Justícia arbitrària | SARA MUÑOZ | El dossier | La República\nJustícia arbitrària Justícia arbitrària Justícia arbitrària Justícia arbitrària + Justícia arbitrària E-mail\nEls exmembres de la Mesa i Mireia Boya, a les portes del TSJC. JUANMA RAMOS.\nJosep Lluís Trapero, en una imatge recent. EFE.\nJustícia arbitrària Justícia arbitrària Justícia arbitrària Justícia arbitrària Justícia arbitrària E-mail\nDemanava deu anys de presó per a Trapero, Soler i Puig, i quatre per a Laplana per un delicte de sedició\nLa fiscalia té l’opció de recórrer contra l’absolució al Tribunal Suprem, que ho tindrà molt difícil per canviar el sentit de la sentència\nDE NOU, EUROPA\nEls exmembres de la mesa que han estat condemnats tenen l’esperança que la justícia europea els acabi donant la raó\nLes dues sentències relacionades amb el procés que s’han publicat els darrers dies, la de l’excúpula dels Mossos d’Esquadra i la de quatre dels exmembres de la mesa del Parlament, fan encara més difícil d’explicar les condemnes dels líders independentistes i de l’expresidenta de la mesa Carme Forcadell. Fer una aproximació a les sentències i als arguments emprats en cada cas pels jutges per justificar les seves decisions és el més semblant a submergir-se en dos mons paral·lels. Una persona completament aliena al procés independentista, que a través de les sentències se n’informés per primer cop, podria arribar a tenir serioses dificultats per entendre la connexió entre els diferents veredictes. L’atzucac està servit.\nA la sentència de l’Audiencia Nacional que absol el major Josep Lluís Trapero, la intendenta Teresa Laplana i els dos excàrrecs d’Interior (César Puig i Pere Soler), per exemple, es fa una defensa impetuosa del dret de manifestació i, entre els fets provats, hi ha una referència a l’actitud col·laboradora de les dues entitats independentistes (ACN i Òmnium Cultural) durant els fets del 20 de setembre davant la Conselleria d’Economia. En canvi, els líders d’aquelles entitats, jutjats pel Tribunal Suprem, Jordi Sànchez i Jordi Cuixart, suporten una condemna de nou anys de presó associada a aquella protesta ciutadana.\nD’altra banda, si l’Audiencia Nacional ha optat per absoldre Trapero, Laplana, Puig i Soler dels delictes de sedició i desobediència és perquè considera demostrat, entre altres elements, que no va existir passivitat per part de la policia catalana durant la celebració del referèndum, desacreditant la investigació feta per la Guàrdia Civil. En canvi, els informes d’aquest cos policial són la peça clau que reforça la condemna de l’exconseller d’Interior Joaquim Forn, que compleix una pena de deu anys i mig de presó. Un enfocament diametralment oposat que també es pot trobar en la credibilitat que el Tribunal Suprem i l’Audiencia Nacional atorguen als dos principals testimonis aportats per la Guàrdia Civil: el coronel Diego Pérez de los Cobos i el tinent coronel Daniel Baena, àlies Tácito. Mentre que el tribunal presidit per Manuel Marchena va avalar totes les teories dels dos guàrdies civils, l’Audiencia Nacional els desautoritza sense cap mena de reserva. És més, on el Tribunal Suprem hi veu “una massa tumultuària, agressiva i sediciosa”, l’Audiencia Nacional hi observa “ciutadans exercint els seus drets”. Dues sentències, dues realitats divergents en funció dels ulls amb què es miren.\nDIVIDIR LES CAUSES\nAra bé, com s’expliquen unes valoracions tan dispars d’uns mateixos fets, en funció de quines siguin les mans sentenciadores? L’advocat i membre del col·lectiu Drets Agustí Carles recorda, d’entrada, que des del 2015 és la llei la que permet dividir una mateixa causa entre diferents jutjats i la que empara la decisió del Tribunal Suprem de trossejar la causa contra els líders de l’independentisme. “Abans del 2015 –explica Carles– qualsevol causa oberta estava en mans d’un mateix jutjat per evitar, precisament, sentències contradictòries, però la llei va canviar, i Manuel Marchena ho va aprofitar. El sistema espanyol fa que hi hagi molts jutges que revisin un cas, conscients que la ideologia pot jugar un paper.” Aquella desviació ideològica que pot afectar en primera instància “pot tenir la seva correcció en instàncies superiors; entre tots s’acaba fent justícia, és la filosofia que ens ensenyen a la facultat”, subratlla el membre de Drets. Així doncs, en el moment en què una causa queda repartida, cada judici funciona de manera independent. Això explica l’èmfasi que l’advocada de Trapero, Olga Tubau, va posar a l’inici del litigi en recordar: “Aquest és el meu judici.”\nAgustí Carles insisteix que cada tribunal “té la seva pròpia prova i el seu propi interpretador, ignorant completament què fan els altres”. Per aquest motiu, es pot donar el cas, com ara ha succeït, que “al Tribunal Suprem es creguin la versió de Diego Pérez de los Cobos i Daniel Baena i, en canvi, l’Audiencia Nacional, no”. Cada tribunal fa una valoració del que ha sentit i ha vist”. Així doncs, l’absolució de l’excúpula dels Mossos no tindrà un efecte positiu immediat en la situació actual dels líders independentistes, avança Agustí Carles. Ara bé, tampoc es pot donar el fet a la inversa. Malgrat que la fiscalia recorri contra l’absolució i l’avaluació dels fets davant el Tribunal Suprem, “en cap cas es poden modificar els fets provats, així que amb la contundència que s’exposen els arguments de l’absolució, és molt difícil que el Suprem pugui revocar aquesta decisió”, subratlla l’advocat gironí.\nPel que fa al vot particular emès per la magistrada Concepción Espejel –recusada en diverses ocasions per la seva proximitat al Partit Popular–, Agustí Carles assegura: “El que val és el que diuen els altres dos magistrats en la sentència, que és la valoració autèntica.” Espejel, la magistrada de qui María Dolores de Cospedal presumia d’amistat, es desmarca dels dos companys de tribunal amb un document de 461 folis –multiplica per més de quatre l’espai que ocupa la sentència, de 96 pàgines– amb la voluntat, segons el parer d’Agustí Carles, “de donar aire a la fiscalia i ajudar-la a posar en dubte la sentència”: “Intenta arribar al Tribunal Suprem i fer un últim servei a la unitat d’Espanya, amb un document que és un autèntic nyap.”\nEn qualsevol cas, Agustí Carles creu que la sentència de l’Audiencia Nacional en relació amb l’excúpula dels Mossos és un element que el Tribunal Europeu de Drets Humans “pot tenir en compte quan hi arribi el cas dels líders independentistes que han estat condemnats, que en algun moment hi arribarà”, conclou Carles.\nEn el cas dels membres de la mesa del Parlament de l’octubre del 2017, la divisió de la causa també ha desembocat en una doble vara de mesurar. Mentre que l’expresidenta de la mesa Carme Forcadell ha estat condemnada a onze anys i sis mesos de presó per un delicte de sedició, les quatre persones que han estat jutjades pel Tribunal Superior de Justícia de Catalunya –Anna Simó, Ramona Barrufet, Lluís Corominas i Lluís Guinó– han estat castigats amb una inhabilitació de vint mesos i una multa de 30.000 euros per cap, fent més injusta, si cap, la condemna de l’expresidenta de l’ANC. L’exdiputada de la CUP Mireia Boya, inclosa en la mateixa causa, ha estat absolta. L’altre membre de la mesa esquitxat per aquesta causa és Joan Josep Nuet, però la seva condició de diputat d’ERC a Madrid li atorga l’aforament i haurà de ser jutjat pel Tribunal Suprem. De moment, els quatre condemnats han anunciat que recorreran contra la sentència del TSJC davant del Tribunal Suprem, on presentaran un recurs de cassació. El cas podria caure en mans dels jutges del procés. Un cop el Suprem resolgui, els quatre exdiputats encara podran demanar empara al Tribunal Constitucional, abans de fer el salt definitiu a la justícia europea. Mentre la sentència no sigui ferma, no hauran de complir la condemna, ni abonar els 30.000 euros. Uns diners que, en principi i si s’acaben abonant, haurien de sortir de la caixa de solidaritat.\nQue dues sentències que parteixen de la mateixa acusació puguin ser com la nit i el dia, sumat al fet que són els mateixos partits polítics els que trien els seus magistrats afins i que la ideologia de molts jutges ha quedat al descobert, convida també a preguntar-se fins a quin punt les idees poden afectar el sentit d’una sentència. Existeixen els judicis polítics? Traslladem aquesta pregunta al professor de ciència política de la Universitat de Barcelona (UB) Xavier Torrens. “A grans trets –respon–, en dictadures sí que es fan judicis polítics i, en contrast, en democràcia els judicis garanteixen la seva justícia gràcies al compliment de la llei mitjançant la independència del poder judicial.” I afegeix: “A partir d’aquí, hem d’entendre que el sistema polític està conformat no només pel sistema de partits i la forma de govern, sinó també pel sistema judicial. De fet, el poder judicial és un poder polític, ja que és un dels tres poders de l’Estat (legislatiu, executiu i judicial). Ara bé, la democràcia té separació de poders. En conseqüència, és vital la independència del poder judicial.”\nAquesta és la base jurídica sobre la qual hauria de pivotar qualsevol democràcia, però el professor de la UB va més enllà i qüestiona que la teoria sigui vàlida en el cas del Tribunal Suprem i de les seves sentències condemnatòries als polítics catalans independentistes: “Les crítiques assenyalen que no hi va haver independència del poder judicial, sinó interferències polítiques. I aquí és on cal entendre el context: Espanya és el quart estat europeu per la cua en garantir la independència del sistema judicial, segons un informe de la Unió Europea. Només es veu superada per Croàcia, Eslovàquia i Bulgària”, recorda.\nÉs així com Xavier Torrens arriba a la conclusió que el problema espanyol “és que es tracta d’un sistema polític democràtic en què la cúpula judicial té una excessiva imbricació amb el poder dels partits polítics, com ho demostra el fet que el Consell General del Poder Judicial fa dos anys que exerceix amb un mandat caducat i és el resultat de picabaralles entre forces polítiques”.\nEn canvi, per a aquest professor de ciència política la sentència absolutòria del major Josep Lluís Trapero i la intendent Teresa Laplana “sí que la podem veure com una exemplificació d’una sentència en què hi ha hagut independència del sistema judicial, perquè un jutge progressista i un jutge conservador han estimat per majoria dins del tribunal, fins i tot n’ha quedat en minoria la presidenta, que la cúpula dels Mossos d’Esquadra no era culpable ni de sedició ni de desobediència”. I cita aquesta sentència com un exemple de com tots els jutges haurien de fer la seva feina: “Amb una independència judicial allunyada de la polarització política i del partidisme, jutjant només els fets provats.”\nFinalment, mantenint el fil del possible biaix ideològic en allò que els jutges sentencien, Xavier Torrens resol l’entramat recordant: “Els jutges són ciutadans que tenen ideologies polítiques, però que no poden ser partidistes. I en la cúpula judicial espanyola hi ha jutges que s’han vist immersos en la polarització política que hi ha hagut arran de la recentralització espanyola des de Mariano Rajoy i el transcurs del procés. Això ha causat una politització de jutges del Tribunal Constitucional, el Tribunal Suprem, l’Audiencia Nacional i el Consell General del Poder Judicial que han patit els polítics independentistes catalans.”.\nANNA SIMÓ EXSECRETÀRIA DE LA MESA DEL PARLAMENT\n“La sentència matarà el debat parlamentari”\nS’esperava aquesta sentència?\nIntuïem que seria allò que la fiscalia demanava. Pensàvem que el judici no serviria per a res perquè estava tot pensat.\nL’absolució no li va passar pel cap ni en el millor dels somnis?\nLa lògica i la política diu que aquest judici no s’hauria d’haver celebrat i que les coses s’haurien hagut d’abordar d’una altra manera, però un cop s’entra en la via judicial, i veus la sentència del Tribunal Suprem, ja saps que no hi haurà absolució. Això no vol dir que estiguem d’acord amb el contingut de la sentència. No hi estem gens d’acord i per això hi recorrerem.\nUn cop arribi al Tribunal Suprem, el cas pot caure en mans dels mateixos jutges del procés?\nNo sabem en quines mans caurà el nostre cas, però perfectament podria ser en mans de la sala i de les persones que es van fer càrrec del judici del procés.\nLa vostra esperança només és a Europa?\nLa sentència no s’executa fins que no passa pel Tribunal Constitucional. La nostra sentència afectarà, matarà, el debat parlamentari i el dret d’iniciativa. Aspirem al fet que Europa, sigui quan sigui, pugui restituir una part del marge de maniobra parlamentària. Personalment, esperaria que el PSOE i Podemos, que van estar en contra, radicalment, de la modificació de la llei del TC que va impulsar per lectura única i d’urgència el PP, ara revertissin aquest fet i tornessin al TC el seu paper per tal que no fos qui demani que les meses d’un Parlament censurin prèviament.\nTot i que mentre no es resolguin tots els recursos la sentència no s’ha d’aplicar i, per tant, no estan inhabilitats, temen alguna maniobra judicial en cas que algun dels condemnats volgués formar part d’una llista electoral?\nMentre no hi hagi sentència ferma, en teoria qui es vulgui presentar a unes eleccions ho pot fer. Una altra cosa és què faran o deixaran de fer.\nLa primera conseqüència de la sentència serà implementar la por entre aquells que han de tramitar lleis o iniciatives parlamentàries?\nJo no valoro si algú té por o no. Sí que dic que aquesta sentència, i els plans que es van traçar des dels poders de l’Estat per reprimir la dissidència independentista estaven enfocats a castigar, a reprimir, a escarmentar i a prevenir futures accions. Amb això s’han carregat bona part dels drets de la ciutadania que està representada pels diputats i diputades. A mi m’amoïnen aquests drets que s’han vulnerat i que es poden seguir vulnerant en mans de segons qui.\nSe li fa més difícil encara d’entendre la diferència entre com s’ha tractat el seu cas i el de l’expresidenta de la mesa Carme Forcadell?\nVam actuar tots de la mateixa manera. La Carme i nosaltres. Per tant, o nosaltres hauríem d’estar a la presó o ella hauria d’estar sentenciada per desobediència. Evidentment, ningú hauria d’estar sentenciat per res. Però queda clar que la sentència de la Carme no era contra la presidenta de la mesa, sinó contra qui havia estat presidenta de l’ANC i líder del sobiranisme cívic. Tota la causa és una barbaritat, de principi a final. No oblidem que afecta unes 3.000 persones.\nFa tres anys no podia imaginar que la repressió tindria aquest abast?\nNosaltres portàvem un programa electoral i sabíem que l’Estat no es quedaria quiet. A Junts pel Sí vam tenir clar que l’única alternativa era posar en mans de la ciutadania i del seu vot el futur del país. I això representa que tampoc no es pot fer. Per la via pacífica i amb el vot de la gent no es pot fer. Confiem que Europa hi digui la seva, tot i que no n’estic gaire convençuda.\nÉs menys optimista que altres companys de causa?\nÉs difícil ser optimista, però ho hem de ser. Malgrat que l’Estat ens ha dit del dret i el revés que no hi ha encaix per als catalans que volem tenir un estat propi i que no ho podrem aconseguir de cap de les maneres, només podem tenir l’optimisme de la voluntat i d’anar-hi, anar-hi i anar-hi sent molts més.\nLa mala maror entre les grans forces independentistes ha arribat a esquitxar els exmembres de la mesa?\nLa relació amb els companys de mesa és excel·lent. Una altra cosa és que a mi em faci mal i em molesti el mal ambient que hi ha. La discrepància política és legítima, però em sap greu que entre membres de govern hi hagi una mala maror que no ajuda gens i que desincentiva els votants.\nL’actitud oficial del PSC, aplaudint la sentència, li fa mal?\nA mi no em fa mal, perquè ja sé com actua i com actuava el PSC. Es van amagar rere les espatlles del TC, van decidir que seria el TC qui faria política i esperaven cada dia que fos el TC qui parés els peus a la mesa i decidís què podíem dir, què podíem tramitar... en lloc de qüestionar-lo. No em fa ni fred ni calor. Ja s’ho faran amb la seva manera d’entendre la política.\nInvalida una negociació entre el PSC i ERC després del 14-F?\nJo no puc opinar per ERC, però la meva visió és que amb el PSC no hi ha res a pactar. Si hi ha possibilitat d’algun tripartit seria a la basca, no un tripartit amb el PSC.\nSUPORTS ALS SÍNDICS DE L’1-O\nEl 4 i 5 de novembre tindrà lloc, al TSJC, el judici contra els cinc membres de la Sindicatura Electoral de l’1-O: Jordi Matas, Tània Verge, Marc Marsal, Josep Pagès i Marta Alsina. Les xarxes socials s’han omplert d’infinitat de mostres de suport a tots cinc, gràcies sobretot a la mobilització promoguda per un grup de suport originat a la UB però que ha anat ampliant el radi d’actuació. La seva portaveu, Maria Rosa Bayà, explica que la campanya s’està fent extensiva a tota la societat civil i que les accions de suport, amb el permís de la covid, s’estendran fins a l’absolució de tots cinc. El 4 i 5 de novembre no hi faltaran.\nLa República 24-10-2020, Pàgina 14


CMSLogik - Versió Actual 1.2.1\nBenvingut a CMSLogik ! Hem construït aquest guió, a partir de zero, utilitzant l'última tecnologia, per fer la seva vida més fàcil a l'hora de crear i gestionar un lloc web . Aquest script permet crear fàcilment un lloc web per a gairebé qualsevol nínxol de mercat, així com la gestió utilitzant el nostre panell d'administració de la mesura . El panell d'administració li permet administrar la configuració del seu lloc web, crear nivells d'usuari, i fins i tot pàgines . Per descomptat que no és així, si us plau, vegeu la nostra llista de característiques a continuació per a més !\nHem posat en marxa un nou fòrum de suport de la marca . Si vostè és un client, a la tanca de compres, o simplement com el nostre treball, us recomanem que es registri . Nosaltres constantment a publicar actualitzacions i els pics del delator de futures versions, i vostè serà el primer en saber-ho. Vostè pot visitar el fòrum enhttp://themelogik.com/forumEns veiem allà\nSi us plau, compra nostredemostració en viuper a totes les característiques !\nComplet de gestió d'usuaris- Vostè aconsegueix el control total sobre els seus usuaris . Vostè pot gestionar amb la diversió i la simplicitat de ajax potència modals .\nControl de lloc web complet- Amb 3 pàgines per valor de configuració que té moltes formes de controlar el seu lloc web .\nNivells d'usuari- Els nivells d'usuari li permeten tenir un control complet sobre qui té accés al seu contingut . Fàcil de configurar i administrar i editar en el futur .\nGestió de Pàgina- Vostè té el control total sobre el seu contingut . Només cal crear una pàgina, omplir-la amb html / php, i establir els nivells d'usuaris permesos . La seva pàgina és immediatament disponible per al seu ús . Podeu editar el fitxer des del teu tauler de control o editar el fitxer directament a l'editor de codi .\nGestió Menu- Vostè pot gestionar el seu menú superior directament al tauler de control . Ajax li permet ràpida i fàcilment editar, reordenar o eliminar els seus enllaços del menú .\nEstadístiques- Es pot veure el total o la data orientat, estadístiques, com les activitats de registre, o els usuaris més actius i pàgines .\nPlantilles de correu electrònic- Amb l'ajuda de codis curts vostè pot crear fàcilment missatges de correu electrònic fresc i personalitzat .\nEls usuaris de correu electrònic- Tria un nivell d'usuari, o triar més d'un, i enviar fàcilment un correu electrònic basat en una plantilla que ha creat .\nEntra / Crea un compte- Deixeu que els seus usuaris connectar / registrar a través d'un modal Ajax elegant fàcilment . Una combinació usuari / registre no ajax pàgines alternatives estan disponibles .\nSocial- Facebook i Twitter login / registre està disponible.\nHeu oblidat la contrasenya / Reenviar activació- Els usuaris poden fàcilment tornar a cobrir una contrasenya perduda o té la seva activació ressenten per l'usuari de l'Ajax modal finestres\nTreball AJAX Formulari de Contacte- Hem creat un formulari de contacte Ajax fresca i neta disponible per al seu ús immediat .\nPàgines d'usuari- El guió ve pre -construïda amb 2 pàgines d'usuari, una pàgina web i una pàgina on poden gestionar els seus comptes en la seva totalitat .\nAJAX- Construïm AJAX en moltes àrees de la pàgina web, el que significa que vostè i els seus usuaris hauran d'experimentar una experiència neta i moderna .\nCaptcha- Vostè pot protegir mitjançant l'ús d' reCAPTCHA, una poderosa eina Captcha proporcionada per Google .\nHTML5 vàlid- El guió ha estat validat per ser 100 % compatible amb HTML5 .\nMarc CodeIgniter- Aquest ràpids i moderns marcs de PHP permet per a major seguretat i flexibilitat a l'hora de promoure l'ampliació d'aquest script .\nMans a l'Obra- Es va utilitzar aquest marc frontal impressionant i de gran abast per lliurar una eina que també es pot utilitzar en el desenvolupament del seu lloc web .\nCorreu electrònic d'activació- Activació del correu electrònic pot estar en condicions d'assegurar encara més el seu lloc .\nAssistent d'instal · lació- Un fàcil utilitzar l'assistent d'instal · lació es proporciona per ajudar a posar-se en marxa en poc temps .\nSupport- Vostè pot obtenir ajuda posant-se en contacte amb nosaltres a través d'un formulari de contacte ubicataquí.\nDocumentació- La documentació està disponible directament a la pàgina de demostració, així com en la descàrrega .\nSi vostè té una idea característica, o un suggeriment per a aquest script, si us plau deixi un comentari amb el seu suggeriment . Tenim més idees pròpies, però creiem que l'entrada de l'usuari és molt important i va a tractar de satisfer qualsevol necessitat que puguem.\nGuió llançaments i canvis\nVersió actual : 1.2.1\nVersió 1.2.1 Canvis\nFixa el menú de resposta .\nS'ha solucionat el modal d'inici de sessió, no es mostra amb el menú de resposta .\nS'ha corregit el registre modal, no es mostra amb el menú de resposta .\nLa seqüència de comandaments ara redirigeix automàticament al instal · lador no es troba una instal · lació d'scripts .\nVersió 1.2.0 Canvis\nVostè pot trobar un post sobre totes les seves noves característiquesaquí.\nVersió 1.1.0 Canvis\nTinyMCE ha estat integrar per millorar la creació de pàgines / experiència d'edició .\nA la pàgina 404 s'ha afegit, ara en lloc de llençar un error, una bona pàgina 404 es mostra amb un usuari intenta accedir a una pàgina que no existeix.\nAjustaments menors de disseny .\nNombroses correccions d'errors.\nVersió 1.0.1 Canvis\nAlta Capacitat modular . ( Mòduls es donarà a conèixer en breu) \nAra pot enviar els usuaris individuals .\nEls vincles d'activació Has oblidat la contrasenya i torneu a enviar s'han mogut a la pàgina d'entrada / modal .\nEn el registre, l'usuari es valida de forma automàtica a través d'AJAX .\nMillores de disseny menors al connectar / Crear pàgines / modals .\nAfegit un peu de pàgina .\nCorreccions d'errors menors .\nSom-hi per Twitter\nZeebra Selector de data\nElegit JS Plugin\n2 novembre 12, última actualització


Setè 'Moment tapes', Les tapes són per compartir!\n'Moment tapes', Queden dos dies!\nSetè 'Moment tapes', l'experiència d'anar de picoteig per Sant Cugat amb una Estrella Damm\nper Esther Madrona Publicista 24 de setembre de 2016\nAvui és el penúltim dia de la Ruta de Tapes i, per això, he decidit canviar el típic vermut d'olives, patates i amb sort unes escopinyes per una tapa i un quinto Damm.\nDissabte migdia, totes les terrasses estan a tope! I més si fa sol (tot i que han caigut 4 gotes que han estressat a més d'un!). Hem passat per la Plaça del Monestir i no hi havia lloc (a més, jo aj he tastat les tapes de La Plaça i del Lomito'n), i hem anat a tastar la del Dehesa Santa Maria.\nUna llesqueta de pa torrat amb enciam, un bon tall de pernil i boles de mozzarella. Senzillament brutal, i mira que a mi no m'agrada massa el pa. Mentre fèiem la tapa i la cervesa la meva amiga i jo hem, literalment, arreglat el món. Ens hem explicat la nit d'ahir (ben completeta per les dues!), ens hem donat consells i hem salvat el planeta (vaja, Sant Cugat) d'un final castatròfic. En definitiva, el que es fa a l'hora del vermut.


XXVII CURSA FESTA MAJOR TERRASSA06 | Atletisme Català\nInici General XXVII CURSA FESTA MAJOR TERRASSA06\nXXVII CURSA FESTA MAJOR TERRASSA06\nEl proper dissabte dia 1 de juliol, a les 19:30h (cursa infantil) i a les 20h, tindrà lloc la 27ena Cursa de la Festa Major de Terrassa. Ahir dilluns dia 26 de juny es va fer la presentació de la mateixa, acte que va ser presidit per la Regidora de Cultura i dEsports de lAjuntament de Terrassa, Sra. Mercè Corbera, acompanyada del sots-president, Sr. Pep Mota, i la secretària, Sra. Mª Carmen Martínez de lAssociació Esportiva Mitja Marató. Es va destacar en aquest acte, la contribució solidària dun donatiu per part dels participants destinat a la lluita contra la fam, iniciativa que ja es va dur a terme lany passat amb lentitat Acció contra la Fam, destinatària daquest donatiu.| Es va recordar que és una de les curses puntuables pel Circuit de Curses de Terrassa i que en quant a recorreguts es manetenen els de lany anterior. Les inscripcions es poden fer als punts habituals de lAEMMT per a les curses que organitza. Per als punts de fora de Terrassa, es tancaran el dijous 29 a les 19h i a Terrassa, el divendres 30 a les 19h. La inscrpció per internet, mitjaterrassa.com, es tancarà també el divendres a les 19h. Aquest any lobsequi per als participants és: una samarreta per als homes i unes ulleres de sol per a les dones.


Primavera 2021 Cinema Catalunya Berga - Pànxing\nEl Cinema Catalunya és la seu social dels Castellers de Berga. Des del març 2020 que tenen prohibida la seva activitat principal, fer castells. Tot i això des de la colla, es volen seguir oferint activitats de caràcter cultural encara que no estiguin relacionades amb els castells, si no amb altres disciplines culturals que trobem al nostre país (teatre, circ, música, màgia, cinema…).\nÉs per aquest motiu que s’ha creat “ACCIÓ CULTURAL BERGUEDANA”, amb l’objectiu principal de programar cultura al Berguedà i generar un espai on l’artista pugui treballar dignament i on l’espectador pugui consumir cultura de forma segura al cinema Catalunya.\nL’ACCIÓ CULTURAL BERGUEDANA treballa per oferir dues línies de programació, una pensada per a públic familiar (anomenada infantil) i una altra per a adults.\nEn veure que la situació cultural del nostre país és molt greu, des del voluntariat volen obrir una petita finestra on els artistes i consumidors de cultura la puguin gaudir de forma digna i segura.\nLa finalitat d’aquest programa és promoure l’activitat cultural a la comarca i sumar esforços entre entitats per així dur-ho a terme.\nPer a reservar entrades i més informació:\nTanaka teatre-El peix irisat\nCinema Catalunya - Berga\nPer què els altres peixos no volen jugar amb el Peix Irisat? Així comencen les aventures submarines protagonitzades per un peix d’escates brillants. Junts descobriran la importància de compartir, de ser valents i ajudar els altres.\n35 anys fent màgia\nEn aquest espectacle hi ha un recull dels números més clàssics i que més l’identifiquen. Màgia\nLes cançons més emblemàtiques i conegudes així com algunes d’altres autors. Acompanyat per Xavier Guitó (piano) i Arcadi Marcet (contrabaix).\nJoan Garriga - Solo Show\nFundador de Dusminguet i ànima de La Troba Kung-Fú, Joan Garriga és una figura clau per entendre l’evolució de la música popular del segle XXI feta a Catalunya.\nTutatis - Elmer, l’elefant de colors\nUn espectacle de titelles, música i color, on s’ensenya la importància de ser un mateix, transmetent valors positius tan importants com el respecte, l’acceptació i la diversitat.\nJuantxo Skalari - Unpluged\nUna manera alternativa d’enfocar un concert Skalari, on la paraula i el missatge prenen un paper important sense perdre la força d’un repertori musical de més de 25 anys.\nXavi Lozano-Tubs del món\nUn concert extravagant, amb objectes quotidians que sovint veiem però no sempre sentim, per seguir-nos demostrant que la música és allà on decidim trobar-la.


Ja està complet l'equip de direcció del PP que sortirà del XIII Congrés\n17 maig 2021 17:38\nEl president del Partit Popular, José María Aznar, ja ha completat l'equip de direcció que sortirà del XIII Congrés del PP. Aznar proposarà aquest cap de setmana els noms de Pío García Escudero com a coordinador d'Organització; Mercedes de la Merced com a coordinadora de Formació; Ana Mato per a Participació i Rafael Hernando com a portaveu.\nJavier Arenas, que serà nomenat secretari general en aquest Congrés, comunicà ahir dematí a alguns dels nous coordinadors que havien estat elegits per ocupar aquests càrrecs, segons fonts de la direcció del partit.\nEls quatre coordinadors, juntament amb el president, el secretari general i els tres vicesecretaris Jaime Mayor Oreja, Mariano Rajoy i Rodrigo Rato, formaran el Comitè de direcció del partit, que es reunirà tots els dillus.\nEl perfil dels quatre noms proposats són de persones joves que compten amb la confiança del president del Govern i tres d'ells "Mercedes de la Merced, Pío García Escudero i Ana Mato", ja treballaren amb Aznar quan aquest fou president de la Junta de Castella i Lleó.\nDesprés de conèixer la seva designació, Mercedes de la Merced, actualment tercera tinent de batle a l'Ajuntament de Madrid, assenyalà que és un honor haver estat elegida dins del grup de persones que durà el PP al segle XXI. Així mateix, indicà que no creia que la seva nova tasca en el partit sigui incompatible amb el seu lloc a l'Ajuntament. No obstant això, afegí que farà el que se li aconselli des del Comitè Executiu Nacional.


16 de gener de 2022 - El triangle\nDia: 16 de gener de 2022\nEl Col·legi d’Infermeres de Barcelona reclama la contractació de 25.000 professionals més\n16 de gener de 2022 16 de gener de 2022 per Alejandro Mendoza\nLa presidenta del Col·legi d’Infermeres i Infermers de Barcelona, Paola Galbany, ha assegurat que el sistema sanitari català necessita incorporar entre 11.000 i 25.000 infermers i infermeres per a garantir una atenció de qualitat a la ciutadania. El conseller de Salut, Josep Maria Argimon, va reconèixer el problema i va xifrar el dèficit de personal … Llegiu més\nLa Marató de Donants de Sang acaba amb 8.521 donacions en una setmana\n16 de gener de 2022 per Alejandro Mendoza\nLa Marató de Donants de Sang 2022 ha finalitzat amb un total de 8.521 donacions en una setmana, del 8 al 15 de gener. El Banc de Sang no ha aconseguit complir l’objectiu d’arribar als 10.000 donants, però sí que ha aconseguit mobilitzar 865 nous col·laboradors. Segons ha indicat el Banc de Sang en un … Llegiu més\nEl Departament de Salut ha notificat 161 nous ingressos per coronavirus. Els hospitals catalans tenen actualment 2.503 pacients afectats per covid-19, dels quals 516 es troben en estat crític en les UCI, sis més que ahir. A més, les funeràries han registrat 45 noves defuncions durant els últims dies, ja que ahir no es va … Llegiu més\nLa moció de censura contra Miquel Pueyo pren forma a Lleida\nEl PSC presentarà una moció de censura a l’Ajuntament de Lleida contra l’alcalde Miquel Pueyo (ERC). Els socialistes han acostat posicions amb els comuns per a tractar d’aconseguir el seu suport a Fèlix Larrosa, exalcalde de la ciutat i candidat a la moció a recuperar la bastó de comandament. Així ho va confirmar el regidor … Llegiu més\n«És necessari un nou pacte social entre homes i dones»\n16 de gener de 2022 per Peru Erroteta\nProfessora de periodisme a la Universitat Autònoma de Barcelona. Ha publicat diversos llibres sobre gènere i comunicació. Entre ells, De reinas a ciudadanas (Editorial Aresta Sc). L’últim, un relat de ficció, porta per títol Muere una mujer (Editorial Luces de Gálibo). Ha militat en el moviment feminista i ara forma part d’un grup de dones … Llegiu més\nQuants diners ha costat el nou espot d’’El Matí de Catalunya Ràdio’?\n16 de gener de 2022 per siscu\n37.600 euros. L’audiència d’El Matí de Catalunya Ràdio no acaba d’arrencar després que Laura Rosel substituís a Mònica Terribas com a directora i presentadora del programa. Terribas va arribar a uns sostres d’audiència de 574.000 oients mentre que Rosel s’ha hagut de conformar amb els quasi 400.000 que va aconseguir en la darrera onada de … Llegiu més


Es presenta el programa de Sant Magí, on destaca la proposta de les entitats de la ciutat, la tradició i l’oferta cultural — Ajuntament de Tarragona\nEsteu aquí: Inici › Cultura i festes › Notícies › Notícies 2016 › Es presenta el programa de Sant Magí, on destaca la proposta de les entitats de la ciutat, la tradició i l’oferta cultural\nEs presenta el programa de Sant Magí, on destaca la proposta de les entitats de la ciutat, la tradició i l’oferta cultural\nSergio Dalma, Obeses, Ara Malikian i Jarks encapçalen les propostes musicals\nAmb l’arribada del mes d’agost tothom espera Sant Magí, la nostra festa major d’estiu que ens aporta frescor en forma d’aigua, com a element prinicipal tradicional, i també en forma de molts actes organitzats per entitats que triomfen any rere any. Tindrem aigua en exposicions, en piscines improvisades, a la Remullada i a la Sindriada, amb els portants i en els càntirs del patró, així com en l’arribada al Portal del Carro durant la processó.\nAixí mateix, l’aigua també és la protagonista de la imatge d’enguany, un cartell fet per l’Ana Gómez, llicenciada en Publicitat i Relacions Públiques (URV) i estudiant d’Il·lustració a l'Escola d'Art i Disseny de Tarragona. L’autora volia que el cartell transmetés, festa, agost, que fos alegre i fresc i per això va decidir apostar pel collage jugant sobretot amb els colors vius de les fruites, com la síndria; un altre element indispensable d’aquesta festa.\nI tot i que la festa és del 13 al 19 d’agost, en dies previs ja comença a notar-se l’ambient festiu amb diferents propostes que ja engeguen, com per exemple, el dissabte 6 d’agost amb la 5a Cursa nocturna del Seguici o el dijous 11 d’agost amb la inauguració de de l’exposició "Aqua Sacra: càntirs i tradició" al Museu Bíblic Tarraconense. Així mateix, a partir de divendres 12 engega La Imaginada, una important proposta que ja forma part de la festa de Sant Magí i que omplirà el Camp de Mart d’activitats interessants per a tots els públics.\nI el 17 d’agost, que serà el torn de Sergio Dalma, ens presentarà en directe el seu nou disc, el dissetè, per exemplificar una gran carrera musical i artística. Un cop més, Dalma ens sorprendrà interpretant cançons heterogènies de tota la seva carrera, però lligades amb un eix comú: el de la seva veu màgica.\nEl diumenge 14 d’agost arriba el ja 17è Festival de l’Associació de Músics de Tarragona; amb Obeses al capdavant. Un festival que començarà ja al matí, tindrà els plats forts a partir de les 20 h i s’allargarà fins ben entrada la nit i que un cop més es farà a la Capsa de Música. També actuaran Michael Kanan, Putter Smith & Guillem Arnedo, El Oso, The Krav Maga i Euler.\nI de la mà d’El Feriante i participo.cat, respectivament, també podrem optar per anar a viure la Watermelon Pool 2016, el 13 d’agost durant tot el dia, d’una banda i la Sindriada de l’altra, el dimarts 16, acompanyats dels 30 TTV seleccionats i els 15 finalistes que optaran a ser el candidat més votat i seran llençats pel públic assistent a favor d’una causa solidària. El concert i degustació de la Sindriada estarà amenitzat pel concert dels Jarks, grup guanyador del concurs de la cançó de l’estiu de Tac12 i finalistes del concurs de tv3 Oh Happy Day.\nA les 21 h de la vigília viurem l’emocionant Pujada Festiva a Sant Magí per part de l’Agrupació Sardanista, que per segon any consecutiu sortiran de la Plaça dels Carros, acompanyats de xarangues i grups d’animació fins a arribar al Portal del Carro. L’Associació d’Amics de Sant Magí obrirà la capella perquè els participants puguin saludar el patró. Es ballarà la Sardana de Sant Magí i tot seguit s’oferirà als participants una degustació de fideuada.\nLa Diada Castellera del divendres 19 a les 12 h a la plaça de les Cols també serà una proposta imperdible donada la bona marxa de la temporada castellera, que fa preveure una Diada de Sant Magí de màxims per part de les quatre colles de la ciutat.\nPer primera vegada portem La Festa als Ulls per Sant Magí i al mateix temps inaugurem un espai expositiu específic a la Casa de la Festa per a les exposicions d’aqest tipus. El dissabte 13 a les 19.30h s’obrirà aquest nou espai amb la mostra fotogràfica d’Antonio Nodar, fotògraf gallec convidat per Santa Tecla l’any passat. Durant aquells deu dies Nodar es va barrejar entre teclers i tecleres per viure, en primera persona i a través de la seva càmera, l’eufòria i el sentiment d’identitat tarragonina.\nAntonio Nodar (1954) ha treballat com a fotoperiodista per al Diari de Barcelona, El Mundo, l’Agència EFE i Ajoblanco. Actualment viu a Londres.\nLa tradició es renova\nI pel que fa a la part tradicional, durant els dies de Sant Magí s’han programat dues presentacions que seran molt esperades pels tarragonins i tarragonines i que donen la visió d’una festa renovada i amb molt de futur per endavant. D’una banda, el diumenge 14 a les 19.30h a la Plaça de les Cols podrem contemplar la Cucafera restaurada i d’altra banda, el dimecres 17 a les 12.30h també a la Plaça de les Cols xalarem amb els nous vestits dels Gegants Vells i del Cós del Bou.\nEnguany la Cucafera fa 25 anys i necessitava un arranjament a fons que tornés a mostrar aquesta bèstia tan estimada en tota la seva plenitud. Sota la direcció de l’escultora Àngels Cantos, amb la col·laboració de l’Antoni Mas pel que fa a l’estructura i els mecanismes i el Juan Jesús Paredes, que s’ha encarregat de posar al dia totes les escames de cuir, s’ha fet un acurat treball d’artesania que permetrà gaudir d’aquesta bèstia per molts anys. En el decurs de l’acte es presentarà també la nova samarreta identificativa des d’ara dels homes i dones que fan de portadors i acompanyants de la bèstia. L’Iván Puente és l’autor d’aquest nou disseny, l’Aitor Bueno ha redissenyat el logotip de l’Associació de Veïns i l’Àlex Carrasco s’ha encarregat de crear el nou logotip de l’entitat. Una nova imatge per a una entitat amb 25 anys d’història consolidada.\n> Vegeu tots els detalls del programa aquí


Riberaonline: Jabil accelera la innovació per a les grans marques a Europa amb la inauguració del centre Blue Sky a Espanya\nJabil accelera la innovació per a les grans marques a Europa amb la inauguració del centre Blue Sky a Espanya\nJabil, Inc. ha anunciat avui la inauguració del seu centre d'innovació Blue Sky a l'Aldea (Baix Ebre), ubicat estratègicament al costat de la seva planta de fabricació de Tortosa (Tarragona) per donar suport a tots els clients d'envasament avançat de tot el continent.\nAquest centre de Jabil de 5 600 m2, segon de la seva classe en el món i únic a Europa, - el primer, el Blue Sky de San José (Califòrnia, EUA), es va inaugurar a l'abril de 2015- pretén instaurar la innovació competitiva entre els seus clients ajudant-los a comprimir els cicles de vida dels productes, respondre més de pressa a les demandes canviants del mercat i reduir els riscos i costos associats amb el disseny, el subministrament i la fabricació. Gràcies també a una recent ampliació de la seva planta de producció, preveiem que Blue Sky Tortosa donarà feina indirecta a més de 400 persones de la zona i suposarà la creació de 80 llocs de treball totalment nous quan estigui funcionant a ple rendiment.\n«En aquesta era digital tan competitiva, els clients de Jabil es veuen atrapats en una cursa diària per inventar, innovar, millorar, prototipar i produir més de pressa que mai noves experiències de producte», declara Erich Hoch, director general de Jabil Packaging Solutions- «Amb la inauguració del nostre nou centre Blue Sky de Tortosa, els clients tindran a l'abast de la mà tecnologies i coneixements potents per fomentar canvis de paradigma en les seves línies de producte. És innovació a velocitat digital».\nL'exclusiva gamma de tecnologies punta, automatització, analítica i competències del centre inaugurat a Tortosa s'adreça als clients europeus que han de desenvolupar envasos avançats per als segments de mercat del béns de consum envasats, l'alimentació i les begudes, la salut del consumidor i l'industrial/professional. Entre els recursos de disseny i fabricació propis de l'era digital que ofereix el centre, hi trobem:\n· La primera i única Torre de Control Jabil d'Europa, que dirigirà un servei de primera categoria internacional per ajudar els clients en les decisions sobre la Cadena de Subministrament Digital Intel·ligent.\n· Una zona d'assaigs per al desenvolupament de prototips, juntament amb instal·lacions de prototips digitals i impressió 3D, que escurcen a la meitat el temps de comercialització en el llançaments de productes nous.\n· Equips d'emmotllament per injecció de tecnologia punta i alta capacitat.\n· Un laboratori d'avantguarda per al desenvolupament de projectes i per al disseny i la construcció de motlles.\n· El Centre d'Estudis de Tecnologia de Plàstics de Jabil i cursos de formació avançada en plàstics.\n· Un Centre de Participació de Clients equipat amb showroom i experiència de projecció per a mostrar les tendències d'envasament i les tecnologies d'envasament intel·ligent.\n· 1 600 m2 addicionals per a un centre de producció de motlles i matrius\n· Un Aparador de Tecnologia i Capacitats de Jabil\n«Jabil Blue Sky Tortosa reflecteix el valor de tot Jabil i el seu compromís per aportar una innovació realment canviant per als nostres clients; tot sota un mateix sostre en dos centres igual d'exclusius i valuosos a les costes nord-americana i europea —afegeix Hoch–. Els nostres centres Blue Sky són portes a la innovació més trencadora per als nostres clients. Amb més de 1 600 capacitats, les oportunitats són infinites! ».\nCites de suport:\n· Francis Erard, Vicepresident de R+D, Coopervision - «La inversió de Jabil Packaging Solutions en el centre d'innovació Blue Sky de Tortosa és una gran notícia per a Coopervision. Poder disposar d'un centre d'aquesta envergadura dedicat a la innovació i el desenvolupament accelerarà els nostres temps de comercialització».\n· Montse Ayuso, Group Manager Packaging Materials Procurement, Nestlé - «Ens plau que Jabil Packaging Solutions inverteixi en la regió amb un centre d'innovació que impulsarà el desenvolupament d'envasos creatius per a la nostra empresa».\n· Ignacio Ponce, SB Procurement Meals MEU - «La innovació és un requisit fonamental en una època com l'actual, en què les tendències i els canvis del mercat també fan canviar el nostre negoci. És fantàstic tenir un centre d'aquesta qualitat i nivell a la nostra regió per donar suport als nostres esforços de desenvolupament d'envasos».


PSPV d'Ontinyent pregunta què ha fet l’Ajuntament amb els fons del Pacte d'Estat en matèria de Violència de Gènere - TV Digital Ontinyent\n26 juliol 2021 - 14:23 h\nInici Ontinyent PSPV d’Ontinyent pregunta què ha fet l’Ajuntament amb els fons del Pacte...\nEls Socialistes d’Ontinyent han preguntat quines mesures i projectes ha fet l’Ajuntament d’Ontinyent amb els fons del Pacte d’Estat en matèria de Violència de Gènere. En un escrit presentat per registre, sol•liciten que es publique tota la informació relativa a la inversió dels diners procedents del Pacte d’Estat. Els socialistes demanen que qualsevol ciutadà puga accedir a través dels portals de transparència o de les pàgines webs institucionals i “conega com s’han destinat els fons procedents de l’Estat per a la lluita contra la violència de génere”.\nEn aquest context és imprescindible per als socialistes defensar i mostrar-nos invariablement ferms davant del qüestionament dels conceptes i la desídia en l’aplicació de les normes que mostren aquells que pretenen dilapidar el consens que tant ha costat construir i que ha cristal•litzat en el Pacte d’Estat contra la Violència de Gènere.\nEL Socialistes d’Ontinyent consideren fonamental que es faça un treball de pedagogia sobre el Pacte d’Estat contra la Violència de Gènere. L’executiu de Pedro Sánchez ha fet un esforç per posar-lo en marxa sense perdre ni un sol minut. Les primeres mesures van ser el retorn de les competències als ajuntaments i per distribuir els fons assignats a aquests. Per aquest motiu, els criteris es van acordar per unanimitat amb les Comunitats Autònomes i municipis en la Conferència Sectorial d’Igualtat de 31 de juliol de 2018. Així mateix, consideren necessari destacar que el Govern socialista d’Espanya ha desenvolupat el Pacte el màxim possible durant els 10 mesos de govern i els 6 mesos de govern en funcions.Per a Patricia Folgueras: “S’ha posat en marxa el 82% de les mesures del Pacte i s’ha demostrat així el compromís del Govern socialista amb la Igualtat entre dones i homes”.\nDe la mateixa manera, els Socialistes d’Ontinyent veuen necessari exigir l’execució dels fons i la posada en marxa de les mesures del Pacte d’Estat. “ És el moment d’apel•lar a la responsabilitat dels governs locals que no hagen executat els fons i de denunciar la seua inacció” ha conclós Folgueras.\nArticle anterior6 municipis gaudiran de l’inici de la Mostra Internacional de Titelles\nArticle següent“Vida” de Javier Aranda arriba a Ontinyent


Gabriel Paulista “Estic vivient el meu millor moment al ValenciaCF” | Notícies Dígitals\nGabriel Paulista “Estic vivient el meu millor moment al ValenciaCF”\n13/12/2017 declaracions, gabriel paulista, valenciacf\nGabriel Paulista ha estat aquest dimecres en els micròfons de VCFradio i va donar els motius de la bona temporada del València CF. “Estem molt bé dins del vestidor, entrenem feliços, la meva família està molt contenta aquí. Tots ho estem. Llavors, s’ajunta tot i faig la meva feina molt content. Alguna vegada m’ha passat que la meva família no estava feliç i, malgrat que treballava bé, no és el mateix. Aquí tot va bé “.\nEl central destaca el treball de l’entrenador. “A l’inici de temporada teníem dubtes sobre què anava a passar per les últimes campanyes del València CF. Però amb el treball de Marcel·lí, a qui jo ja coneixia, sabia que anàvem a fer una bona temporada, tot i que és veritat que no tan bona. Estem contents amb el míster i les coses estan sortint fenomenal, gairebé perfecte. Ara el que hem de fer és tenir continuïtat. Espero que seguim amb aquest gran treball. Estem fent un gran esforç en els entrenaments i això després es trasllada als partits. De vegades no surt com ens va succeir a Getafe, però estem concentrats en el que hem de fer “.\nDe l’última important victòria a Mestalla, Gabriel Paulista va destacar que “va ser un partit molt dur, el Celta juga molt bé amb la pilota, té molta qualitat. La primera part vam jugar bé amb bones ocasions, però en la segona vam voler guanyar el partit sense jugar bé. Però no deixem de córrer i córrer, i vam sortir amb els tres punts que és el més important. Som un equip jove, però hem demostrat que som capaços de lluitar amb tots, Barcelona i Reial Madrid. Tenim caràcter per enfrontar-nos als grans, però el València CF també és gran. Els que som una mica més experts intentem passar el que sabem a ells i està sortint tot bé “.\nMalgrat que només té 27 anys, el brasiler és tot un veterà en aquesta plantilla del València CF. “És veritat, l’altre dia parlava amb la meva família i li deia que passa el temps per a tots i ara sóc dels veterans de l’equip. Per aquesta raó, el que he après en aquests 10 anys que porto de professional tracte de ensenyar-lo a la gent jove com Carlos Soler i Lato, i veig que ho estan rebent bé. No importa qui jugui, si ho fa Murillo, Garay, Vezo o jo, i això és molt important. És igual. Això passa per la feina que fem en els entrenaments, estem tots junts. Per aquest motiu, després, en un partit tenim tanta comunicació dins del camp “.\nLa seva arribada al València CF ha estat clau. “Ara estic vivint el meu millor moment. Estic bé, amb confiança dels meus companys, del míster, de l’afició i això es nota. Fins estic llançant a porteria, però sé que el que he de fer bé és defensar. Estem aquí perquè la pilota no arribi a Net, però els rivals tenen qualitat i arriben. La sort és que aquí està Net, que és un gran porter que està fent parades increïbles, l’última davant el Celta ”\nUn dels ‘culpables’ del seu excel·lent rendiment està molt clar. “Estic molt agraït a Marcelino, sobretot, per tenir molta paciència amb mi. Quan vaig arribar a Espanya tot va ser difícil per a mi, un futbol diferent al Brasil, aquí molt més ràpid i altres qüestions. Cada dia vaig anar aprenent més i ara per la manera de treballar de Marcel·lí visc la meva millor moment. És un tècnic que et pressiona molt. Si ho entens tot va molt bé. Però això li està passant a la resta dels meus companys. Si seguim així arribarem molt lluny “.\nSobre el present i futur del València CF, Gabriel va explicar que “estem pel bon camí, a cinc punts del Barcelona, segons, el míster que ens pressiona molt més perquè no baixem el nivell del futbol i concentrats en els entrenaments. El bon ambient és clau. Estem tots els dies junts, però de vegades cal estar més. Som tots amics i, per això, fem sopars, rostits … Som una segona família. Estem més aquí que amb les nostres famílies i cal estar molt units. Ara ja pensem en el pròxim partit, hem començat a preparar el partit de l’Eibar, en espai reduït. Serà un partit molt difícil, però tenim el cap allà i preparats per a vèncer “.\n← El ValenciaCF prepara el partit de lliga davant el Eibar\nEl ValenciaCF es l’equip amb mes punteria de les cinc grans lligues →


Compromís Social > Àrees > Cooperació > Entitats amb les que col·laborem\nUdG Compromís socialÀreesCooperacióEntitats amb les que col·laborem\nL’Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament (ACCD), és l'organisme de la Generalitat de Catalunya responsable de gestionar les polítiques de cooperació al desenvolupament, construcció de pau, acció humanitària i drets humans per contribuir a l'eradicació de la pobresa i afavorir el desenvolupament humà sostenible.\nL’Agència Espanyola de Cooperació Internacional per al Desenvolupament (AECID), és una Entitat de Dret Públic adscrita al Ministeri d’Assumptes Exteriors i de Cooperació a través de la Secretaria d’Estat de Cooperació Internacional (SECI). És, com estableix la Llei 23/1998, del 7 de juliol, de Cooperació Internacional per al Desenvolupament, és l’òrgan de gestió de la política espanyola de cooperació internacional per al desenvolupament, i el seu objecte, segons l’Estatut de l’Agència Espanyola de Cooperació Internacional per al Desenvolupament, és el foment, la gestió i l’execució de les polítiques públiques de cooperació internacional per al desenvolupament, dirigides a la lluita contra la pobresa i la consecució d’un desenvolupament humà sostenible als països en desenvolupament, particularment els recollits en el Pla Director en vigor cada quatre anys. La lluita contra la pobresa és l’objectiu final de la política espanyola de cooperació internacional per al desenvolupament. Aquesta, és part de l’acció exterior del Estat i està basada en una concepció interdependent i solidària de la societat internacional.\nL'OCUD és una iniciativa de Crue Universitats Espanyoles, en coordinació amb l'Agència Espanyola de Cooperació Internacional al Desenvolupament (AECID) i el Ministeri d'Afers Exteriors i Cooperació.\nAquest Observatori es va crear per iniciativa de la Comissió d'Internacionalització i Cooperació de Crue Universitats Espanyoles i la seva estructura forma part de la Conferència de Rectors de les Universitats Espanyoles. Com a òrgans executiu i de representació, l'OCUD compta amb un Director i un Consell Assessor format per representants de diferents universitats espanyoles, l'AECID, el MAEC i la Crue.\nL'OCUD té com a objectiu ser el punt de referència de la cooperació universitària al desenvolupament a Espanya.\nL'Observatori és un node central a la xarxa d'estructures de cooperació al desenvolupament de totes les universitats espanyoles. Per a això, es crea un sistema integrat d'informació que permeti millorar el coneixement de la CUD, homologar accions, i elaborar estratègies conjuntes.\nL'OCUD facilita l'intercanvi d'experiències entre universitats, i contribueix a fer més visible el treball de les Universitats en Cooperació, les seves potencialitats i recursos.\nTambé pretén millorar la relació amb altres agents de la cooperació, i aconseguir una col·laboració més eficaç en accions i projectes conjunts en la perspectiva de potenciar el treball en xarxa tant entre les universitats com amb altres agents de cooperació.\nL'Observatori és una font d'informació imprescindible per integrar definitivament la CUD dins el sistema de cooperació espanyol en tots els processos del cicle, de planificació, execució i avaluació.\nLa UdG se situa en 4a posició en relació amb la contribució de les Universitats Espanyoles a l'Ajuda Oficial al Desenvolupament segons l'informe de "La Cooperació Universitària per al Desenvolupament 2016" que reflecteix la contribució de les Universitats Espanyoles a l'Ajuda Oficial al Desenvolupament.L'informe es basa en l’ "Enquesta de seguiment de l'ajuda" que anualment llança el Ministeri d'Afers Exteriors i Cooperació (MAEC) i en la qual participen les universitats espanyoles des de 2006.\nLa Xarxa Vives d’Universitats ha activat un programa de cooperació amb institucions de Moçambic i Gàmbia, que podria ampliar-se també a Ghana. Amb la denominació Fisafrica, el projecte busca l’enfortiment dels sistemes de salut d’aquests països entre 2014 i 2016, i ha rebut 101.250 euros d’ajut de l’Agència Espanyola de Cooperació Internacional per al Desenvolupament (AECID). Fisafrica compta amb la participació de les universitats Miguel Hernández d’Elx, Girona, Lleida, Illes Balears i Vic-Central de Catalunya. Entre altres socis locals figuren l’Institut Superior de les Ciències de la Salut de Moçambic, el Ministeri de la Salut de Moçambic (MISAU) i la Universitat de Gàmbia, i a més s’han encetat contactes amb la Universitat de Legon (Ghana).\nL'objectiu general del PAU és la integració i el reconeixement del sistema universitari algerià dins l'arc mediterrani, alhora que potenciar-lo com a bon referent en educació superior.\nL'objectiu específic és construir i consolidar un marc de relacions on es estructuren diferents accions i relacions que promoguen la recerca, la docència, la sensibilització i la difusió del coneixement aplicat al desenvolupament entre les 20 universitats de la Xarxa Vives d'Universitats i les 16 institucions d'educació superior de la Conferència Regional d'Universitats de l'Oest (CRUO) d'Algèria.\nL'Associació Catalana d'Universitats Públiques (ACUP) és una associació formada per les vuit universitats públiques de Catalunya. Nascuda l'any 1997 amb la voluntat de ser-ne la veu essencial, l'ACUP les representa i promou.\nLa missió de l'associació és donar suport al treball de les universitats que en són membres i unir esforços perquè puguin compartir coneixements i bona pràctica. Per això, també reivindica un sector d'educació superior pròsper i divers que proporcioni avantatges per a tothom.\nL'ACUP impulsa activitats que contribueixen al desenvolupament social, cultural i econòmic de Catalunya. És prioritària la potenciació de la formació i recerca universitàries de qualitat, que permetin avançar amb fermesa en la construcció d'una societat basada en el coneixement.\nAlhora, l'ACUP fomenta una cooperació eficaç de les universitats associades amb altres organismes i institucions tant nacionals i estatals com internacionals, així com amb les administracions públiques, mitjançant l'intercanvi d'informació i l'elaboració d'estudis, informes i recomanacions.\nEn aquest sentit, l'associació actua de manera col·legiada en la definició de les prioritats del sistema universitari català i en la negociació col·lectiva dels interessos de les universitats públiques amb el Parlament de Catalunya i el Govern de la Generalitat.\nLa col·laboració entre les universitats públiques catalanes respon, doncs, a la voluntat de fer plantejaments de conjunt, en bé del progrés del país. Des d'aquesta aspiració, basada en els principis d'autonomia, catalanitat i modernitat que han caracteritzat la història universitària de Catalunya, l'ACUP treballa pel futur.


PER QUÈ ACONTRACORRENT? - ACONTRACORRENT\nACONTRACORRENT RECOMANA... FEATURED\nPER QUÈ ACONTRACORRENT?\n3 de novembre de 2018 4 de novembre de 2018 Editorial "acontracorrent"\t0 Comments\nPer què escriure avui? Per què explicar fets, analitzar-los o opinar-ne? Per què, en un món tan carregat de paraules sobreres i d’imatges innecessàries? Un món, on tothom pot “dir la seva” en els seus 280 caràcters. Per què, en definitiva, fer moure uns quants bits més entre els trilions i trilions de la xarxa de Internet?\nEl periodisme en particular, i la paraula, en general, estan patint una forta crisi. D’una banda, l’estès accés a la informació que ara tenim ha permès que arribi més fàcilment arreu, però la facilitat i la velocitat de la seva difusió han provocat una sobreabundància d’informació i han conduït a una banalització de la paraula. El fenomen del fake news ho posa de manifest: vivim bombardejats per tantes notícies i opinions que ens desarrelem de la realitat. La censura, al segle XXI, no és la prohibició sinó la sobreinformació. El gran problema no és arribar a la informació sinó discernir quina llegir-se entre el volum ingent que ens n’arriba. A més, els algoritmes i els sistemes de recomanacions de les xarxes socials forcen la creació de bombolles tancades d’opinió uni-direccional que degraden el debat polític democràtic.\nEn aquest context neixen propostes “crítiques”. Diaris crítics, revistes crítiques, dossiers crítics, crítica cultural, política… L’existència d’aquests mitjans és positiva, ja que va més enllà de la superficialitat o repetitivitat de la informació general, però planteja preguntes. Ens ho imaginem, potser, com una injecció de pensament crític, pur i veritable; però el cert és que està sotmès a les mateixes formes de tendenciositat. Ser “crític” té grans connotacions positives, no polititzades, i, d’alguna manera, el pensament crític ha estat absorbit pel propi sistema. De sobte, anar a contracorrent ha esdevingut empènyer encara més la corrent cap avall. És per això que no s’hauria d’entendre Acontracorrent com una actitud sinó com a ironia d’una voluntat, la de ser crític i independent, que resulta ser tant difícil en aquesta nostra boira del present.\nMotius fundacionals d’Acontracorrent.\n← El diari “Jornada” tanca les seves portes\nSOS Costa brava: L’associació que intenta combatre la forta especulació a la Costa Brava. →\nArranca el nou curs escolar amb 21 incidències en infraestructures.


Sunny Apartment on Avet Avetisyan Erevan Armènia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nSunny Apartment on Avet AvetisyanApartamentBaghramyan, Avet Avetisyan 21, Arabkir, Erevan, Armènia, 0010 - Veure al mapaPuntuació dels comentaris5,0Basada en 1 comentariSunny Apartment on Avet AvetisyanVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nSunny Apartment on Avet Avetisyan, ubicat a Yerevan, Erevan, és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Sunny Apartment on Avet Avetisyan també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Erevan. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen transport hotel/aeroport. L'ambient de Sunny Apartment on Avet Avetisyan es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, telèfon, aparell de televisió, nevera són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Sunny Apartment on Avet Avetisyan no troba competidors en cap categoria.


06.11.2013. El GOB adverteix de les amenaces pel territori de la Llei del Sòl, Bauzà - Company\nDimecres, 06 Novembre 2013 12:07\nDesprés de l'anàlisi de la Llei del sòl, el GOB considera que aquesta és una més de les lleis impulsades pel Govern Bauzà amb l'objectiu de posar Mallorca a la venda i seguir impulsant el creixement a costa del territori, el medi ambient i les persones. D'entre els aspectes més significatius i greus de la llei: la legalització de les il·legalitats al sòl rústic, l'impuls de nou creixement, i la rebaixa dels estàndards de sostenibilitat i qualitat de vida en la regulació de l'ordenació del sòl.\nAl sòl rústic, només hi entram per legalitzar il·legalitats.\nAmb aquest panorama, ara hem de lamentar que s'impulsi una Llei del sòl que exclou la regulació d'usos i activitats al sòl rústic, remetent-nos a la "legislació específica". Això sí, sí que l'haurem de tenir com a referència a consultar pel que fa a la regularització/legalització d'edificacions existents en aquest tipus de sòl, ja que sí que entra a regular un procediment extraordinari de legalització de cases il·legals a través la disposició transitòria desena del text del projecte de Llei aprovat pel Consell de Govern i que no apareixia a l'avantprojecte sotmès a exposició pública.\nLegalitzar els xalets al sòl rústic els revaloritza al mercat immobiliari especulatiu, de compra-venda i de lloguer. Els xalets il·legals, un cop legalitzats, es podran escripturar, vendre, hipotecar, és a dir, augmenten el seu valor com actius financers, per salvar als bancs i als especuladors.\nNomés a Mallorca, hi pot haver 226.590 edificacions al sòl rústic amb usos turístics i residencials. S’hagin construït o no legalment, el Govern Bauzá planteja legalitzar-los. Primer de tot, és un greuge per als que han respectat la Llei fins a dia d’avui ; a més, abona la indisciplina urbanística dels que apostaren per fer infraccions; i compromet la sostenibilitat del futur perquè elimina les “portes” de la ciutat al camp amb l’extensió de la ciutat difusa.\nL'objectiu de la Llei: facilitar MËS creixement\nEn un altre ordre de coses, es valora positivament que s'hagi recollit el que disposa la Llei 8/2013, de 26 de juny de Rehabilitació, Regeneració i Renovació Urbanes, malgrat que no s'hagin previst en el text articulat el desplegament dels instruments prevists a l'esmentada Llei i sobretot, malgrat que trobam a faltar que aquests principis no siguin els inspiradors d'aquesta Llei que segueix centrant-se en donar les eines urbanístiques per a possibilitar nous creixements en un territori fràgil i limitat com és el nostre.\nEl projecte de llei del sòl del Govern Bauzá està fet per acontentar als propietaris de sòl urbanitzable i als promotors (que solen coincidir), per revaloritzar els seus actius tòxics, "zombis urbanístics" morts amb l'esclat de la bombolla immobiliària.\nLa crisi s'ha d'afrontar amb promoció de la reconversió ecològica de la ciutat, per crear proximitat, abastament local i minimitzar el transport. La contenció del creixement urbanístic és la base d'un model territorial sostenible.\nEl GOB aposta per rebaixar la capacitat de càrrega urbanística\nPer altra banda, la llei segueix "amagant" el dimensionat potencial de la urbanització que resta "blindat" pels plans a favor dels propietaris del sòl. No es diu res de l'estoc urbanístic que ja hi ha construït ni del que es pot construir en sòl urbà, no es parla de la Capacitat de Càrrega Urbanística del Territori.\nCOM: hi ha tres vies\n2. amb re-classificacions a rústic d'urbans (sí es pot fer) i d'urbanitzables\n3. amb requalificacions d'usos plurifamiliars a unifamiliars\n4. en qualsevol dels tres moments anterior però amb un règim transitori i subsidiari per part de la Llei que asseguri la seva efectivitat mentre no arriben les revisions o modificacions puntuals esmentades.\nQUANT: el més racional seria que els plans establissin un percentatge (10,20,30,40...%) del parc construït en aprovar-se la llei que els plans no haurien de permetre ultrapassar. Ara mateix els plans, de mitjana, permeten duplicar (100% de l'increment) el parc construït.\nAfavoreix la segregació social\nPer altra banda, el projecte de Llei redueix la reserva de sòl per a la construcció d’habitatges de protecció oficial, és a dir, afavoreix la segregació social dels rics, perquè permet que els barris es diferenciïn per classes socials, sense afavorir a més l’allotjament per als més desafavorits.\nEl GOB considera que una mesura que facilitaria l'accés al dret a un habitatge digne, seria precisament que la llei obligués en el seu articulat, a la necessitat de donar ús residencial a tot el parc construït. És tractaria de preveure mesures fiscals o d’altre tipus, que desincentivessin la desocupació dels habitatges existents. Que desincentivessin l’adquisició d’habitatges pensant únicament amb la seva revenda a millor preu i facilités l'accés a l'allotjament a les classes socials més desafavorides.\nRebaixa de zones verdes als pobles. Ni sostenibilitat ni qualitat de vida com a principis rectors.\nEl projecte rebaixa les cessions de sòl lucratiu a l'administració del 20 al 10%, amb minva de les dotacions de zones verdes. Aquesta pèrdua de dotacions i equipaments farà perdre qualitat a les nostres ciutats i pobles.\nDe fet, queda clar que ni la Natura, ni el Paisatge o ni la necessitat de revitalitzar el teixit productiu rural (agrícola i ramader) no compten pel projecte de Llei de Sòl, tampoc les zones humides ni els Llocs d'Interès Comunitari. Només l'urbà i per a créixer encara més. En aquest sentit, la llei no inclou aspectes d'integració i ambientals ni tampoc parla de criteris de protecció del paisatge.\nL'agilitat no ha d'implicar la pèrdua de control.\nAmb l'excusa de donar agilitat a les tramitacions urbanístiques municipals, lleva competències als Consells insulars pels municipis de més de 10.000 habitants, amb la qual cosa els seus consistoris podran aprovar els plans parcials i els plans especials que els permetran fer créixer el sòl urbà sense un coherència supramunicipal d’ordenació del territori. Això en una comunitat líder en corrupció urbanística, la llei encara dona més facilitats. En aquest cas, menys control implica menys garanties.\nLa Llei del sòl: una peça més de la política que ven el territori, el medi ambient i les persones.\nAmb la Llei del sòl, el Govern Bauzà dona una passa més en la seva estratègia política perversa que consisteix a utilitzar la crisi coma a excusa per a consolidar beneficis d'uns pocs però poderosos col·lectius i persones, a costa del territori, el medi ambient i el benestar social mitjançant l'impuls de lleis i normes sectorials ad-hoc i de la rebaixa sistematitzada dels valors ambientals i democràtics.\nUnes polítiques que difereixen en el temps els seus efectes, de manera que abonen el terreny per a recollir el fruit de la destrucció en el futur, valent-se de la prepotent majoria parlamentària, a esquenes de la població, al marge de l'interès general i aprofitant la desinformació derivada de la complexitat de tota la regulació urbanística i fent servir el fals argument de la necessitat social i generalitzada de "recuperar" l'activitat econòmica.\nCampanya: "Mallorca cap al col·lapse. Atura el comptador, reinicia el sistema."\nAixí, la Llei Company és un més dels punts que han impulsat el GOB a llançar la campanya "Mallorca cap al col·lapse. Atura el comptador, reinicia el sistema" que s'estendrà arreu del territori - aquest divendres encetam la roda de presentacions a sa Pobla, a les 20h a sa Congregació - amb l'objectiu de donar a conèixer denunciar aquestes polítiques, advertir de les seves conseqüències i unir-se a la societat per tal d'evitar polítiques despòtiques i abusives que malmeten el territori i les persones.\nPretenem obrir un debat dins de la societat mallorquina a favor d'un nou ordre econòmic i social, sobre la problemàtica ambiental i la necessitat d'aprofundiment democràtic amb una participació social efectiva i la creació i implantació d'alternatives sorgides des de la base social, la justícia i l'equitat.\nLlegir 1043 vegades\tDarrera modificació el Dissabte, 13 Juny 2015 19:03\nMés en aquesta categoria: « 9.11.2013. EL GOB demana al Ministeri que destarti l'amplicació del CMMolinar per l'elevat impacte que representa l'ampliació.\t05.11.2013. Pel GOB la Llei de Mines no pot permetre ni ampliar ni legalitzar pedreres dins espais naturals protegits »


Formentera celebra dilluns el 10è aniversari del seu Consell\nDebat polític sobre l'estat de Formentera\nEl Consell de Formentera celebrarà el proper dilluns, 10 de juliol, l'acte institucional per commemorar els deu anys de la constitució de la institució insular. L'acte tendrà lloc a les 20.00 hores a la sala de plens del Centre de Dia.\nEl president Jaume Ferrer ha convidat la població a assistir a l'acte «amb el qual celebrem el desè aniversari de la institució insular i ho farem recordant com van ser els inicis i els canvis viscuts en aquests deu anys».\nEntre els participants, hi serà qui va ser el darrer batle de l'Ajuntament de Formentera, Isidor Torres, i el diputat que va viure aquest procés de canvi, Pep Mayans, així com el mateix president Jaume Ferrer. L'acte comptarà a més amb l'actuació del grup Aires Formenterencs.\nSegons han recordat, el 10 de juliol de 2007, 45 dies després de les eleccions del 27 de maig, es va constituir el Consell. Abans, l'1 de març de 2007 es va publicar al Butlletí Oficial de l'Estat l'Estatut de les Balears, que va separar el Consell de Formentera del d'Eivissa, a diferència de l'Estatut de 1983 que reconeixia un únic Consell d'Eivissa i Formentera.


Bombolles agafades al vidre del got? Que hi fan? D'on surten? - milbeerista\nLes bombolles de la cervesa\nUna mica de perspectiva\nDe què estan fetes les bombolles de la cervesa?\nEl cerveser fa el most, el llevat la cervesa\nFermentacions i refermentacions\nPerquè no es dispersa el gas quan l’envàs està tapat?\nI com es que es formen bombolles on hi ha brutícia?\nA què es deu el formigueig damunt la llengua?\nFormar el cap d’escuma\nEl gushing o guèiser\nUn dels atractius de la cervesa és la carbonatació. Com en altres begudes carbonatades un espera trobar-hi efervescència. Una sensació refrescant, xispejant i picant en la llengua amb l’esclat de les bombolles. Un sap que l’efervescència hi és, o hauria de ser-hi. No cal veure-la com en un anunci de cava. I és que si surten columnes de bombolles o estan fixades per tot l’interior del got és que alguna cosa no va bé.\nLa cervesa s’ha fet des de temps immemorials. Des del neolític, sumeris, egipcis, etc. encara que poc s’assemblava a la cervesa que fem avui dia. Més aviat era una sopa alimentària.\nSi fa no fa arreu del món s’han preparat begudes fermentades d’un o altre tipus. La fermentació alcohòlica aconseguia mantenir a ratlla els microorganismes que corrompien l’aigua. Però no sembla probable que amb els mitjans anteriors a la industrialització (fermentacions en obert, barrils de fusta poc estancs a la pressió, sistemes de tapat poc efectius) aconseguissin retenir gaire l’efervescència que produeix la fermentació.\nPer altra banda les fonts d’aigües naturalment carbonatades i efervescents eren conegudes des de l’edat de bronze. Els romans les consideraven valuoses i saludables. I les van arribar a transportar en petites quantitats a llargues distàncies en recipients segellats per no perdre la carbonatació. Llàstima que no valoraven gaire la cervesa, la beguda dels bàrbars, per aplicar-hi la seva tecnologia.\nEl coneixement científic i mètodes per carbonatar l’aigua artificialment van arribar en la segona meitat del segle XVIII gràcies als descobriments, entre molts d’altres, de dos químics: el britànic Joseph Priestley i el suec Torbern Bergman. S’hi afegien una bona varietat de productes químics, entre ells àcid sulfúric.\nEls primers productes es van comercialitzar com medicinals per la seva acció sobre l’aparell digestiu. Qui ho va saber aprofitar industrialment va ser l’empresari alemany Johann Jacob Schweppe, que al 1783 va fundar la companyia Schweppes. Les seves sodes s’embotellaven en ampolles de ceràmica però a inicis del s.XIX ja eren de vidre, encara que fos costós fabricar els envasos artesanalment.\nConservar d’una manera efectiva la carbonatació en les begudes envasades haurà d’esperar fins a la segona meitat del segle XIX, quan es fabriquen industrialment les ampolles de vidre i s’expandeix el seu ús. A finals del XIX s’inventa el tap corona. La cervesa enllaunada es comença a implantar passat el primer terç del segle XX. En aquest enllaç trobareu una breu història de l’ampolla i la llauna aplicada a la cervesa.\nEl 1832, a Nova York, John Matthews inventà el mètode utilitzat actualment per carbonatar artificialment qualsevol beguda: refrescos, sodes, cerveses, etc.\nEl més habitual és que les bombolles estiguin formades per diòxid de carboni (anomenat també anhídrid carbònic o gas carbònic, CO2). Un gas incolor, d’olor picant i gust àcid, bastant soluble en aigua.\nCatàleg de maquinària de John Matthews\nEl mètode inventat per John Matthews per carbonatar un líquid sembla relativament senzill i no massa artificial.\nEs tracta de barrejar diòxid de carboni amb un líquid sota pressió per arribar a combinar el gas carbònic amb l’aigua tot aconseguint àcid carbònic. Mentre es mantingui la pressió, l’àcid es mantindrà estable. Per això si sacsegem una ampolla tancada no s’observa que es formin bombolles ni escuma. Al destapar l’envàs disminueix la pressió, descomponent l’àcid carbònic de nou en diòxid de carboni i aigua. Sense pressió, l’àcid carbònic és inestable, i amb agitació o incrementant la temperatura, aquesta inestabilitat augmenta.\nÉs a dir, en aplicar pressió i fer circular diòxid de carboni en un líquid es forma àcid carbònic: CO2 + H2O -> H2CO3.\nI a la inversa, en despressuritzar el líquid, l’àcid carbònic allibera l’anhídrid carbònic: H2CO3 -> CO2 + H2O.\nPerò així com altres begudes contenen àcid carbònic per aquest mètode artificial, les cerveses artesanes obtenen el diòxid de carboni d’una forma natural, per l’acció del llevat.\nLlevat, Saccharomyces cerevisiae\nEls llevats són fongs unicel·lulars, amb molta biodiversitat (es coneixen unes 1000 espècies i s’estima que en són unes 15000), es troben per tot arreu (la mena que ens interessa està en aquella capa blanca en la pell de les prunes) i sembla que el seu objectiu vital és reproduir-se fins l’extenuació quan es troben en el medi adequat.\nS’han emprat des de temps remots en les fermentacions de begudes i aliments com la cervesa, el pa o el vi. Durant mil·lennis la fermentació de la cervesa es produïa de forma espontània o més o menys induïda reutilitzant tines o restes de fermentacions anteriors.\nEn el s.XVII i XVIII es va començar a observar el llevat gràcies a la invenció dels microscopis i fins al s.XIX que Louis Pasteur no es va descriure la fermentació alcohòlica.\nEl llevat és un fong anaeròbic facultatiu, que utilitza l’oxigen pels seus processos d’obtenció d’energia (com el catabolisme d’un líquid ric en sucres), però també és capaç de fer-ho en absència d’oxigen. I és llavors quan genera dos subproductes del més interessants: alcohol (etanol) i diòxid de carboni. És l’anomenada fermentació alcohòlica.\nEn fer cervesa, mitjançant el macerat de l’ordi, blat, etc. obtenim un most carregat de sucres provinents del midó dels cereals. És el medi ideal per ser colonitzat per multitud de microorganismes. El llevat es reprodueix a cor que vols en aquest most, i quan esgota l’oxigen dissolt en el líquid duu a terme la fermentació alcohòlica.\nQuímicament, simplificant-ho molt, és una reacció on la fermentació d’un sucre, com la glucosa en aquest exemple, produeix etanol i diòxid de carboni: C6H12O6 -> 2 C2H5OH + 2 CO2.\nLa fermentació es produeix en els fermentadors (elemental estimat Watson) i es pot produir també en una segona fermentació un cop envasada.\nLa major part del gas carbònic produït per la fermentació alcohòlica s’allibera a l’atmosfera durant la pròpia fermentació i els processos posteriors. Així i tot l’elaborador pot treballar en atmosfèric (sense pressió) o isobàric (mantenint el líquid sempre sota pressió). Aquesta és una de les grans decisions del cerveser artesanal.\nEn el cas de fermentació i envasat atmosfèric, el gas es perd al trafegar a l’aire lliure la cervesa entre recipients (fermentadors, tancs de condicionament, envasat…). I si simplement s’envasés en arribar a l’atenuació* adequada, la cervesa estaria esbravada, contindria molt poc àcid carbònic.\n*L’atenuació és el percentatge de sucres que el llevat metabolitza durant la fermentació i converteix en alcohol, diòxid de carboni i subproductes. Es mesura en la reducció de la densitat del most. La densitat específica de l’aigua és 1,000. Quan diem que densitat del most és 1,080 significa que un litre de most pesa 1.080 grams. Principalment els sucres són els responsables d’aquest increment de pes i espessor. Per exemple, si la densitat original del most (DO) és 1,080 i la densitat final (DF) és 1,020, direm que l’atenuació és del 75% (reducció de 80 a 20).\nA l’envasar es pot afegir el diòxid de carboni de forma artificial o fer que es creï de forma natural.\nDe forma artificial ja ho hem vist, dissolent diòxid de carboni en la cervesa sota pressió.\nDe forma natural, el més comú en les cerveses artesanes, és que s’envasi afegint-t’hi algun fermentable que permeti al llevat viu (i a vegades un llevat específic) fer una segona fermentació en l’ampolla, i així es carbonati de forma natural.\nL’addició d’aquest fermentable en la cervesa acabada és l’anomenat priming o encebat. Es podria utilitzar qualsevol fermentable, però, com més complex sigui, menys el podrà consumir el llevat i la part no convertida alterarà les característiques organolèptiques de la cervesa. El més habitual és utilitzar dextrosa, un monosacàrid fàcilment digerible pel llevat. També es sol utilitzar sucre de taula o sacarosa, que és un disacàrid. O mel, etc. si es busquen altres sabors.\nAquesta segona fermentació consumirà pràcticament tot l’oxigen dissolt en la cervesa embotellada (que ja va bé per evitar l’oxidació) i l’oxigen que hi hagi entre el líquid i la part superior del recipient. I produirà el diòxid de carbònic que en no poder escapar augmenta la pressió dins l’envàs tancat. Com veiem això facilita que quedi absorbit pel líquid, s’associa a les molècules d’aigua per formar àcid carbònic, tornant la cervesa efervescent.\nEls productors que enlloc de treballar amb fermentadors atmosfèrics n’utilitzen d’isobàrics, poden controlar la pressió en la que volen mantenir la cervesa, deixant escapar el diòxid de carboni sobrant. Però no només en el fermentador, sinó que cal mantenir la pressió al traslladar-la als tancs de condicionament, en aplicar-hi tècniques de llupolat i en envasar-la.\nSi la cervesa s’envasa isobàricament ja tindrà la carbonatació justa, no requerirà una segona fermentació. Si calgués afegir gas carbònic, es pot fer artificialment. Això és el que fan les industrials, que fins i tot emmagatzemen l’anhídrid carbònic produït en la fermentació per reutilitzar-lo a l’envasar. I que a més a més pasteuritzen la cervesa per evitar quedi llevat viu o altres microorganismes que incrementin la quantitat de gas carbònic un cop envasada. L’habitual és que aquestes produccions industrials sempre tinguin la quantitat exacta de gas i cap element que l’alteri.\nTambé n’hi ha que utilitzen nitrogen. El nitrogen és incolor, inodor i insípid, menys insoluble que el diòxid de carboni. S’utilitza una barreja de 70-75% de nitrogen per 30-25% de diòxid de carboni. Produeix una bombolla més petita i escuma més estable, resultant una cervesa més cremosa, més suau al paladar en tots els perfils. Gràcies al matemàtic reconvertit en cerveser Michael Ash, Guinness va ser la pionera a utilitzar nitrogen al servir-la de barril. I també en dissenyar un dispositiu per fer una explosió de petites bombolles de nitrogen en obrir l’envàs, com si sortís directament de l’aixeta.\nDèiem que si sacsegem una ampolla tapada no es creen bombolles. La pressió interior manté el gas dissolt i impedeix que s’alliberi.\nPerquè una bombolla es formi de forma espontània és necessària una diferència de pressió molt elevada entre el gas dissolt i l’atmosfera, llavors succeeix la nucleació homogènia. Es tractaria de pressions superiors a 100 atmosferes (1500 psi) molt, però molt, per sobre de la pressió dels envasos de cervesa.\nSí que les ampolles i llaunes tenen certa pressió. La majoria d’estils de cervesa estan per sota de 2 bars (30 psi). Hi ha un equilibri entre el gas que hi ha en la part lliure i el gas que es manté dissolt en el líquid. Es diu punt de saturació la quantitat de gas que pot contenir la cervesa, i es veu determinat per la pressió i per la temperatura.\nQuan obrim l’envàs i s’allibera aquesta pressió, el punt de saturació disminueix. El gas comença a fer el seu camí per sortir del medi on es troba i restablir l’equilibri entre l’atmosfera i el líquid. Escaparia per difusió a través de la superfície del líquid si al servir la cervesa no formem una capa d’escuma.\nEs generen bombolles de forma natural, però el procés pot accelerar-se si el gas troba una superfície irregular o aspra del vidre on acumular-se (proveu a ficar un dit dins de la cervesa), inclosa la brutícia del got. Llavors es parla de nucleació heterogènia.\nLes minúscules capes de greix sobre el vidre, fibres dels eixugamans, pols, suposen rugositats que agiten la cervesa i proporcionen un lloc on queda retingut el gas dissolt en la cervesa. Es forma una bossa de gas que creix per la difusió des del líquid cap a aquestes incipients bombolles. Quan aquestes són prou grans, es desprenen per flotabilitat deixant atrapada rere seu alguna bossa de carbònic que serveix de llavor per una nova bombolla. Aquests són els anomenats punts de nucleació que formen les columnes de bombolles.\nFins i tot hi ha qui pensa que la nucleació és desitjable per determinades cerveses. Alguns fabricants de gots dissenyen vasos amb marques en el cul del got per agitar la cervesa, provocar més efervescència i un bon cap d’espuma. Quan la cervesa toca les marques produeix un corrent continu de bombolles que s’eleven des de la base.\nCom amb tot, es fa difícil generalitzar. Forçar la formació de bombolles serà adequat segons el cas. En una cervesa molt carbonatada forçar l’efervescència pot ser molest. I en canvi pot ressuscitar momentàniament una cervesa amb baixa carbonatació. Una cervesa que es degusti poc a poc pot quedar esbravada abans d’acabar-la. I l’escuma pot ser abundant d’entrada, però es pot desfer ràpidament.\nAra bé, quan bevem una beguda carbonatada la major part del diòxid de carboni (de 5 a 10 grams per litre en la cervesa) no arriba al nostre estómac.\nBona part es perd en el borbolleig inicial quan s’obre el recipient. La temperatura influirà en que s’alliberi més quantitat, perquè la solubilitat dels gasos disminueix quan la temperatura puja. I finalment la major part dels efectes es produiran sobre la nostra llengua, empassant-nos ben poc carbònic.\nEl gust efervescent de les begudes carbonatades es causat per dos components:\n– L’àcid carbònic que encara manté la cervesa esclata en bombolles de diòxid de carboni sobre llengua per la seva temperatura i rugositat. Recordem: H2CO3 -> CO2 + H2O.\n– L’àcid carbònic també es pot dissociar formant hidrogen i bicarbonat. En augmentar l’hidrogen en la solució, baixa el pH i es torna més àcida: H2CO3 -> H+ + HCO3-\nAixí que tenim una acidesa i també un esclat de bombolles captades per la llengua, que es pot definir com un pessigolleig o cremor.\nÉs una sensació que no està classificada com un gust (aquí trobareu un article sobre els cinc gustos reconeguts) sinó que es captada pels nervis receptors del dolor (nociceptors). A un nivell baix resulta agradable, però la sobrecarbonatació posa en alerta els nostres instints. Coses del nostre sistema reptilià.\nAl pujar aquestes bombolles arrosseguen substàncies tensioactives que les embolcallen i generen l’escuma.\nEls tensioactius formen micel·les, una estructura amb una part insoluble en aigua (hidròfoba) que queda en el centre, i una altra part soluble (hidròfila) que queda al voltant dissolta en el líquid. Aquesta membrana és la que crea una escuma més duradora en la cervesa que la d’altres begudes carbonatades degut a la quantitat i varietat d’agents que conté.\nQuan més anhídrid carbònic hi hagi dissolt en la cervesa més escuma es formarà. I la seva capacitat de retenció dependrà d’aquestes substàncies tensioactives (proteïnes, polipèptids, alfa àcids del llúpol, melanoïdines, etc.), també de la viscositat de la cervesa, temperatures elevades, la rugositat i la forma del vidre, etc.\nEn canvi l’afecta negativament els alcohols superiors o fusels (anomenats també oli de fusel, que tenen una consistència oliosa), proteases que disminueixen les proteïnes, els àcids grassos, lípids (els pintallavis al beure!), baixes temperatures, restes de sabó i detergent en equips i gots, etc.\nFormar escuma al servir la cervesa es necessari perquè impedeix que s’escapin els elements més volàtils (aromes, el propi diòxid de carboni), i també impedeix l’oxidació del a cervesa en evitar que estigui en contacte amb l’oxigen.\nUn dels problemes de la cervesa artesana ha estat controlar la segona fermentació. A vegades resulten poc carbonatades o massa carbonatades, fins i tot entre ampolles del mateix lot.\nHi influeix un gran nombre de factors. Per exemple, abans d’envasar cal arribar a certa atenuació perquè només es produeixi el diòxid de carboni previst amb l’addició de l’encebat. Si l’atenuació no ha estat completa, no s’han consumit prou sucres durant la fermentació i aquests es consumiran en la segona fermentació, generant-se en l’envàs més carbònic del previst.\nTambé depèn del llevat viu en la cervesa. Si s’utilitza un llevat d’embotellament. Si tots els factors (encebat, densitat, concentració de llevat, etc.) són homogenis per tots els envasos del lot embotellat. La temperatura de condicionament i maduració, etc.\nUna cervesa poc carbonatada té mala solució, deixa una sensació insulsa, esbravada, aigualida, plana. En canvi una de sobrecarbonatada sol ser molesta. A les males es pot deixar reposar en el got una estona esperant que s’evapori el diòxid de carboni o remenar el got per facilitar que s’escapi.\nEn isobàric s’eviten tots aquests problemes.\nQuan la pressió és molt alta, el gas alliberat en destapar l’envàs pot arrossegar el líquid formant una gran quantitat d’escuma.\nHi ha qui diu que el gushing només pot passar per una contaminació deguda als fongs dels cereals.\nLes proteïnes hidròfobes provinents de fongs dels cereals combinades amb cristalls d’oxalat de calci serien els culpables.\nEls fongs s’eliminen en el maltejat, però no les seves proteïnes. L’oxalat de calci sempre està present en el most i en la cervesa acabada. Si precipita en forma de cristalls, es poden adherir en les parets del recipient i es poden combinar amb detergents, ions metàl·lics i amb aquestes proteïnes hidròfobes (hidrofobines), servint de punts de nucleació de bombolles.\nQuan l’envàs de cervesa s’obre, la pressió disminueix, però la pressió interna de les nanobombolles atrapades arreu augmenta i esclaten causant una reacció en cadena.\nSempre havia pensat que el motiu era que les infeccions produïen un excés de carbònic al fermentar totes les partícules digeribles pels microorganismes. Quan m’he trobat aquests problemes de guèisers amb cerveses fetes per mi ha estat per haver-hi massa sucres fermentables en el moment d’embotellar i generar-se massa diòxid de carboni. Fins i tot fent esclatar les ampolles.\nUna de les vegades a l’embotellar quan s’havia aturat la primera fermentació per la manca de control de la temperatura. I l’altra per l’addició d’un adjunt a l’embotellar que va resultar fermentable, la Kina!!! És molt dolça, però suposava que era més aviat un vi o un destil·lat, que ja no tindria gaire res per alimentar el llevat. Va fer explotar quasi la meitat de les ampolles.\nDe forma general suposo que es pot dir que no s’ha d’embotellar sense assolir l’atenuació adequada ni afegir adjunts fermentables (licors, xarops, fruites, sucres…) a última hora. O sigui, deixar finalitzar la primera fermentació. Si s’allarga massa dies, a falta d’un fermentador troncocònic amb el que retirar el llevat decantat, seria recomanable transvasar la cervesa per evitar que el llevat inactiu arribi a l’autòlisi (descomposició) que aportaria gustos i aromes no desitjats.\nUn altre aspecte que important pel gushing és que el coll de les ampolles sembla especialment dissenyat per experimentar l’efecte Venturi: un fluid en moviment dins d’un conducte tancat disminueix la seva pressió en augmentar la velocitat després de passar per una zona de secció menor. Traduït, l’escuma s’accelera a en aprimar-se el coll de l’ampolla, formant uns guèisers espectaculars.\nCom deia al començament, un dels atractius de la cervesa és la carbonatació. Com en altres begudes carbonatades un espera trobar-hi efervescència. Una sensació refrescant, xispejant i picant en la llengua amb l’esclat de les bombolles. Un sap que l’efervescència hi és, o hauria de ser-hi. No cal veure-la com en un anunci de cava. I és que si surten columnes de bombolles o estan fixades per tot l’interior del got és que alguna cosa no va bé.\nUna de les formes més senzilles de saber si el got està brut és observar les bombolles. Si està net no s’haurien d’adherir a les parets del got. En canvi, si està brut, les bombolles s’agrupen i es formen en excés en les parts brutes del vidre. Les reté algun tipus de brutícia: pols, greix, restes d’usos anteriors, fibres del drap amb el que s’ha assecat…\nHi ha altres mètodes per saber si un got està brut: si es dibuixen camins sobre el vidre quan buides el got ple d’aigua enlloc de formar-se una capa sòlida; o si empolsinant l’interior del got amb sal aquesta no s’agafa en algunes zones; també es pot veure que està brut perquè no queden els encaixos uniformes que típicament fa l’escuma en assecar-se sobre els laterals del got quan va baixant la cervesa.. Però cap d’ells és tant immediat i senzill com el d’observar les bombolles, ni el pots aplicar en un bar abans de beure la cervesa.\nJa hem vist que en un got brut augmenta l’efervescència, cosa que pot ser molesta i provoca que l’escuma desaparegui ràpidament.\nSol quedar brut quan simplement s’esbandeix el got amb aigua. El recomanable és netejar els gots amb un rentavaixelles de base mineral, de cristalleria, però si no es té a mà, millor utilitzar els rentavaixelles habituals enlloc de simplement esbandir els gots amb aigua. Sinó us arrisqueu a acabar denunciats a l’autoritat pertinent: Dirty Beer Glass Police.\nA més del detergent preferiblement de base mineral, utilitzeu un raspall per arribar al final dels gots de disseny. Per assecar-los, deixar-los cap per avall perquè s’assequin a l’aire i no utilitzar mai un drap en la seva part interior.\nLa “gueiserització” de la cervesa o “col·lega, la meva birra m’ataca!”


S'han trobat 930 resultats\nPreinscripción al grado superior de formación profesional . Generalitat de Cataluña\n9418 - 9418-FP-grau-superior Departament d'Educació web Preinscripción al grado superior de formación profesional La preinscripción es el trámite que hay que...\nPreinscripción a los programas de formación e inserción. Generalitat de Cataluña\n9404 - 9404-programes-formacio-insercio Departament d'Educació web Preinscripción a los programas de formación e inserción Para acceder a un Programa de formación...\nPreinscripción al bachillerato. Generalitat de Cataluña\n9388 - 9388-batxillerat Departament d'Educació web Preinscripción al bachillerato La preinscripción es el trámite que hay que hacer para poder acceder a un...\nPreinscripción a los itinerarios formativos específicos (IFE). Generalitat de Cataluña\n20816 - 20816-itineraris-formatius Departament d'Ensenyament web Preinscripción a los itinerarios formativos específicos (IFE) Para acceder a un itinerario formativo específico necesario formalizar...\nPreinscripción a infantil, primaria y secundaria obligatoria. Generalitat de Cataluña\n20483 - 20483-obligatoris Departament d'Educació web Preinscripción a infantil, primaria y secundaria obligatoria La preinscripción es el trámite que hay que hacer para...\nPreinscripción a educación infantil (primer ciclo). Generalitat de Cataluña\n20471 - 20471-infantil-primer-cicle Departament d'Educació web Preinscripción a educación infantil (primer ciclo) La preinscripción es el trámite que hay que hacer...\nPreinscripción al grado superior de artes plásticas y diseño. Generalitat de Cataluña\n11052 - 11052-APD-grau-superior Departament d'Educació web Preinscripción al grado superior de artes plásticas y diseño La preinscripción es el trámite que...\nPreinscripción a las enseñanzas profesionales de música y de danza. Generalitat de\n10015 - 10015-musica-dansa Departament d'Educació web Preinscripción a las enseñanzas profesionales de música y de danza La preinscripció és el tràmit que...


El Reus Deportiu es prepara per lluitar contra Liceo i Noia per la segona plaça\nEls reusencs tenen encara un objectiu aquesta campanya, la segona plaça de l'OK Lliga.\nEl conjunt roig-i-negre és a un punt dels gallecs i viu tres punts per sobre dels de Sant Sadurní\nActualitzada 28/03/2019 a les 09:25\nEl Reus Deportiu encara té una cosa per la qual lluitar. No podrà coronar-se campió d’Europa ni tampoc podrà alçar la Copa del Rei. És molt improbable, pràcticament impossible, a més, que es proclami campió de l’OK Lliga. Ara bé, en aquesta competició encara té metes per les quals seguir esforçant-se.\nEl conjunt roig-i-negre encara pot finalitzar en segona posició (el Barça és a 14 punts i en queden 21 per a disputar-se) i els de Jordi Garcia, després de quedar eliminats de les altres dues competicions, no deixaran passar l’oportunitat de fer el màxim possible per a aquesta posició de plata. Seria una mena de consolació que també serviria per a intentar afrontar la pròxima campanya amb el convenciment que els de la capital del Baix Camp poden lluitar per tots els títols.\nSón set les jornades que resten per a finalitzar l’OK Lliga i la situació és la següent: el Barça Lassa ja s’ha escapat amb 63 punts i el segueixen el Deportivo Liceo amb 50, el Reus amb 49 i el Noia Freixenet amb 46. Qualsevol d’aquests tres conjunts pot quedar-se amb aquesta segona posició. No hi ha favorits, ja que tots tres arriben en plena forma al tram final del campionat. Entre ells, el Noia s’ha presentat com a convidat especial a aquesta lluita, ja que, en principi, no es comptava amb ell per aquestes metes quan va iniciar-se la temporada.\nAquest cap de setmana, després del descans obligat per competicions europees, torna l’activitat a l’OK Lliga. El conjunt reusenc visitarà dissabte la pista del Club Hoquei Lloret Vila Esportiva, en una cita que arrencarà a un quart de nou de la nit. El rival dels reusencs, dotzè amb 23 punts, dista a tan sols tres punts de la zona de descens, pel que serà un duel realment important per a un Lloret que vol agafar distància amb la zona vermella de la taula classificatòria.\nEl Liceo afrontarà un partit trampa. Jugarà a la pista de l’Alcoi, el mateix dia i a la mateixa hora que el Reus. La diferència és que els alacantins estan pràcticament descendits. Són cuers, amb dotze punts, a nou de la salvació. És un d’aquells partits que, per la situació, tot i estar a dalt l’equip gran es pot emportar un ensurt.\nFinalment, el Noia rebrà dissabte, a dos quarts de vuit, la visita del Club Patí Voltregà, el vuitè classificat, amb 30 punts. Els osonencs estan gairebé salvats i còmodes a la taula.\nComenta el contingut : El Reus Deportiu es prepara per lluitar contra Liceo i Noia per la segona plaça


L'autor dels trets ha mort en un intercanvi de trets amb la policia\nDilluns, 23/07/2018 - 09:19\nDues persones han mort i 13 més han resultat ferides en un tiroteig massiu a Toronto (Canadà). La policia de Toronto ha confirmat que els morts són una dona i l’autor dels trets. L’agressor ha mort en un intercanvi de trets amb la policia després de ferir 14 persones. Entre aquestes, a més de la víctima mortal, hi ha una nena de 9 anys que es troba en estat crític.\nEl tiroteig s’ha produït a les 22.00 hores de diumenge (04.00 de la matinada de dilluns a Espanya) al barri grec de Toronto, en l’encreuament entre les avingudes Danforth i Logan, una popular zona comercial, amb nombrosos restaurants, cafès i comerços.\nAlguns mitjans han difós un vídeo en el qual apareix el presumpte agressor disparant.\nEl cap de la policia de Toronto, Mark Saunders, ha explicat que l’agressor ha mort en el transcurs d’un intercanvi de trets amb la policia. Saunders ha apuntat que és encara aviat per saber les motivacions de l’autor del tiroteig.\nAlguns testimonis han explicat que han escoltat entre 15 i 20 trets i han vist persones ferides al terra d’un restaurant.\nEn els últims temps Toronto ha sigut escenari d’episodis de violència per armes de foc protagonitzats especialment per bandes. Des de començament d’any la ciutat ha viscut 212 tirotejos en els quals han mort 26 persones.\nTemes: Toronto Tirotejos Canadà