per a exercir la docència en l'educació infantil i en l'educació primària.\n- El cos de professors tècnics de la Generalitat de Catalunya -grup A, subgrup A2-, que agrupa funcionaris capacitats per llur especialitat docent per a exercir la docència en les etapes i els ensenyaments següents: […]\nEn els procediments selectius d'ingrés o d'accés als cossos docents apareix la "capacitat" dels aspirants com a criteri essencial del procediment de selecció: "En la fase d'oposició es valoren els coneixements específics de l'especialitat docent a la qual s'opta, la capacitat pedagògica i el domini de les tècniques necessàries per a l'exercici docent" (article 119.2); "En la fase de concurs (del procediment selectiu dels inspectors d'educació) es valora la capacitat professional dels candidats i els mèrits específics com a docents, el desenvolupament de càrrecs directius amb avaluació positiva…" (article 121.2).\nLes zones educatives i les destinacions del professorat\n[articles 123 i 176 del Projecte de llei d’educació]\nLa zona educativa com a unitat estructural del sistema educatiu de Catalunya és una creació legal del Projecte de llei d’educació. L’article 176.2 defineix les zones educatives com a “unitats de programació de l’oferta educativa” en les quals es poden desenvolupar tasques de coordinació de les actuacions de les diferents administracions i dels recursos humans i econòmics. La zona educativa pot coincidir amb un municipi o incloure diversos municipis que han d’acordar sistemes de col·laboració amb el conjunt d’administracions que intervenen en l’àmbit territorial de la zona (article 176.3).\nLa finalitat de la zona és garantir “una oferta suficient de places en els ensenyaments obligatoris, amb una distribució equilibrada dels alumnes, […] i una previsió dels serveis educatius corresponents” (article 176.2).\nA la ciutat de Barcelona, els òrgans competents del Consorci d’Educació de Barcelona han de determinar, en l’àmbit d’aquesta ciutat, les zones educatives definides per la Llei d’educació (disposició addicional cinquena).\nLes zones educatives, doncs, intervenen en els diferents factors de la planificació educativa de Catalunya:\n- l’establiment dels criteris de programació de l’oferta educativa (article 43.3);\n- la creació d’una comissió de garanties d’admissió d’alumnes en cada zona (article 46.2);\n- l’agrupació de diversos centres públics d’una mateixa zona educativa, considerats com un únic centre educatiu (article 72.3);\n- l’adscripció entre centres educatius d’una mateixa zona educativa, si comparteixen els objectius del projecte educatiu (article 76.1);\n- l’actuació dels serveis educatius en l’àmbit de llur zona educativa (article 86.4);\n- els criteris que defineixen les necessitats d’escolarització i els que intervenen en la concertació d’ensenyaments tenen com a referència la zona educativa (article 205.3) i, finalment,\n- l’elaboració del mapa escolar de Catalunya, que inclou els instruments i els criteris de la programació de l’oferta educativa del Servei d’Educació de Catalunya en totes les etapes educatives i ensenyaments que estableix la Llei d’educació (article 158.2.c).\nLa Llei atribueix, en definitiva, a l’Administració educativa de la Generalitat la funció de promoure la implicació activa dels centres en l’entorn i una cooperació entre tots els centres vinculats al Servei d’Educació de Catalunya, facilitant la cooperació per zones educatives, amb implicació de l’Administració local i dels altres agents socials i educatius del territori (article 158.3.c).\nA més d’aquest paper nuclear de la zona educativa en la planificació del Servei d’Educació de Catalunya, la Llei d’educació també li atribueix a aquest àmbit territorial una importància central en els procediments de provisió de llocs de treball docents, ja que introdueix novetats en els drets dels professors en relació amb l’ocupació dels llocs de treball.\nL’obtenció de destinació en un lloc de treball d’un centre docent o servei educatiu per concurs general o específic de mèrits comporta l’adscripció amb caràcter definitiu a un centre de la zona educativa on estigui situat el lloc de treball. Del fet que el lloc de treball es trobi sempre ubicat en una zona educativa, el projecte de Llei en dedueix una novetat en el procediment de recol·locació del professorat desplaçat per supressió o remoció del lloc de treball: “l’adscripció a un altre lloc de treball vacant a la mateixa zona educativa, sense que calgui tornar a participar en un procediment de provisió”, és a dir, una adscripció directa, amb caràcter definitiu, dins l’àmbit de la mateixa zona educativa (article 123.2). Dintre de l’àmbit territorial de la zona educativa, el professorat desplaçat no ha de tornar a concursar en un procediment per a obtenir un nou lloc de treball.\nD’acord amb aquest mateix criteri, el professor en comissió de serveis voluntària que hagi perdut la reserva al lloc de treball obtingut per concurs, transcorreguts dos anys (article 123.3), en el cas que cessi en la comissió de serveis serà adscrit a un lloc de treball de la zona educativa on tenia la darrera destinació definitiva, “sense que li calgui participar en un nou procediment de provisió”.\nLa Llei atorga aquesta mateixa “preferència per a ocupar, amb caràcter definitiu, la primera vacant pròpia de llur especialitat, sense necessitat de participar en un concurs de provisió” (article 124.3) en la mateixa zona educativa corresponent al lloc de treball que havien obtingut amb anterioritat per concurs de mèrits.\nEn realitat, la Llei ha ampliat d’alguna manera el concepte “destinació” del lloc de treball al centre educatiu i a la zona educativa en què aquest està ubicat, donant a l’àmbit territorial de la zona el caràcter de destinació, en sentit ampli, de manera que el fet de ser adscrit a un altre lloc de treball no requereix haver de participar en un procediment de concurs de mèrits.\nA la mateixa conclusió s’arriba a partir d’una altra novetat legal: dintre de la mateixa zona educativa no s’exigeix el requisit de permanència mínima en el lloc de treball anterior per a poder participar en nous concursos de provisió de llocs de treball docents (article 125) i, per tant, el requisit de permanència mínima es transfereix del lloc de treball a la zona educativa. Aquesta solució és molt semblant a la situació actual del personal d’administració general, al qual no s’exigeix cap permanència mínima en el lloc de treball anterior per a obtenir una altra destinació dintre del mateix Departament.\nL'horari lectiu dels alumnes\n[article 54 del Projecte de llei d'educació]\nDe manera sorprenent, i entre nombroses innovacions que afecten l’organització de les activitats educatives dels centres escolars, la Llei d’educació manté la paraula “lectiva” per a qualificar l’activitat ordinària dels alumnes a les escoles i als instituts; aquesta paraula enfonsa les arrels en l’educació clàssica de Grècia i de Roma.\nCom és ben conegut, la paraula “lectiva” deriva del llatí lectio, que significa “lectura”, normalment en veu alta, que durant molts segles va constituir el nucli essencial de l’educació clàssica, juntament amb l’educació física i la música. Actualment, ja fa molts anys que s’utilitza aquest concepte de “lectiu” referit a les activitats dels alumnes, malgrat el fet evident que la naturalesa de les activitats de classe ha deixat de ser únicament la lectura en veu alta dels textos escolars, ja que s’han diversificat les activitats educatives que es desenvolupen als centres, dintre i fora de la classe.\nEl Projecte de llei regula a l’article 54 el calendari escolar i la jornada escolar, definint “l’horari lectiu”, “als efectes del que disposa aquesta Llei”, com “les hores destinades al desenvolupament del currículum establert per a cada etapa o nivell d’ensenyament” (article 54.2). Aquesta accepció en sentit ampli del concepte “lectiu” coincideix amb la diferenciació entre “períodes lectius” i “períodes de vacances”, que també apareix a l’apartat 1 d’aquest mateix article 54.\nPerò aquesta diferenciació general entre l’horari lectiu escolar i els períodes de vacances es complica quan la Llei mateixa preveu l’existència “d’activitats educatives fetes més enllà de l’horari lectiu” (article 186.1.g), i que en principi hem de suposar que no es tracta d’activitats lectives, però sí “educatives”, i per això d’alguna manera poden estar relacionades amb el currículum, que, com hem vist, és el criteri utilitzat pel legislador per definir el concepte actual de “lectiu”.\nLa complicació esdevé més gran quan intentem diferenciar les activitats “lectives” dels alumnes, no en el sentit general coincident amb l’horari escolar, sinó en el sentit específic directament lligat a l’activitat educativa i curricular a l’aula, oposada a les activitats complementàries i extraescolars, esmentades en altres articles del Projecte de llei (articles 6.3, 25.1.f, 35.3, 38.3, 50.3, 150.3, 152.2.c. i g, 158.2.k, 169, 202, 205.11), totes elles incloses dins el concepte ampli de “horari escolar”.\nEn definitiva, el desenvolupament de la Llei haurà de concretar el contingut i la relació amb el currículum de totes les activitats que realitza l’alumne en el seu horari “lectiu” escolar, ja siguin hores lectives, complementàries o extraescolars, atès que el currículum “guia (totes) les activitats educatives escolars” (article 52.1), dintre o fora del centre (article 59.4). Aquestes activitats poden ser col·lectives a classe o “individuals de treball i estudi” (article 87).\nPer acabar, en un sentit molt impropi, aquesta mateixa paraula “lectiva” es continua emprant al text de la Llei d’educació, referida a l’activitat del professorat, quan ja fa molts anys que les activitats docents s’han allunyat de les activitats educatives clàssiques del magister, que recitava en veu alta les lliçons als seus alumnes, però això es mereix que li dediqui una altra nota.\nEtiquetes de comentaris: alumnat, sistema educatiu\nEstructura de les retribucions complementàries doc...\nLes zones educatives i les destinacions del profes...


▷ ⭐Definició de amollegar⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de amollegar\nDefinició de amollegar\nA continuació pots veure La definició i bastants exemples de com utilitzar la paraula amollegar, en aquesta web de correccions ortogràfiques pots trobar com es pot usar en un context real aquesta paraula i fer servir un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que pots trobar aquí també pots veure la seva Definició perquè et sigui moltíssim més simple comprendre què significa amollegar.\n¿Cóm es diu amollegar en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice amollegar en catalán?\nSi tens ganes de saber com es diu en castellà amollegar has de saber que la seva traducció és amollegar pots trobar en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en espanyol.\nExemples de com utilitzar amollegar\nLa companyia a càrrec d’aquesta tasca és Xangai Internacional Port Group, que a principis de 2005 va anunciar la seva intenció de començar a cotitzar-se en la borsa de Hong Kong (Xina) amb la finalitat de reunir 800 milions de dòlars per a diversos plans de desenvolupament portuari.\nEntre les millores aplicades figura en lloc destacat el qual els seus membres intervenen ara més directament en la concepció i la coordinació dels projectes […] destinats a Àfrica i que se’ls ha […] confiat la tasca de reunir fons i organitzar […] activitats de promoció en favor del continent\nMentrestant, i tenint en compte altres necessitats prioritàries de l’Organització, proposa assignar al projecte fabs 1,1 milions de dòlars nord-americans més i 300.000 dòlars nord-americans més a SISTER, amb càrrec als […] fons arrossegats del bienni 2000-2001 , en el benentès que […] ulteriorment caldrà reunir fons addicionals.\nConvida al director general a seguir contribuint a la creació del […] Institut ia més a reunir fons de les fonts […] esmentades en el paràgraf 19 del document 29 C / 55\nLa creixent demanda d’educació accentua […] les necessitats […] financeres dels sistemes educatius, però els recursos que poden reunir els poders públics solen ser limitats a causa de crisis econòmiques, […] recessions [. ..] o un desenvolupament econòmic insuficient.\n(1981), que els funcionaris tenen un dret adquirit a la prima de […] repatriació sense necessitat de reunir prova de reinstal·lació.\nEs procurarà especialment reunir fons per a projectes […] integrats destinats a l’ordenació d’extensions d’aigua amenaçades […] (per exemple, el mar Caspi, el mar d’Aral i el llac Txad) i conques fluvials (per exemple el Nil, el Níger, el Mekong i el Tumen).\nA nivell intraregional, tot i que […] […] també en alguns països extracontinentales de destinació, un dels obstacles per a reunir coneixements sobre les tendències i patrons migratoris és la insuficient disponibilitat […] de dades.\nc) organitzar un seminari conjunt NEPAD-UNESCO en el qual es concretin els mitjans i les formes d’aplicació del pla d’acció de la […] NEPAD en els àmbits de competència de la […] Organització i reunir, amb les instàncies […] adequades, els recursos necessaris a aquest efecte\na] diferència del Dret penal intern, en els processos sobre violacions de drets humans la defensa de l’Estat no […] pot descansar sobre la impossibilitat […] del demandant de reunir proves que, en molts […] casos, no poden obtenir-se sense la cooperació de l’Estat.\nDesenvolupar activitats econòmiques de tot tipus, encaminades a la […] realització dels seus fins oa reunir recursos amb aquest objectiu.\nLes conclusions i […] recomanacions tenen per objecte reunir proves d’avaluació objectives […] i fiables per a adoptar decisions […] estratègiques i millorar la gestió.\nUna altra via per reunir recursos addicionals […] a l’educació és per mitjà dels incentius tributaris.\nTenint en compte el creixent envelliment dels edificis i de les […] dificultats per reunir recursos extrapressupostaris […] suficients per tal de renovar-los […] íntegrament, el Comitè de la Seu va emprendre una acció de sensibilització en el Consell Executiu, convidant en particular als Estats Membres a proposar que les consignacions necessàries per a aquesta renovació provinguin del Pressupost Ordinari i que s’estableixi una política de manteniment.\nA més, s’ha pogut reunir 1,9 milions d'[…] dòlars per a la difusió de fabs fora de la Seu a 2003.\nEncara que la majoria dels països podran sufragar […] aquests costos i reunir els recursos […] necessaris, l’informe mostra que una minoria […] important no ho aconseguirà si persisteixen les pautes actuals.\nEl FNUAP tractaria de reunir els 20 milions […] de dòlars restants recorrent al cofinançament o recursos d’una altra naturalesa, […] inclosos els ordinaris, oa totes dues formes alhora, fins on sigui possible, de conformitat amb la decisió 2000/19 de la Junta Executiva sobre l’assignació dels recursos del FNUAP.\nLa dificultat per reunir nous recursos és encara més gran a causa de la formulació del nou sistema d’obligacions i rendició de comptes, que imposa noves exigències als recursos i esforços de gestió.\nMitjans de realitzar una acció concertada a fi de donar a l’alfabetització un lloc prominent en els plànols internacional, regional, […] nacional i local; de mobilitzar les […] comunitats locals i de reunir suport financer i material, […] compresos recursos del sector privat.\nAquestes condicions […] depenen del nivell de desenvolupament dels països, de la càrrega tributària efectiva (actual) i, especialment, del marge potencial de reunir recursos.\nEs dedicaran […] esforços especials a reunir fons per a l’execució […] del Programa mundial d’educació i formació en energies renovables.\nCom s’ha assenyalat en diverses anàlisis, les ONG […] de base poden reunir un gran cabal […] d’informació útil al procés d’adopció […] de decisions en matèria de desenvolupament.\nA fi d’ampliar encara més la participació de la UNESCO en aquest important debat per tal de reunir un recolzament renovat de la comunitat mundial es va decidir organitzar una Conferència Mundial sobre l’Educació Superior al voltant del tema: L’educació superior en el segle XXI: visió i acció.\nReunió interregional de petits Estats insulars en desenvolupament […] […] que se celebrarà a Roma els dies 15 i 16 de novembre constitueix una oportunitat de recaptar de la comunitat internacional el compromís de reunir els recursos necessaris per a donar suport a un enfocament programàtic del desenvolupament.\nTot i la generosa contribució dels Estats Units (12. 000. 000 de dòlars), cal reunir encara 3. 500.000 dòlars per assolir el nivell de l’ajuda internacional que la Unesco té l’obligació moral de facilitar […] a la República Àrab Unida.\nPer a això, el Consell […] va convidar al director general a reunir els recursos necessaris per a […] executar totes les activitats previstes […] en el marc del seguiment del seminari internacional (París, novembre de 2001) i del suport de l’Organització a la NEPAD.\nEn aquestes situacions, és […] indispensable reunir els mitjans específics […] d’acollir al proïsme, preparar-lo de manera pràctica […] per a la seva nova vida d’immigrant i reconèixer la diversitat com un tret positiu.\nLes mesures d’administració aprovades per la Cambra de Representants en votació partidista dimarts-costat de l’augment en arbitris a […] els cigarrets prèviament convertit […] en llei-pretenen reunir $ 596 milions a […] els ingressos recurrents del govern de Puerto Rico.\nSi algú em pregunta si anem reunir a iniciar negociacions amb Turquia per a l’adhesió, li tinc també de dir que […] no ho sé.\n51. Aquesta Cort considera que […] les parts han de reunir al Tribunal la […] prova sol·licitada per aquest, sigui documental, testimonial, pericial o d’una altra índole.


Sánchez Llibre (Foment), partidari de la vacunació obligatòria als treballadors\nActualitzat 20/09/2021 10:35 CET\nCreu que encara és possible reactivar aquest setembre l'ampliació del Prat\nEl president de la patronal Foment del Treball, Josep Sánchez Llibre, s'ha mostrat partidari de la vacunació obligatòria contra la covid-19 a tots els treballadors per evitar contagis, com s'ha fet a Itàlia.\n"Penso que seria bo", ha dit aquest dilluns en una entrevista a Ràdio 4 i La 2, recollida per Europa Press, quan li han preguntat per aquesta qüestió, tot i que ha subratllat que, en tot cas, aquesta mesura està en mans del Govern central i dels metges.\nHa afirmat que fins a un 4% de la població activa no s'ha vacunat contra el coronavirus, la qual cosa "pot representar fins i tot una falta de respecte" per a les persones immunitzades, i un obstacle perquè les empreses es recuperin al 100% de la crisi econòmica.\nHa calculat que fins al 2023 no es recuperarà el ritme de creixement assolit el 2019, perquè encara hi ha traves a la mobilitat internacional, i ha criticat la pujada del salari mínim interprofessional (SMI) en 15 euros aquest any: "Un sempre s'ha de posar a la pell del que ha de pagar".\nHa lamentat que el projecte d'ampliació de l'Aeroport de Barcelona-el Prat s'hagi suspès, a parer seu, per culpa del Govern i d'ERC, "que potser s'ha deixat portar per manifestacions" com la d'aquest dissabte, quan 10.000 persones van protestar contra el projecte i la seva afectació a la Ricarda.\nAixí i tot, encara veu possible reactivar la inversió de 1.700 milions d'euros per ampliar el Prat abans del Consell de Ministres de final de mes que ha d'aprovar el Document de regulació aeroportuària (Dora) 2022-2026, i ha dit que Foment posarà "tots els elements al seu abast" perquè l'ampliació no descarrili.\nTambé ha lamentat la visita de la vicepresidenta i ministra de Treball, Yolanda Díaz, a la Ricarda, que ha titllat de "filibusterisme polític", i considera que il·lustra la divisió que, segons ell, també hi ha sobre aquest assumpte en el govern de coalició del PSOE i Unides Podem.\nSánchez Llibre ha retret a ERC i Junts haver fet "el ridícul" amb l'aeroport i amb les seves discrepàncies per la taula del diàleg, i ha afegit que no pot mantenir la valoració positiva que va fer dels 100 primers dies com a president de la Generalitat de Pere Aragonès.\nHa reclamat que Junts s'incorpori a la taula de diàleg, i ha cridat a fer "esforços privats i silenciosos" amb aquest partit per convèncer-los que se sumin a aquest procés.


Actualitat :: Narrativa breve\nJA ÉS AQUÍ LA 3ª EDICIÓ 2015!!!! Ara pots convertir-te en un artista audiovisual i presentar al món els llibres que més t’agraden. Agafa el mòbil o la càmera i afanya't! Tens temps per a presentar el teu booktrailer fins al 10 de novembre de 2015!\nParticipar al concurs és molt fàcil. Aquí tens les instruccions:\n6. Inscriviu-vos al formulari que trobareu aquí abans del 10 de novembre\nPots guanyar premis fantàstics! Un lector d’e-books, un lot de llibres, subscripcions a El Periodico i molt més!!…\nEl Jurat triarà 2 finalistes i 1 guanyador en cada una d’aquestes categories: Millor booktrailer, Millor guió, El trailer més creatiu\nI TAMBÉ POTS GUANYAR SI AL PÚBLIC LI AGRADA EL TEU BOOKTRAILER!!! Fes campanya a internet perquè els teus amics i familiars votin el teu booktrailer. El que tingui més likes a Youtube o Vimeo serà guardonat amb el Premi del Públic.\nEls Premis es lliuraran en un acte obert al públic el proper dia 20 de novembre de 2015 a les 17 h a la Filmoteca de Catalunya (Barcelona). No hi faltis!!!\nPer més informació, visita la web del concurs: aquí\nI si tens cap dubte, pregunta a biblioteques@gencat.cat o a la teva biblioteca pública més propera i t’ajudaran. Descarrega’t les Bases del concurs si vols tenir tota la informació: aquí.


Radisson Hotel And Suites Guatemala City Guatemala City Guatemala - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n1 Ave.12-46 Zona 10, Zona 10, Guatemala City, Guatemala - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Radisson Hotel And Suites Guatemala City?\nBarri Zona 10 Zone 13 Zone 13\nMés informació sobre Radisson Hotel And Suites Guatemala City\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Radisson Hotel And Suites Guatemala City es troba a la zona de Zone 10 de la ciutat de Guatemala City. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEls serveis i instal.lacions de primera categoria que defineixen l'experiència de Carlson Rezidor Hotel Group us esperen a Radisson Hotel And Suites Guatemala City. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos recepció 24 hores, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, servei d'habitacions, transport hotel/aeroport.\nEntri en una de les 142 habitacions i escapi de l'estrès del dia amb una ampla gama de comoditats com televisió de pantalla plana, sala d'estar separada, aire condicionat, servei de despertador, escriptori. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com bany, centre esportiu, massatge que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Radisson Hotel And Suites Guatemala City la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Guatemala City.\nComentaris d'Agoda (16)Comentaris de Booking.com (602)\nTots els tipus de viatgers (16)Viatger de Negocis (12)Parelles (1)Viatgers en solitari (2)Grups (1)


En la pagina web mitramiss.es que inclou el Ministeri de Treball i Economia Social i el Ministeri d’inclusió, Seguretat Social i migracions, es publicaren el dijous 21 de maig les dades generals d'afiliació de la població estrangera corresponents al mes d'abril .\n2. A tota Espanya, i amb dades de la mitja del mes d’abril hi ha un total de 1.972.552 afiliats, dels quals 752.500 són de països UE (401.981 homes i 350.520 dones), i 1.220.052 són de països no UE (700.269 homes i 519.783 dones). És a dir, s’ha produït una disminució anual del 5,46 %, conseqüència de la molt forta caiguda de l’afiliació des de l’inici de l’estat d’alarma, i que en el mes d’abril ha estat de 101.377 persones. Cal recordar que la mitja d’afiliats del mes d’abril de 2019 era de 2.086.400. Es a dir, en els darrers dotze mesos s’ha produït un descens de 113.848.\nCal destacar el descens de l’afiliació en el regim general, que ha perdut 94.487 afiliats (ja s’han incorporat els treballadors dels regim agrari i de la llar familiar, i la disminució es produeix utilitzant els mateixos criteris estadístics). Pel que fa al regim de treballadors autònoms, cal fer esment de la disminució en 8.173 afiliats, i en sèrie interanual hem passat dels 336.456 del mes d’abril de 2019 als actuals 340.745.\nEn les dades estatals del mes de febrer de 2012 no apareixia la distribució percentual per règims, que havia estat substituïda per la variació mensual en percentatge, però en les dades del mes de marc ja tornà a aparèixer aquesta distribució. Aquesta distribució el mes d’abril d’enguany és la següent: el 82,51 % pertanyen al general (amb la inclusió dels treballadors agraris i de la llar familiar), el 17,27 % al d’autònoms, i el 0,22 % al del mar.\nLes dades inclouen informació sobre l’evolució del percentatge d’estrangers sobre el total de l’afiliació des de l’any 2007, sent important destacar al meu parer que el del mes d’abril d’enguany (10,69 %) supera el del mes d’abril de fa deu any, 10,48 %, i es troba més d’un punts per sobre del mínim del 9,45 % que es tingué el mes d’abril de 2015, produint-se a partir de llavor un increment anual fins aquest any on canvia la tendència. Haurem d’estar molt amatents a les dades dels propers mesos per conèixer la gravetat de la crisi entre la població treballadora estrangera.\nPer règims, cal destacar la important presència dels treballadors romanesos i marroquins en el general, seguint els criteris estadístics anteriors (198.053 i 127.945, respectivament), del xinesos i romanesos en el d’autònoms (52.313 i 31.447), i dels marroquins i romanesos en l’agrari, seguint encara els criteris estadístics anteriors (90.125 i 61.191). En les dades del personal al servei de la llar familiar que apareixen en el regim general, la presència romanesa és també majoritària (31.447), seguida de la paraguaiana (13.914) la boliviana (11.926)\nPer comunitats autònomes, i sempre amb dades de la mitja del mes d’abril, Catalunya és la primera en nombre total d’afiliats (470.503, 23,85 %), seguida de Madrid (400.515, 20,30 %), Andalusia (259.525, 13,16 %) i la Comunitat Valenciana (208.740, 10,58 %). A Catalunya la disminució en sèrie interanual ha estat de 127.509, un 5,52 % %. Fa un any, Catalunya era la primera en nombre total d’afiliats (498.012, 23,87 %), seguida de Madrid (421.746, 20,21 %), Andalusia (274.120, 13,14 %) i la Comunitat Valenciana (222.213, 10,66 %).\nEn el règim general de la Seguretat Social (i posant en relleu que les incorporacions del regim agrari i del personal al servei de la llar familiar suposen el 30,88 i 42,16 %, del total de l’afiliació en el seu sector, respectivament) destaca el nombre d’afiliats en el sector de l’hostaleria, que ocupa a 241.963 persones (21,89 %), de les quals 160.286 són de països no UE, i que ocupa la primera posició. Li segueix, en dades quantitatives, el sector del comerç i reparació de vehicles a motor i bicicletes, que ocupa a 197.800 treballadors, un 8,47 %, dels quals 124.125 són de països no UE, i en tercer lloc es troben les activitats administratives i serveis auxiliars, que agrupen a 140.489 treballadors, un 11,79 % del total, dels quals 88.445 són de països no UE; el sector de la construcció es situa en el quart lloc i ocupa a 114.884 persones, un 15,34 %, dels quals 70.911 són de països no UE; la industria manufacturera ocupa el cinquè lloc, amb 126.943 afiliats, 7,10 %, dels quals 72.951 són de països no UE. En el règim especial de treballadors autònoms, destaca la presència del sector del comerç i reparació de vehicles de motor i bicicletes (90.453, 11,91 %, sempre sobre el total de l’afiliació en el sector), del sector de l’hostaleria (60.690, 19,31 %), i del sector de la construcció (45.368, 11,99 % del total i amb una participació majoritària dels ciutadans de la UE, 25.992)\nPer països de procedència, a tot l’Estat, els treballadors romanesos ocupen la primera posició (329.951), i els marroquins es situen en la segona posició amb 253.624 treballadors. Els italians ocupen la tercera posició, amb 119.181, quedant els xinesos en la quarta posició 78.442, per davant dels colombians amb 70.089, dels equatorians amb 66.551, dels britànics amb 64.971, dels veneçolans amb 63.616, dels búlgars amb 60.510, i dels portuguesos amb 53.016. Fa un any els treballadors romanesos ocupaven la primera posició (352.232), i els marroquins es situaven en la segona posició amb 270.432 treballadors. Els italians ocupaven la tercera posició, amb 120.967, quedant els xinesos en la quarta posició, 105.451, per davant dels equatorians amb 73.323, dels britànics amb 70.289, dels colombians amb 67.796, dels búlgars amb 64.374, dels portuguesos amb 54.409 i dels veneçolans amb 50.433.\nLa informació de les dades del mes d’abril de 2020 inclou com ha evolucionat l’afiliació dels vuit països amb mes participació dels seus nacionals en el regim general i en el d’autònoms, des de l’any 2011, destacant per una banda el molt important creixement de de la població veneçolana en els darrers tres anys, i el descens de la població colombiana i equatoriana, tot i que la primera s’ha anat incrementant novament des del l’any 2017.\n3. La mitja del mes d’abril d’afiliats estrangers a Catalunya és de 470.503, dels quals 150.772 són de països UE i 319.731 de països no UE.\nPer règims, el 83,74 % dels afiliats estan inclosos en el general (amb la inclusió dels treballadors agraris i dels de la llar familiar), el 16,11 % en el d’autònoms, i el 0,13 % en el del mar.\nSegons els criteris estadístics anteriors, per règims cal destacar la important presència de treballadors marroquins, romanesos i italians en el general 44.667,33.361 i 32.463, respectivament), dels xinesos, italians i romanesos en el d’autònoms ( 14.290, 5.309 i 4.719), i dels marroquins i romanesos en l’agrari (4.562 i 2.716). En les dades del personal al servei de la llar familiar que apareix en el regim general, la presència equatoriana és majoritària (4.574), seguida de la població boliviana (4.562) i romanesa (2.716).\nEn el règim general de Seguretat Social (i posant en relleu que les incorporacions del regim agrari i del personal al servei de la llar familiar suposen el 3,47 i 7,28 % del total de l’afiliació, respectivament), el primer lloc correspon al comerç i reparació de vehicles de motor i bicicletes, amb 57.940 afiliats (14,71 %), dels quals 39.566 són de països no UE; el segon correspon a l’hostaleria, amb 55.038 (13,97 %), dels quals 39.566 són de països no UE, i el tercer lloc és per a les activitats administratives i serveis auxiliars, amb 48.661 afiliats (12,35 %), dels quals 32.926 son de països no UE; el quart és per a la indústria manufacturera, amb 43.621 (11,07 %), dels quals 29.204 són de països no UE; en cinquè lloc trobem als afiliats en el sector de la construcció, amb 26.411 (6,70 %), dels quals 21.182 són de països no UE. En el règim especial de treballadors autònoms destaca la importància dels sectors del comerç i reparació de vehicles a motor i bicicletes (17.911, 23,60 % del total), de l’hostaleria (15.409, 20,30 %) i de la construcció (7.789, 10,26 %). Fa unany, i posant en relleu que les incorporacions del regim agrari i del personal al servei de la llar familiar suposaven el 3,36 i 7,36 % del total de l’afiliació, respectivament), el primer lloc corresponia a l’hostaleria, amb 70.963 (16,84 %), dels quals 52.673 eren de països no UE, i el segon al comerç i reparació de vehicles de motor i bicicletes, amb 60.366 afiliats (14,33 %), dels quals 41.153 eren de països no UE; el tercer lloc era per a les activitats administratives i serveis auxiliars, amb 50.804 afiliats (12,06 %), dels quals 33.815 eren de països no UE, i el quart per a la indústria manufacturera, amb 42.857 (10,17 %), dels quals 28.661 eren de països no UE; en cinquè lloc trobàvem als afiliats en el sector de la construcció, amb 32.209 (7,64 %), dels quals 26.347 eren de països no UE. En el règim especial de treballadors autònoms destacava la importància dels sectors del comerç i reparació de vehicles a motor i bicicletes (18.337, 24,14 %), de l’hostaleria (15.668, 20,63 %) i de la construcció (7.268, 9,57 %)\nA Catalunya, els treballadors marroquins són els primers (56.528), seguits dels romanesos (43.563), i els italians ocupen la tercera posició (39.700). A continuació trobem els xinesos (21.946), els francesos (19.488), els pakistanesos (18.523), els bolivians (14.697), els colombians (14.223), els equatorians (12.785), i els hondurenys (12.674). Fa un any els treballadors marroquins eren els primers (62.383), seguits dels romanesos (46.363), i els italians ocupaven la tercera posició (38.939). A continuació trobàvem els xinesos (29.612), els pakistanesos (16.379), els francesos (19.986), els bolivians (16.379), els equatorians (14.211), els colombians (13.541), i els hondurenys (12.223).


17.500 patinadors a la pista de gel -\n17.500 patinadors a la pista de gel\nL’activitat ha estat oberta entre el 21 de desembre i el 7 de gener, supera l’assistència de fa un any i la directora de Fira de Girona, Coralí Cunyat, ho qualifica «d’èxit total»\nLa Pista de Gel de Fira de Girona ha comptat, en la 14a edició, amb 17.500 visitants després d’estar oberta des del 21 de desembre fins ahir, 7 de gener. L’assistència ha superat les xifres de les darreres edicions, on s’aproximava a les 17.000 persones. Per a Coralí Cunyat, directora de Fira de Girona, ha estat un «èxit total, és un esdeveniment clarament consolidat al nostre calendari i és important per la gran afluència de públic que acull durant les festes de Nadal». Els dies més forts han estat el 3 i el 4 de gener, amb prop de 1.500 patinadors diaris: «En alguns moments la pista ha funcionat pràcticament a la seva màxima capacitat, el 65% dels patinadors han vingut a les tardes i hem vist que hi ha hagut un alt índex de fidelització i de repetidors».\nCom cada any i seguint amb la política de Responsabilitat Social Corporativa de Fira de Girona, han vingut a patinar convidats 603 nens i joves d’entre 6 i 16 anys provinents d’una trentena de centres d’acollida amb risc d’exclusió social de Girona i rodalies. La dada ha estat superior respecte l’any passat (550 joves). Com a altra xifra destacada, hi ha l’increment de participació d’usuaris amb el carnet universitari arribant als 757 patinadors.\nLa pista, una de les més grans de Catalunya amb 800 m2, s’ha mantingut com una de les activitats destacades de les festes de Nadal de la ciutat. A més de les dues pistes hi ha hagut un tobogan de gel de 2,5 metres d’alçada, 27 metres de llargada i 3 carrils per baixar-hi amb trineu, i quatre pantalles amb imatges en directe dels patinadors. D’altra banda, el cartell promocional d’aquest any, dissenyat per l’il·lustrador Xavier Fontané, s’ha inspirat novament en el patrimoni cultural gironí. Segons el seu autor, el cartell mostra una recreació en clau còmica del conegut El Tapís de la Creació exposat al Museu Capitular de la Catedral de Girona i l’ha titulat com La millor pista de la Creació.\n25 anys de “Sí vull” a la Fira de Girona


L’Assemblea Nacional Catalana de Tàrrega encendrà dissabte 16.751 espelmes a favor de la independència – Comarques de Ponent\nL’Assemblea Nacional Catalana de Tàrrega encendrà dissabte 16.751 espelmes a favor de la independència\nL’encesa d’espelmes que organitza per aquest dissabte 4 de maig l’Assemblea Naciaonal Catalana de Tàrrega s’ha convertit en una gran festa que durarà de les 10 del matí a les 2 de la matinada. Durant la jornada hi haurà actuacions en directe de diferents entitats de Tàrrega, i activitats i xerrades organitzades per la 2a edició de la Fira Estelania formada per una seixantena de paradetes de productes relacionats amb la independència. A la nit hi haurà actuacions de música en directe com la Terrasseta de Preixens i durant tot el dia es muntarà una barra on s’oferirà beure i menjar.\nL’acte central però serà a les 8 del vespre, quan tindrà lloc l’encesa de l’estelada. Un total de 16.751 espelmes, tantes com habitants de la ciutat de Tàrrega, dibuixaran al terra de l’espai de l’Hort del Barceloní una espectacular estelada, la més gran realitzada fins ara a Catalunya.\nI ho faran gràcies a l’ajuda d’un centenar de voluntaris i de totes les aportacions realitzades en la campanya “Apadrina una espelma”. Des de fa mesos s’han venut tiquets per un euro i s’ha realitzat un projecte de micromecenatge per a recollir una part del finançament necessari per a la festa. De moment han aconseguit recaptar 4.000 euros i esperen poder guanyar la part que falta amb la barra d’aquell dia.\nDimecres dia 1 de maig es realitzarà una mena d’assaig general. Es colocaran unes quantes espelmes i es valoraran els aspectes tècnics de l’encesa al mateix lloc on es farà dissabte, l’Hort del Barceloní. També s’aprofitarà per a fer una trobada\namb un grup de voluntaris per a explicar el funcionament de l’encesa.


Ozhan Pension Kusadasi Turquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nDag Mahallesi Kibris Caddesi 9, , Kusadasi Centre, Kusadasi, Turquia, 09400 - Veure al mapa\nMés informació sobre Ozhan Pension\nIdeal tant per a la diversió com per al relax, Ozhan Pension es troba a la zona de Kusadasi Centre de la ciutat de Kusadasi. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. També són a fàcil accés Caravanserai, Fortress.\nA Ozhan Pension, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de recepció 24 hores, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, aparcacotxes, servei d'habitacions.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, servei de despertador, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió per satisfer els clients més exigents. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com buceig. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Ozhan Pension la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Kusadasi.


La lesió força a Cardelús a deixar passar el Moto2 de Barcelona\nXavi Cardelús volia participar aquest passat cap de setmana en la tercera cita del Moto2 European Championship de Barcelona. I és que malgrat que encara no estava totalment recuperat de la intervenció quirúrgica que li van fer al peu dret fa un dies, l’andorrà no volia perdre’s cap de les cites programades. Al final però, un cop avaluats els pro i contres, l’andorrà va decidir no participar.\nEntre la prudència i les ganes\nConscient que havia d’assegurar-se poder competir amb garanties pel que fa a la lesió, inicialment va optar per un plantejament conservador. Aquest plantejament va passar per no disputar la jornada d’entrenaments lliures de dijous. Al dia següent, l’andorrà sí que va sortir en la primera sessió. Va fer-ho calçant una bota més ampla del normal al peu dret.\nEn acabar, va traslladar-se a l’hospital per fer un seguiment de l’estat del peu. Al final, juntament amb el metge van decidir seguir endavant i participar en la que era la cita barcelonina de l’Europeu de Moto2.\nVal a dir que en l’entrenament matinal Cardelús havia aconseguit el 4t millor registre, quedant-se a un segon del millor temps de la categoria.\nAl final, el seny s’imposa\nEn la jornada d’entrenaments classificatoris de dissabte, l’andorrà només va prendre part en la primera de les dues sessions. Amb un temps de 1’45.416 va classificar-se vuitè. Malgrat això, a l’altre costat de la balança seguia molt present el risc d’infecció, el fort dolor i la incomoditat òbvia d’haver de pilotar en aquestes condicions.\nTot i que el de Promoracing va allargar tant com va poder la decisió, al final, després d’avaluar les diferents opcions i els riscos que suposava participar, metges, pilot i equip van prendre la decisió definitiva de no participar al Moto2 European Championship del Circuit de Barcelona-Catalunya.\nEl que està clar -i no cal ser metge per entendre-ho- és que val més perdre’s una cursa, que còrrer el risc de complicar més la lesió i haver de retirar-se per més temps.\nA recuperar-se Xavi!\nTags: Esport internacional, Moto2, xavi cardelús\nhttps://blog.motoraldia.net/wp-content/uploads/2022/06/FBC737AE-6FA6-47F6-9732-FA974918209D.jpeg 1290 1935 4dm1n1STR4t0r https://blog.motoraldia.net/wp-content/uploads/2018/04/motoraldia_blog-300x63.png 4dm1n1STR4t0r2022-06-13 07:00:272022-06-13 12:20:09La lesió força a Cardelús a deixar passar el Moto2 de Barcelona\nDe la Casa i Montellà signen a Ibi un 3r i un 4t lloc respectivament Amb un 2n lloc al Ral·li de Polònia, Joan Vinyes confirma el lideratge


Ermita de Sant Vicenç Ferrer - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nErmita de Sant Vicenç Ferrer\n41° 24′ 48″ N, 1° 58′ 41″ E / 41.413236°N,1.977971°E / 41.413236; 1.977971\nErmita de Sant Vicenç Ferrer a la Palma de Cervelló. Situada a 360 m al nord-est de can Pongem, enmig del bosc en una zona de difícil accés. L'estat de l'edifici és ruïnós, i la vegetació ocupa bona part de l'edificació.\nRestes d'una antiga ermita situada a la part alta dels boscos de Can Pongem. Es tracta d'una edificació de planta rectangular, de 8 metres de llarg per 4 d'amplada, construïda adossada a les parets de les cingleres de Pallejà, en una zona de fort desnivell. Els paraments són d'uns 50 cm de gruix, construïts amb maçoneria, arrebossats per la part interna i l'externa. Els marcs de les obertures estaven fets de maons. Sembla que l'entrada estaria situada al mur de ponent. L'única paret que resta totalment dempeus és la nord, que s'adossa a la cinglera, i on s'obre una fornícula. Del coronament d'aquest mur es dedueix que l'ermita disposava d'una coberta a doble vessant amb el carener disposat nord-sud. Dels murs laterals únicament se'n conserven alguns trams, mentre que el de migdia es troba pràcticament desaparegut. El paviment de l'ermita ha desaparegut en la seva totalitat, si bé en la paret nord encara s'observa d'on arrencava. Per l'orientació de l'edifici i la fornícula conservada, tot apunta que el presbiteri es localitzava a la part nord. Al seu entorn encara s'hi estan vius 2 dels quatre xiprers que es disposaven a les quatre cantonades de l'edificació.\nAntoni Sospedra (2008) planteja la possibilitat se que aquesta ermita fos construïda després de la canonització, l'any 1455, de Sant Vicenç Ferrer, qui segons la tradició oral recollida per aquest autor, hauria viscut en aquell paratge. La tradició oral dels veïns del poble diu que fa 150 anys hi hauria viscut un ermità.\nAAVV (2011) Revisió del Pla d'Ordenació Urbanística Municipal de la Palma de Cervelló (POUM). Catàleg de béns protegits. Ajuntament de la Palma de Cervelló. p. 16-17.\nSOSPEDRA, ANTONI (2008): Orígens d'un poble. La Palma de Cervelló. Barcelona: EGS. p. 82-83\n↑ «Mapa de Patrimoni Cultural de la Palma de Cervelló».\n↑ SOSPEDRA, Antoni. Orígens d'un poble. La Palma de Cervelló, p. 82-83.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Ermita_de_Sant_Vicenç_Ferrer&oldid=22156270»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 oct 2019 a les 08:32.


Arriba al Pakistan l'expedició que portarà el Barça a 8.000 metres\nAquest diumenge ha arribat al Pakistan l'expedició catalana que pretén plantar la bandera del FC Barcelona al Hidden Peak, un dels dos cims de més de 8.000 metres que encara no ha estat escalat per cap alpinista català.\nEl projecte s'emmarca dins dels actes commemoratius del centenari del Barça i s'ha pogut realitzar gràcies al recolzament del Centre Excursionista de Catalunya, i al patrocini de la Diputació de Barcelona.\nD'altra banda, COM Ràdio, com a emissora oficial, cobrirà a través dels seus programes i informatius l'evolució de l'expedició fins la seva arribada a Barcelona. A més, el mitjà d'Internet La Malla rebrà periòdicament fotografies digitals i informació escrita, recollida en un canal creat exclusivament per seguir l'evolució de l'expedició. Representarà, així, un punt en comú d'informació per a tots els mitjans i particulars que vulguin seguir a diari la situació dels alpinistes.\nL'objectiu d'aquesta expedició és l'ascensió al Hidden Peak, el primer i únic cim de 8.000 metres pujat per primera vegada en estil alpí. Aquesta serà també la filosofia a l'hora d'afrontar la nova escalada.\nSegons Ferran Latorre, un dels alpinistes i promotor de la iniciativa, juntament amb Albert Castellet, "és una oportunitat única perquè dos col·lectius tan importants a casa nostra com el barcelonisme i l'alpinisme aconsegueixin junts un objectiu comú". L'expedició compta a més amb Ester Sabadell, Oriol Garcia i David Hita, i tenen previst assolir el cim, a 8.068 metres, entre el 6 i el 17 d'Agost.\nLexpedició del Barça, camí del camp base\nAquest dimecres els cinc alpinistes catalans marxaran de Rawalpindi, ciutat propera a la capital del Pakistan, per dirigir-se cap a Askole, on començarà lexpedició a peu.\nEls cinc alpinistes tenien la intenció de deixar lhotel de Rawalpindi el passat dilluns, però no va ser possible ja que el guia encarregat de portar-los fins al camp base no va aparèixer. Daquesta tasca se nencarreguen militars o oficials, destinats en aquests moments a la regió del Kashmir, en guerra amb lÍndia.\nDesprés dalguns tràmits al ministeri pakistanès, dimarts van aconseguir un guia que hauran de compartir amb una expedició francesa. Els 12 alpinistes francesos tenen el mateix camp base que els catalans i pretenen assolir el Gasherbrum II, un altre dels cims de més de 8.000 metres del Pakistan.\nEls alpinistes catalans han deixat Skardú, l'últim poble on arriba la carretera asfaltada i l'electricitat.\nAra ja es dirigeixen cap a Askole, el poble a partir del qual començarà l'expedició a peu. Abans, però, han hagut de negociar per aconseguir els permisos necessaris i els cotxes tot terreny per fer el camí, ja que l'exèrcit n'ha requisat la majoria per la guerra que manté contra els indis.\nEls expedicionaris catalans tenen previst arribar al camp base el 14 de juliol. A partir d'aquest moment hauran d'instal·lar els diversos camps d'alçada que utilitzaran en l'atac al cim. Aquest està previst que es realitzi entre el 6 i el 17 d'agost.\nA partir del 15 de juliol es podran escoltar a COM Ràdio i a La Malla les cròniques que des de l'Himàlaia enviaran els alpinistes.\nComença lexpedició a peu\nEls cinc alpinistes entren a la gelera del Baltoro i ja estan a mitja aproximació del camp base.\nDissabte a les set del matí van sortir dAskole, lúltim poble accessible per carretera, i a les dues de la tarda van arribar a Jula, un llogaret que es troba a 3.100 metres dalçada.\nEn aquest moment es troben a Paiju, a més de set hores a peu des de Jula i des don ja es veuen les impressionants Torres del Trango. En aquesta petita localitat, situada a 3.450 metres dalçada, faran un dia de repòs, ja que és lúltim lloc on es troba llenya i els portejadors han de preparar-se el menjar per a la següent setmana.\nEstà previst que els expedicionaris arribin al camp base daquí a tres dies, després de passar per Urdukas, Gore i Concordia.\nL'expedició arriba al camp base\nEls cinc alpinistes han arribat finalment al Camp Base després de dotze dies de travessia, quatre d'ells a peu.\nEls expedicionaris i els portejadors han arribat aquest matí al camp base, situat a 5.200 metres d'alçada. Ara comença el procés d'aclimatació, així com la instal·lació i aprovisionament dels diferents campaments, situats a 6.000, 6.500 i 7.100 metres respectivament.\nEls alpinistes ja han deixat enrere els pobles de Paiju, Urdukas, Gore i Concordia, fent ruta a través de l'espectacular gelera de Baltoro.\nL'expedició del Barça té previst assolir el cim del Hidden Peak, a 8.068 metres entre el 6 i el 17 d'Agost\nInstal·lat el Camp I\nEls cinc expedicionaris ja fa quatre dies que són al camp base, situat a 5.200 metres dalçada i ja tenen instal·lat el Camp I a 6.000 metres.\nEls membres de l'expedició al Hidden Peak duran a terme en els dos propers dies la instal·lació i laprovisionament dels campaments II i III, situats a 6.500 i 7.100 metres dalçada respectivament.\nDurant la major part de la travessia els cinc alpinistes han gaudit de bon temps (només han perdut un dia per condicions climàtiques adverses), però ara sesperen un parell de jornades amb mal temps, que faran baixar la temperatura del camp base fins a deu graus sota zero.\nSegons Ferran Latorre, cap de l'expedició, els cinc membres de lequip es troben en bon estat de salut, i el procés daclimatació ha estat molt bo. Segons Latorre, "una de les preocupacions era enganxar alguna cosa per les condicions dhigiene. Venim dun país pulcre i aquí és totalment diferent, però de moment tots estem molt i molt bé".\nDivendres vinent, si el temps acompanya, s'instal·laran els camps II i III\nEls cinc alpinistes catalans tenen previst anar cap al campament I demà passat, des don, si millora el temps, muntaran els camps II i III, situats a 6.500 i 7.100 metres dalçada respectivament.\nEn aquests moments els expedicionaris recuperen forces al camp base, on han coincidit amb una altra expedició catalana que pretén coronar el G2, un cim de 8.035 metres que també forma part de la serralada del Gasherbrum.\nEl descans dels membres de lexpedició és merescut, després que fa dos dies assentessin el campament I, a 6.000 metres dalçada. Per tal de muntar el camp I, es van haver de carregar més de 800 kg de material, tant personal com descalada i daprovisionament. A més, el procés daclimatació és lent. A més de 5.000 metres dalçada cal estar molt ben preparat físicament, i qualsevol activitat es fa molt més pesada.\nTot i que el temps encara no acompanya, els ànims dels cinc expedicionaris segueixen animats. Segons ha dit Ferran Latorre, intentaran assolir el cim la primera quinzena dAgost.\nContinua el mal temps\nLes nevades han acumulat molta neu que pot comportar risc dallaus. Per aquest motiu lascensió cap al camp I no es farà, possiblement, fins dimarts.\nLa presència del Monzó, un vent associat a la davallada de les temperatures i les nevades, ha fet que el calendari previst pels expedicionaris no es pugui complir. Inicialment les previsions asseguraven que el temps començaria a millorar dimecres, però les notícies més recents indiquen que el mal temps durarà com a mínim fins dilluns.\nEn cas que sigui així, els alpinistes del C.E.C tenen la intenció danar cap al Camp I el proper dimarts, i instal·lar els campaments II i III en el mateix viatge. Després tornarien a baixar al camp base per intentar fer latac al cim per la via japonesa la primera quinzena dagost.\nMentrestant, els catalans segueixen amb el període daclimatació, i aprofiten per descansar i recuperar forces. A més, han participat en una investigació que estan realitzant membres de la Universitat de València on sanalitza la capacitat doxigen que pot portar un glòbul roig, efecte relacionat directament amb el procés daclimatació de cada persona. Fent referència a lestudi, Oriol Garcia, membre de lexpedició catalana, ha ressaltat, a tall de curiositat, que "si consumíssim el mateix nivell doxigen al nivell del mar estaríem químicament morts, estaríem a la U.V.I directament"\nEls expedicionaris són al campament I des de diumenge\nLa millora del temps ha permès als alpinistes arribar al campament I abans del que estava previst. Tot i que ahir encara no feia bon temps, els cinc membres de l'expedició catalana van decidir pujar fins al camp I, a 6.000 metres d'alçada, ja que les previsions indicaven que el temps milloraria.\nAvui, dos membres de l'expedició han pujat fins al campament II, a 6.400 metres, per deixar-hi dues tendes i un fogonet. Després han baixat per passar la nit al campament I. Demà al matí, la intenció és pujar la resta de materials fins al camp II -menjar i sacs de dormir, bàsicament- per quedar-se allà entre dos i tres dies. No massa més, ja que tot i que és convenient quedar-se uns dies per aclimatar-se, no és recomanable allargar molt l'estada perquè desgasta massa físicament. Un cop arribin al campament III, els expedicionaris volen tornar al campament base per descansar i agafar forces per pujar al Hidden Peak, a mitjans d'agost.\nQuan deixin el campament II, els alpinistes catalans estaran completament sols. Fins ara, els han acompanyat portadors nadius, que els han ajudat a traslladar material fins al campament base, i la resta d'expedicions que comparteixen amb ells el campament I. Però de les 27 tendes que hi ha ara instal·lades al camp I, només l'expedició catalana intentarà arribar al GI. La resta es dirigeixen cap al G2, un cim de 8.035 metres que també forma part de la serralada del Gasherbrum.\nEn el moment de la connexió amb COMRàdio, la temperatura dins de la tenda era de 5 graus. Fora, però, arribava als 5 graus sota zero i a la nit és probable que baixi fins als 10 o 12 graus sota zero.\nL'expedició al Hidden Peak ja és al campament II\nEls alpinistes catalans han arribat avui al campament II, a 6.400 metres d'alçada, on hi passaran la nit. Si el bon temps es manté, i les previsions així ho indiquen, els membres de l'expedició pujaran demà fins al campament III per portar-hi les tendes. El pla és tornar a baixar al campament I per aclimatar-se i després, repetir l'ascensió al camp II. Abans de l'atac final al Hidden Peak, els expedicionaris tornaran al campament base, per descansar i menjar bé durant tres o quatre dies i recuperar forces.\nLes condicions a 6.400 metres d'alçada són força dures. La temperatura és de 15 graus negatius a l'exterior de les tendes i a l'interior, de pocs graus sota zero. Tot i així, una de les alpinistes, Ester Sabadell, ha explicat avui a ComRàdio que no passen fred perquè porten bons sacs. També ha dit que el menjar tampoc no és tan bo com quan estaven al camp base, ja que ara se'l fan ells mateixos amb les sobres.\nAra els alpinistes estan totalment sols al campament II. En el moment de la connexió amb ComRàdio, tots els membres de l'expedició, llevat de l'Ester Sabadell, dormien des de feia dues hores. "Sentir un telèfon aquí dalt fa molta il·lusió", ha confessat l'alpinista, que ha afegit que sembla un miracle poder parlar des de tant lluny.\nEl fort vent impedeix als alpinistes instal·lar totalment el campament III\nL'expedició ha pujat avui fins als 7.200 metres d'alçada per instal·lar el campament III, però el fort vent els ha obligat a plegar cap a les 12 del migdia. Demà ho tornaran a intentar si el temps els ho permet. La intenció és deixar-hi quatre coses i tornar a baixar, descansar dos o tres dies i preparar-se per l'atac final al Hidden Peak. Les previsions meteorològiques per als propers 4 o 5 dies són bones, de manera que no és probable que s'hagin d'alterar els plans a causa del mal temps.\nAvui el vent els ha obligat a avançar lentament i amb prudència, ja que com que ha nevat tota l'estona, la visibilitat era escassa. Passar del camp II al camp III no és fàcil, perquè estan separats per un corredor molt encaixonat i la neu no els deixa veure gaire bé. El Hidden Peak és un cim que es fa molt poc, tal com ha explicat Oriol Garcia en connexió amb ComRàdio, ja que "és una mica dificilot". La resta d'expedicions que compartien el campament I amb els alpinistes catalans es dirigeixen cap al cim del costat, el G2, i si algun consell els han donat és que vagin amb peus de plom a la part de dalt, que és precisament on són ara.\nQue el cos s'acostumi a viure a 7.200 metres d'altura no és senzill. L'Albert, el David i el Ferran són els membres de l'expedició que més de pressa ho han fet, tot i que l'Oriol Garcia ha reconegut que ara ja es troben tots bé. Mareig constant, manca de fam i ganes de tornar a baixar són els símptomes més freqüents quan s'està a tanta alçada. A més, la temperatura varia molt del dia a la nit. Mentre que durant el dia, a 6.500 metres, es pot anar, fins i tot, en màniga curta, durant la nit s'arriba a estar sota zero.\nEls alpinistes aconsegueixen instal·lar el campament III\nEls membres de lexpedició catalana al Hidden Peak han pogut instal·lar finalment el campament III, a 7.200 metres dalçada. El vent, que ahir els va fer tornar abans dhora, ha estat avui menys intens. Després duna "jornada meteòrica", com l'ha qualificada lOriol Garcia, han aconseguit traslladar-hi unes tendes, un fogonet, menjar, guants i algun material més. Aquest és l'utillatge necessari per equipar el campament, que serà només una plataforma des don iniciar lascens al cim.\nEn el moment de la connexió amb COMRàdio, els membres de lexpedició acabaven de tornar a les tendes, després de 16 hores "pujant i baixant del campament III". LOriol Garcia sha avançat als seus companys perquè no es trobava massa bé. Segons ha explicat a ComRàdio, es tracta del mal de muntanya, que es manifesta amb mal de cap, i que sesvaeix quan es descendeixen uns metres.\nUn cop equipat el campament III, els expedicionaris descansaran ara durant 4 o 5 dies al campament base. Després, si el temps acompanya, es dirigiran al campament III per menjar alguna cosa i a partir de les 10 de la nit intentar l'ascens al cim. De moment, les previsions meteorològiques fins dissabte són bones.\nEls alpinistes descansen al camp base per preparar-se per l'atac al cim\nLa jornada d'avui ha estat tranquil·la. Després de cinc dies en alçada, els membres de l'expedició han decidit descansar els propers tres o quatre dies al camp base per recuperar forces just abans de l'ascensió al Hidden Peak.\nAhir van pujar al campament III per deixar-hi unes tendes i una mica de menjar i avui han aprofitat les millors condicions del camp base per dormir, menjar bé i rentar-se una mica amb l'aigua que els han escalfat els cuiners.\nQuan faci bon temps i sempre que es trobin bé, els membres de l'expedició atacaran el cim. Esperen poder-ho fer d'aquí a tres o quatre dies, tot i que les previsions assenyalen mal temps per als propers tres dies.\nEn principi, la tornada està prevista per al 28 d'agost, però si aconsegueixen fer el cim la setmana que ve, podrien tornar abans a Catalunya.\nL'expedició atacarà el cim dijous si fa bon temps\nDesprés de quatre dies al campament base, els alpinistes catalans esperen que les condicions meteorològiques millorin per poder iniciar l'ascensió al cim. Les previsions per als propers dies, però, no assenyalen una millora del temps fins dijous.\nPer tant, els expedicionaris no tenen més remei que esperar al campament base, encara que sigui una "mica dur", com ha manifestat Ferran Latorre en connexió amb COM Ràdio, "veure que fa mal temps i no poder començar l'ascensió malgrat trobar-se físicament bé". La il·lusió, les ganes que tot acabi bé i la responsabilitat de saber que hi ha molta gent al darrere que els segueix i els dóna suport es nota en l'ànim dels alpinistes del Centre Excursionista de Catalunya.\nTot i el desig de començar l'atac al cim, els expedicionaris esperaran que les condicions meteorològiques siguin propícies. No es tracta només que faci bon temps per facilitar l'ascensió, sinó també que la calor prolongada durant uns dies ajudi a rebaixar la neu, sobretot en els últims 900 metres, que són els més durs. Els alpinistes esperen també que la neu s'assenti bé per evitar haver d'avançar amb el cos enfonsat en ella fins els genolls.\nMentre no arribi el moment de l'ascensió, els expedicionaris aprofitaran per descansar el màxim possible, ja que viure a 5.200 metres d'alçada no és el mateix que fer-ho al nivell del mar. Al campament base un cuiner nadiu els fa el menjar, que consisteix bàsicament en arròs, vegetals i picants. Tanmateix, els alpinistes complementen la seva dieta amb "menjar de casa": sopa, fuet i fruita en almívar, principalment. Quan comencin l'ascensió, només podran alimentar-se amb menjars preparats, bàsicament aliments deshidratats.\nEl temps comença a millorar al Hidden Peak\nEl temps ha millorat una mica a l'Himàlaia, de manera que, si es manté així, l'expedició podria iniciar l'atac al cim entre demà i demà passat. De moment, els alpinistes catalans estan tranquils i es mantenen a l'espera que arribi l'oportunitat de pujar al Hidden Peak i assolir l'objectiu que els ha portat fins al Pakistan.\nAls darrers dies, el temps s'ha comportat d'una manera estranya. Durant el dia ha fet bo i, en canvi, a la nit, el cel s'ha tapat i ha nevat, quan normalment és a l'inrevés. Com ha explicat Ferran Latorre a COM Ràdio, "la veritat és que el temps que estem tenint no és del tot normal. El cel està constantment tapat i neva freqüentment". Un cuiner que va acompanyar una altra expedició l'any passat els ha explicat que el temps va ser molt millor, però també saben del cas d'una expedició nord-americana que va estar allà el juliol de fa uns quants anys i que no va gaudir ni d'un dia de bon temps.\nPer tant, mentre les condicions climàtiques no millorin, els alpinistes del Centre Excursionista de Catalunya descansen al campament base. Físicament es troben bé i, com ha explicat Ferran Latorre, fins i tot els benjamins del grup no han tingut problemes i s'han adaptat bé a l'alçada. Ara l'única incògnita que els queda és saber la quantitat de neu que es trobaran al cim després de les darreres nevades. Aquesta és, però, una informació que no podran saber fins que no comencin l'ascensió.\nDel campament III, a 7.200 metres d'alçada, fins a dalt es trobaran amb un desnivell de 800 o 900 metres. Es tracta d'una ascensió de nivell mig, que, en principi, no presenta una gran dificultat. La neu és l'única incògnita. Els alpinistes esperen que el bon temps ajudi a estabilitzar-la una mica perquè no els creï problemes en el moment de l'ascensió.\nPluja i neu sobre el campament base\nContràriament al que semblava, el temps ha empitjorat avui al Pakistan. Després de nevar tot el dia, la temperatura ha baixat molt i s'ha girat vent. Els alpinistes, per tant, no han tingut més remei que quedar-se al campament base i esperar que el temps millori.\nTot i que encara els queda força temps per tornar, els expedicionaris ja tenen ganes d'atacar el cim. Psicològicament és dur veure que, malgrat trobar-se físicament bé, no poden començar l'ascensió per culpa del mal temps. De fet, hauran d'esperar que les previsions indiquin, com a mínim, cinc dies de bon temps. Els expedicionaris calculen que arribaran al cim al quart dia de sortir del campament base i que, el cinquè, iniciaran el camí de tornada, per això necessiten cinc dies d'estabilitat climàtica. A més, no hauria de fer vent, ja que no es volen arriscar a haver de tornar com quan van intentar instal·lar el campament III.\nJa fa sis dies que l'expedició descansa al campament base. Els dies allà són tranquils. Avui han celebrat l'aniversari d'un dels membres d'una expedició americana i, a la tarda, han jugat a cartes amb els companys d'una altra expedició que es dirigeix al G2.\nL'expedició comença l'atac al cim del Hidden Peak\nDesprés de sis dies al campament base, els alpinistes del Centre Excursionista de Catalunya han començat l'ascens definitiu al Hidden Peak.\nLes previsions meteorològiques apunten que els propers tres dies seran mitjanament bons. Aquesta circumstància és la que ha fet decidir els expedicionaris a començar a pujar cap al campament III.\nNomés l'Oriol Garcia s'ha quedat al campament base per no faltar a la cita diària amb COM Ràdio. A les 12 d'aquesta nit, però, es reunirà amb els seus companys, al camp III, i demà o demà passat iniciaran l'ascens als 8.000 metres.\nEn cas d'aconseguir fer el cim seria la primera vegada que ho fessin alpinistes catalans. El Hidden Peak, que es troba a 8.068 metres a l'Himàlaia, és el primer i únic cim de 8.000 metres que va ser ascendit per primer cop en estil alpí, la mateixa filosofia que ha adoptat l'expedició a l'hora d'afrontar l'escalada.\nLexpedició ataca el cim del Hidden Peak\nEls membres de l'expedició catalana estan atacant en aquests moments el cim del Hidden Peak. Si les condicions meteorològiques són favorables, s'espera que en els propers dies coronin el pic i facin realitat el seu somni. Serà la primera vegada que expedicionaris catalans aconsegueixen aquesta fita. Els alpinistes del Centre Excursionista de Catalunya plantaran la bandera del Barça a 8.068 metres en l'any del centenari del Club. Es tracta d'un dels punts més alts del planeta. Si aconsegueixen arribar-hi, escriuran una pàgina més en la història del Barça i de l'alpinisme català.\nEl mal temps no fa possible l'atac al cim\nEls membres de l'expedició catalana tenien previst dur a terme l'atac al cim aquest cap de setmana, però les males condicions climàtiques han impedit que els catalans assoleixin el seu objectiu.\nSegons ha dit Ferran Latorre aquest matí en declaracions a COM Ràdio, l'ascensió està prevista per demà o demà passat.\nA hores d'ara els catalans recuperen forces al camp base mentre esperen que els arribin les pròximes previsions per tal de començar l'ascensió el més aviat possible.\nNo arriba l'esperat bon temps\nEl mal temps que des de fa dotze dies afecta la zona del nord del Pakistan continua. Les darreres previsions rebudes via Internet pels expedicionaris no són gaire esperançadores, ja que auguren mal temps fins dissabte. En funció de les condicions climàtiques que es prevegin per dilluns i dimarts, l'expedició marxarà diumenge per intentar atacar el cim dimarts o dimecres.\nTot i això, els ànims dels catalans segueixen sense decaure.\nSembla que arriba el bon temps\nSegons les darreres previsions meteorològiques rebudes pels expedicionaris, sembla ser que finalment arribarà el desitjat bon temps.\nTot i que les condicions climàtiques al peu del Hidden Peak eren molt dolentes aquest matí, les previsions indiquen que a partir de diumenge la situació millorarà. En cas que així sigui, els alpinistes del CEC tenen la intenció de dormir al Camp II el mateix diumenge, pujar al Camp III al dia següent i intentar l'atac al cim dimarts o dimecres. L'ascensió no es podrà fer el mateix dilluns, ja que per les fortes nevades, el Camp III a hores d'ara ha quedat colgat per la neu. Així, segons Oriol Garcia "pot ser que ens estiguem hores cavant amb la pala per trobar les tendes" i caldrà avituallar novament el campament.\nTal i com ha explicat Oriol Garcia, els membres de l'expedició s'han trobat amb unes condicions climàtiques que no es donaven des de fa més deu anys, ja que "no és normal" la presència d'un vent com el Monzó tan al nord del Pakistan. Demà, però, segons les previsions, entrarà un vent sec del sud, que farà que el temps s'estabilitzi.\nEn aquests moments els cinc catalans discuteixen la via que seguiran per fer l'atac al cim, ja que la que tenien prevista, la japonesa, està plena de neu i hi ha riscs d'allaus. Una alternativa seria pujar per una variant on hi ha roca.\nComença l'atac al cim\nAquesta matinada els cinc alpinistes del CEC han començat l'ascensió per tal d'atacar el cim demà o demà passat.\nLes darreres previsions meteorològiques indiquen que hi haurà un parell o tres de dies amb bon temps, durant els quals s'intentarà assolir el cim del Hidden Peak, a 8.068 metres d'alçada.\nAvui no s'ha pogut establir el contacte diari amb COM Ràdio, ja que els catalans es troben al Camp II, des d'on no hi ha connexió telefònica.\nSegueix l'atac al cim\nEls cinc alpinistes catalans segueixen amb l'ascensió cap al punt més alt del Hidden Peak, iniciada dilluns a la matinada.\nL'objectiu és atacar el cim, situat a 8.068 metres, demà o demà passat, depenent de les condicions meteorològiques, que segons indicava l'últim butlletí seran favorables.\nAvui tampoc s'ha pogut establir el contacte diari amb COM Ràdio, ja que des d'on es troben els muntanyencs no hi ha connexió telefònica.\nDel Camp Base al Camp I, l'itinerari passa per una glacera plena d'esquerdes i ponts de neu que per tal que no s'ensorrin s'han d'intentar passar de matinada. Aquest tram normalment es fa en unes cinc hores, però la neu caiguda aquests dies pot alentir una mica la marxa de l'expedició.\nEl Camp II està situat a 6.400 metres, i cal resseguir la vall del Gasherbrum fins al corredor dels japonesos, a través del qual, en un principi s'esperava prosseguir cap al cim. És possible que ara s'utilitzi una via alternativa, ja que hi ha molt gruix de neu, i hi pot haver risc d'allaus.\nEl mal temps impedeix fer el cim l'any del centenari\nL'expedició del CEC ha hagut de desistir del seu intent de coronar el cim del Hidden Peak\nLes males condicions climàtiques, les pitjors en els darrers deu anys, no han fet possible que els catalans plantin la bandera del Barça als 8.068 metres. De totes maneres, l'esforç i les ganes d'aquests cinc joves muntanyencs, que diàriament s'han comunicat amb COM Ràdio i La Malla, han servit per donar a conèixer aquest gran esport, l'alpinisme.\nFinalment no sha pogut dur a terme el somni dels cinc expedicionaris del Centre Excursionista de Catalunya, ja que el clima els ho ha impedit. En els darrers dies la situació havia millorat, però aquest canvi de temps va provocar un descens de les temperatures i un vent molt fort.\nEster Sabadell i Ferran Latorre han estat esperant dos dies al Camp III el moment idoni per pujar fins al cim, però el temps ha seguit igual de dolent, i han hagut de desistir. La resta de lexpedició no ha pogut ni tan sols intentar latac, ja que han tingut problemes de salut després daguantar durant més de trenta dies unes condicions climàtiques molt dures.\nPrecisament, Oriol Garcia ja explicava aquest migdia que era molt perillós intentar lascensió amb aquest fred. Litinerari previst passa per la cara nord, amb la qual cosa la neu no es desfà i queda compacta. A més, en el darrer tram, hi ha una pala de 1.000 metres que pot caure en qualsevol moment.\nEl president del Centre Excursionista de Catalunya, Enric Nosàs, ha pogut establir contacte amb el Camp base, i ha recordat als expedicionaris que "quan el temps es gira desquena no hi ha solució, no hi ha res a fer".\nFerran Latorrre, visiblement abatut, ha reconegut que la seva decepció "és fruit de la il·lusió que ens feia que tot sortís bé i que poguéssim fer cim", però que sha acomplert un dels objectius més importants: fer que lalpinisme, un dels esports més practicats a Catalunya, tingui la difusió que es mereix.


VINC ÉS SINGULAR VII – L'anna al país de les meravelles… o no.\nOn s’ha posat aquesta, sí que té el son fort porto deu minuts trucant i res de res, potser és a la dutxa…\nDefinitivament no hi és, estic desconcertat, tot i que desitjava esmorzar amb ella el que més em preocupa és que tinc la jaqueta amb les claus de casa i de la feina dins, i el mòbil, sobretot el mòbil, perquè no en tinc ni idea de com localitzar-la, no sé on treballa i dels pocs amics que tenim en comú tampoc no em sé el telèfon de memòria, així d’entrada i com que estic afamat decideixo prendre-m’ho amb filosofia, gana no en passaré m’he gastat tota la fortuna que portava en coca, croissants i xocolata, m’esperaré a les escales fins que torni, afortunadament avui no tenia cap compromís laboral i treballar per un mateix té l’avantatge de no haver de donar explicacions a ningú.\nEm creia que havia superat aquesta fase d’anar dormint pels racons però veig que no es deu acabar de superar mai, amb la panxa plena arribo al convenciment que he d’analitzar la situació, que el fet que m’hagi deixat fora de casa seva pot no ser casual, en primer lloc he pensat que deu haver imaginat que he marxat, que era una de les possibilitats lògiques, però damunt del sofà hi havia la meva jaqueta, no l’ha vist? M’estimo més pensar que no, de totes maneres al forn de pa m’hi he estat quinze minuts a tot estirar, llevar-te i arreglar-te en tant poc temps és complicat, per tant tot porta a la conclusió que ha fugit, i en la fugida no ha vist la meva jaqueta i per tant no ha pogut pensar que potser a les butxaques hi duia les claus o el mòbil. Una altra possibilitat és que fes tard a la feina i quan hagi vist l’hora hagi marxat esperitada, no ho sé, però està clar que el seu comportament ha de tenir un explicació determinant, esperarem a que torni per acabar l’anàlisi amb més informació, afortunadament de paciència no me’n falta gens, faré bé d’anar a fer un tomb i aprofitar el sol del matí.\nVinc és singular VI\n11 Juliol 2013 6 Novembre 2013 nitamiu\n2 respostes a “VINC ÉS SINGULAR VII”\n11 Juliol 2013 a les 9:37 pm\nSembla que aquests dos van a ser de contes diferents…\n27 Juliol 2013 a les 10:39 pm\nAnterior Entrada anterior: KARL Y ANNA -LEONHARD FRANK\nSegüent Entrada següent: UN CIRCO PASA – PATRICK MODIANO


El populisme | Institut d'Humanitats de Barcelona\nAdd to Calendar 2020-04-29 02:00:00 2020-05-13 02:00:00 El populisme: CURS AJORNAT FINS A NOU AVÍS En un sentit tècnic, el terme populisme s’associa a un context inequívocament modern, i de manera especial al segle XX. A la dècada del 1950, el general Perón a l’Argentina o el general Pérez Jiménez a Veneçuela constitueixen exemples perfectes d’aquest llenguatge emocional basat a contraposar un bon poble imaginari a unes pèrfides elits que van mutant segons els interessos dels polítics populistes. Tot plegat no significa, tanmateix, que en l’antiguitat clàssica no existissin casos nítids d’allò que podríem anomenar «demagògia estructural». Genèricament, la idealitzada democràcia grega, la mateixa que va matar Sòcrates, conté un fort biaix populista. Qui la denuncià amb més vehemència fou sens dubte Plató. A la Política d’Aristòtil hi ha moltes reflexions en aquesta mateixa línia. Contemplar la nostra contemporaneïtat a través d’aquests i altres referents clàssics és sens dubte enriquidor. Resseguint el fil que connecta les idees del present amb el passat, el cicle de seminaris Els clàssics i les ideologies, dirigit per Raül Garrigasait, analitza les influències dels clàssics grecs i llatins en algunes del les principals ideologies modernes. Amb la col·laboració de La Casa dels Clàssics. Institut d'Humanitats de Barcelona - CCCB Institut d'Humanitats de Barcelona systems@moixo.com Europe/Madrid public


Simple Documentation – Extensió del WordPress | WordPress.org Català\nPer Mathieu Hays\nbernd7612 20 novembre 2017\ntristandenyer 16 juliol 2017\nMartin Sauter 3 setembre 2016\nDFranzwa 3 setembre 2016\nmanfred.m 3 setembre 2016\n"Simple Documentation" és programari de codi obert. La següent gent ha contribuït en aquesta extensió.\n“Simple Documentation” s'ha traduït a 1 localització. Gràcies als traductos per les seves aportacions.\nTradueix “Simple Documentation” a la teva llengua.


L'Ajuntament del Vendrell continuarà intervenint per reduir l'absentisme escolar\nLes tècniques Clàudia Viñals i Rosario Teuler flanquegen la regidora d’Ensenyament de l’Ajuntament del Vendrell, Sílvia Vaquero, en la presentació de dades sobre l’absentisme escolar i el bullying al municipi.\n14/10/2019 - 18:00h\nEls casos es van reduir a un terç entre l’inici i el final del passat curs 2018/2019\nDurant el curs 2018-2019, es van registrar al Vendrell un total de 115 casos d’absentisme escolar repartits en 4 centres d’educació secundària del municipi, xifra que representa un 6,2% de la població escolar, respecte els 122 casos detectats l’any anterior.\nEn acabar el curs i després de la intervenció coordinada dels professionals que formen part del projecte contra l’absentisme escolar al Vendrell, el consistori vendrellenc assegura que la xifra es va reduir a un 2,3% (43 alumnes).\nDes de l’Ajuntament del Vendrell, que aquest dilluns al matí ha donat les dades en una roda de premsa al Centre Cívic l’Estació, s’apunta que l’absentisme escolar es tracta d’un fenomen complex, ja que acostuma a ocultar problemàtiques socials molt més complicades que necessiten una intervenció coordinada dels professionals corresponents.\nPer aquest motiu es va crear la Comissió Municipal d’Absentisme Escolar, i des de la regidoria d’Educació de l’Ajuntament del Vendrell es va redactar un protocol amb la finalitat de garantir el compliment de l’escolaritat obligatòria al municipi del Vendrell, en el qual tots els organismes implicats actuen d’una manera conjunta i coordinadament per tal de buscar estratègies per a prevenir i disminuir l’absentisme escolar a secundària.\nSegons l’administració local vendrellenca, la intervenció que s’ha fet durant aquest curs passat ha aconseguit resultats molt positius i molt més satisfactoris que el curs anterior, però cal potenciar alguns aspectes clau: la conscienciació per part de les famílies i creació de noves estratègies en matèria de prevenció.\nServei Prou Bullying al Vendrell\nEn aquest sentit, des de l’Ajuntament del Vendrell es destaca que hi juga un paper important el servei “Prou Bullying al Vendrell” que es va engegar l’any 2016. Un servei que vol donar resposta a qualsevol jove, infant i/o adolescent familiar o persona interessada que estigués o tingués coneixença d’estar en situació d’assetjament entre el seu grup d’iguals.\nEl servei de “Prou Bullying al Vendrell” consisteix en facilitar una línia telefònica (el número 633 336 220) amb aplicatiu de WhatsApp, juntament amb un correu electrònic (bullyingvendrell@gmail.com) per tal que qualsevol persona pugui ser atesa. Si es requereix, també es pot quedar de manera individual i presencial en un espai neutre com és l’Espai Jove de Salut del Casal Jove del Vendrell.\nDurant aquests 10 mesos de l’any 2019, el servei “Prou Bullying al Vendrell” ha atès 8 trucades relacionades amb l’assetjament entre iguals de familiars que expressaven que els seus fills i filles estaven vivint situacions de malestar produïdes en context de centre escolar.\nD’aquestes 8 atencions telefòniques, 3 d’aquestes eren realitats fora del context del municipi del Vendrell. I de les 5 atencions restants, 3 van derivar en cita presencial a l’espai de Salut del Casal Jove del Vendrell. Quant al nivell d’estudis escolars, 4 de les atencions eren alumnes de nivells d’ESO i un de d’educació primària.\nEl contacte amb els centres educatius es realitza sempre i quan la família i el menor en concret ho desitgi, tot i que des del servei “Prou Bullying al Vendrell” es vetlla per la informació al centre corresponent, més enllà de creure important que des del servei es pugui informar a equips directius, la última paraula i decisió la tenen les persones i famílies que estan vivint aquesta realitats.\nRicard Vinyals | 27/12/2019 - 13:32h


Infidelitat de la parella\nSeguiment en discoteques\nDades de la persona que manté relació amb la parella\nServeis amb càmera oculta\nINFIDELITAT DE PARELLA I INFIDELITAT CONJUGAL\nAmb les nostres estratègies d'investigació aconseguim resultats positius superiors al 90% dels casos. A Cosmopolitan Detectius som especialistes en investigar infidelitats i adulteris a Barcelona, del cònjuge, parella o amistats amb l'objectiu d'aclarir comportaments dubtosos.\nAcreditem els nostres informes amb proves de fotografia i vídeo les possibles infidelitats de la parella, ingressos econòmics, estil de vida, relacions a la feina, ocultació de vides paral·leles i terceres persones.\nA la majoria dels casos l'actitud de la parella és decisiva per detectar una infidelitat. Sempre hi ha una fase prèvia en què es poden detectar els primers indicis d'infidelitat. Es comencen ocultant coses i es continua amb una actitud estranya associada a un canvi de caràcter com l'agressivitat, la indiferència, etc. L'important en aquests casos és sortir de dubtes aclarint les sospites. Són fundades les nostres sospites ?, tenim raó o pot ser que estiguem sobreestimant les nostres percepcions? Hem de tenir informació i la certesa del que està passant en el comportament estrany de les persones que realment signifiquen alguna cosa a la nostra vida. Si bé la felicitat no hauria d'estar centrada en les coses que no depenen de nosaltres, no és menys cert que les persones amb les que compartim la nostra vida, es troben tan unides als nostres sentiments, necessitats, projectes presents i futurs que acabem convertint-nos en un equip. I quan alguna de les parts es decanta per altres interessos i persones hem d'obtenir proves fiables que ens facilitin la informació suficient per poder prendre una decisió el més encertada possible per reconduir les nostres vides, per seguir endavant en coherència amb les nostres pròpies conviccions i creences personals. Són aquestes en realitat la base de la nostra felicitat.\nCOSMOPOLITAN DETECTIUS SL els ajudarà a obtenir les proves necessàries perquè el client pugui afrontar amb la major certesa possible una continuïtat o canvi en el tipus de vida que desitja realitzar. Obtenim les proves de la infidelitat amb total discreció, compromís i presa de precaucions per tal d' assegurar que l' investigat no detectarà mai la presència dels detectius. A la nostra empresa estem especialitzats en temes d'infidelitat i ens comprometem amb els temors i sofriment que pot tenir el client abans de contractar un servei de recerca d'infidelitat de la parella o cònjuge. L'informe que aportem, té un alt contingut emocional que sabem lliurar al client assessorant també psicològicament la manera d'afrontar millor la nova informació.\nHistòricament, els homes han estat més infidels o millor dit alguna cosa més promiscus a tenir una relació extramatrimonial o fora de l'entorn de la parella que les dones. Entenem la promiscuïtat com una relació externa que té continguts sexuals i emocionals però que no sempre, almenys en la fase inicial, té una transcendència de compromís de parella. Sí és cert que en algunes ocasions una infidelitat pot convertir-se en l' inici d'una nova vida al costat d'una altra persona. És en aquest cas on el comportament de les dones és diferent. Encara que com diem, els models d'infidelitat van canviant amb el temps i no podem fer una estadística compromesa ja que són comportaments on la situació econòmica, intel·lectual, i sobretot social (poder i estatus) poden fer canviar aquests models de comportament prèviament establerts respecte a la infidelitat de l'home o de la dona. Respecte a la infidelitat, les dones cada vegada més estan adoptant models de comportament precedits als quals històricament han estat atribuïts als homes. Però amb el valor afegit que la dona té en la presa de decisions, més transcendència a la seva vida. A la dona per naturalesa genètica perpetuada en el temps li és més difícil mantenir una relació d'infidelitat merament sexual com pugui fer l'home. En conclusió, la dona sempre buscarà a la infidelitat, una oportunitat per establir un vincle afectiu que podria estar més relacionat amb l'estabilitat emocional. D'altra banda, els comportaments infidels també són diferents depenent de l'edat amb totes les connotacions que això representa. Diguem que l'edat compresa entre els 40 i 45 anys representa per a la dona una necessitat de recuperar l'esplendor que un dia va tenir i això es pot entendre com una zona de risc per a la infidelitat, mentre que a l'home sol iniciar-se, generalitzant, una mica més tard, al voltant dels 45 anys en endavant. L'aparició dels medicaments que solucionen la impotència sexual o que simplement milloren la sexualitat ha generat un nou tipus de necessitats per als homes que ha tingut com a resultat un major índex d'infidelitat en aquestes edats.\nA diferència dels homes i en termes generals, per a una dona li resultaria més fàcil que per a un home el mantenir una infidelitat o relació externa a la parella o cònjuge. Si bé, com hem dit anteriorment, atès que les dones necessiten una major afectivitat emocional, això suposa una barrera inicial cap al camí de la infidelitat. Per a una dona és més difícil fer el pas cap a la infidelitat ja que suposa assumir unes conseqüències que li poden fer canviar o pertorbar l'estabilitat emocional aconseguida amb l'actual parella. Així, les dones són més donades a tenir fantasies relacionades amb aventures extra-matrimonials sense arribar a consumar o dur a terme la infidelitat. Per a una dona és tan important l'estabilitat emocional que a la majoria de les ocasions no utilitzen la infidelitat com a forma per desprendre's de l'actual parella amb la qual no es troben afectivament vinculada. O bé prefereixen estar soles abans d'iniciar una nova relació o deixen la seva actual parella abans d'iniciar una nova, sempre volent estar segures que la nova persona que ha aparegut a la seva vida reuneix les condicions necessàries per esdevenir el nou candidat. Això representa tot un buit per a la infidelitat femenina.\nLa infidelitat també té altres paràmetres no menys importants, sobretot el cultural associat a cada país, regió o territori. Les dones de països culturalment menys afavorits en quant a l' educació, poden haver anat desenvolupant noves tècniques per enfrontar-se a la infidelitat. Hi ha dones de països sud-americans que acostumades a haver de compartir la seva parella o pare dels seus fills amb altres dones, han desenvolupat una certa autoestima que busca donar resposta a la situació d'indefensió en que es troben. Per exemple, si una dona adverteix la infidelitat per part de la seva parella, automàticament respon fent-li a ell el mateix que ell li ha fet a ella. Adopta un comportament d'infidelitat, on el benefici no està tant en el desig que va ser per a l'home sinó en la venjança, cosa que faci que encara que sembli mentida, se senti millor. Podríem dir, com diuen elles, "la revenja". Això representa una forma de compensar la pèrdua o un dany, una forma d'intentar recuperar el perdut: "li va tornar amb un altre home en comprovar que el seu marit li havia estat infidel". Hi ha aquí una forma de valoració personal relacionada a una acció on el plaer va focalitzat a la compensació d'una situació desfavorable inicial. Amb l'apel·latiu que aquesta forma de "venjança" o acte compensació pot arribar a ser molt creativa i per a la dona no menys perjudicial del que va representar la infidelitat de la seva parella.\nA causa que les dones tenen més capacitat per decidir si volen o no estar amb un home, hi ha moltes dones que s'han acostumat a un tipus d'infidelitat per luxúria. La luxúria associada a la capacitat de demostrar el poder que tenen per aconseguir que els homes que elles trien comparteixin el seu univers emocional a més de representar aquesta actitud una forma de mostrar-se als altres.