Marathon man: Marató de Barcelona: la crònica (2)\nHdF 11 de març de 2010 a les 9:08\nHi ha una cosa que ens passa a tots i que s'en parla poc; és el síndrome depressiu del postmarató.\nQuan s'ha acabat una marató (sobretot la primera) queda un sentiment contradictori. Tu mateix ho dius al la crònica(2) Paga la pena?\nAcabes d'acabar un règim d'entrenaments exigent, que en menys de 4 hores has finiquitat.\nAixò crea un sentiment de: no val la pena tant entrenament, tant esforç i tants sacrificis per 4 horetes.\nSi em permets un consell, no es moment de fer valoracions, descansa, recupera, i torna-te-ho a mirar d'quí uns dies...\nI ja veuras com es compatible la preparació d'una marató amb les curses de 10kk o mitges, que són distàncies més agraïdes\nI també veuras com sense adonar-te'n, estaràs mirant maratons de Florència, París, Praga...\nGaudeix del que has fet! Has aguantat tres mesos d'entrenament! Es més heròic fins i tot que fer la marató!\nEns veiem al Km0 ;-)\nJoan Carles Llurdés i Coit 11 de març de 2010 a les 9:22\nTens molta raó en això que dius. Si dubto de si val la pena no és tant perquè hagi dedicat un temps a fer un entrenament una mica específic, doncs al cap i a la fi acabes corrent, que és el que ens agrada. Més aviat és perquè després estàs la resta del dia baldat, que no pots fer res, les molèsties de l'endemà (i jo encara, que el dimarts ja em sentia prou bé).\nCom deia, no tanco la porta a altres maratons però crec que els meus objectius han d'estar encaminats a altres curses en què m'ho passi millor. De totes formes, ja miro altres possibles maratons a l'estranger, l'excusa perfecta per a una escapada.\nEm feia gràcia venir a Lleida a fer la Marxa però com la setmana vinent farem una duatló a Agramunt, ens quedarem pel Bages a fer BTT.\nGràcies i ens veiem.\nHdF 11 de març de 2010 a les 9:50\nah! per cert... la foto amb la que ilustres la crònica(2), és de la marató de fa dos anys... i si un s'hi fixa i ho sap, s'ens veu al meu germà i a mi (porta la samarreta llampant de Km0!)\nSalut!!! i que vagi molt bé la Duatló!\nJoan Carles Llurdés i Coit 11 de març de 2010 a les 10:11\nSí, sóc conscient que aquesta foto no és de la Mararó d'aquest any. No vull enganyar a ningú; simplement que volia il.lustra l'escrit i bucant per Internet vaig trobar aquesta i em va agradar per la perspectiva amb què es va prendre.\nKaiser 11 de març de 2010 a les 21:38\nencara no t'havia dit res, en primer lloc felicitats!!\nT'anava a fer un escrit molt similar al que ha fet l'HdF, en resum només vull afegir que pràcticament a tothom li passa: després d'una marató penses "mai més!".\nNomés cal esperar uns dies i valorar que acabar una marató és una cosa ben extraordinària. És clar que als deumils i a les mitges no es pateix tant, ni deixen tantes seqüeles (físiques i mentals, positives i negatives), però és que si no fos així, jo no correria maratons.\nAvui tothom fa maratons, l'Arcadi ja en porta 100, diumenge més de 10.000 finishers... No perdem mai de vista que una marató és un esforç titànic, i que no es tracta de fer-ne cada setmana. Com deia aquell, la marató canvia la vida.\nCal pair-ho i valorar-ho.\nJoan Carles Llurdés i Coit 12 de març de 2010 a les 9:57\nFelicitats a tu per la cursa i el temps aconseguit. Vas dir que volies anar de tranquil i vorejar els 3:45h i si no recordo malament, ho vas gairebé clavar. Tant tu com HdF teniu raó. No és qüestió de tancar la porta a fer cap altra marató, perquè l'experiència m'ha agradat molt, però penso que si després he de tenir molèsties durant uns quant dies (el genoll), no sé si l'esforç paga la pena. Suposo que tard o d'hora en farem alguna altra i mirarem que sigui tan maca com la de BCN (fins i tot aprofitar per fer una escapada a alguna ciutat europea).\nEm sap greu no haver coincidit amb tu i l'Ernest però com dic en un dels escrits, vam arribar justa a temps per prendre la sortida. L'Ernest va dir que vau córrer junts. Espero que l'experiència hagi estat bona i també espero retrobar-te en alguna altra cursa.\nSalutacions i records a les Terres de Lleida.


Els 17 ministres de Sánchez prometen el càrrec davant de Felip VI\nHo han fet sense crucifix ni Bíblia, com a la presa de possessió de Sánchez\n2 min. Madrid 07/06/2018 10:59\n651x366 Fotografia de família de la presa de possessió del ministres del govern de Sánchez / EFE Fotografia de família de la presa de possessió del ministres del govern de Sánchez / EFE\nEls 17 ministres del govern de Pedro Sánchez han promès el càrrec davant el rei Felip VI, en un acte sense crucifix ni Bíblia –com a la presa de possessió del president espanyol. Els nous membres del govern espanyol han posat l’accent en la majoria de dones de l'executiu.\nHa obert foc la vicepresidenta i ministra d’Igualtat, Carmen Calvo, que s’ha compromès –utilitzant la formula estàndard– a “respectar el secret de les deliberacions” del consell de ministres, però ha afegit al final un altre “i de ministres”, en la formula femenina en castellà. La reivindicació feminista s'ha repetit durant l'acte en el discurs de la majoria dels membres del govern de Pedro Sánchez. Tots han subratllat aquest caràcter de l'executiu menys el titular d’Exteriors, Josep Borrell, el de Foment, José Luís Ábalos, i la d’Economia, Nadia Calviño.\nDesprés de la promesa s’han fet la tradicional fotografia de família amb el president espanyol i el rei Felip VI, i en les pròximes hores faran el tradicional canvi de cartera amb els seus predecessors.\nAquest divendres participaran ja a la primera reunió del consell de ministres, que tindrà lloc a la Moncloa a partir de les 10 del matí i, previsiblement, anirà seguit d’una roda de premsa de la ministra de Cultura i portaveu del govern de Pedro Sánchez, Isabel Celaá.\nHan assistit a la presa de possessió Pedro Sánchez, la presidenta del Congrés, Ana Pastor, el president del Senat, Pío García Escudero, i els presidents del TC i del Tribunal Suprem, Juan José González Rivas i Carlos Lesmes.


Cinc cèntims: BonDia Andorra, 3 de juliol\nPublicat per David Gálvez Casellas a 23:27\nFelicitats, senyor director!\nAra que també ets quefe (com el Marc), podràs fer més diccitacions, oi? ;-)\n3 de juliol de 2009 a les 2:03\nA la intimitat et podem seguir tutejant (que no pas twitejant)? :-)\nEstic content per tu, David!\n3 de juliol de 2009 a les 2:04\nPerdó, però jo encara no sóc res. en tot cas, un cap és molt menys quefe que un dire.\nUn cap és a un dire el mateix que un diccitionarista normalet al Gran Demiürg. He he he!\nEl Marc ho fotrà de conya, ja ho veureu!\n5 de juliol de 2009 a les 22:45\nI tornant a l'oficialitat de la cosa... Jo tampoc no he vist que el meu nom aparegui oficialment publicat al molt oficial Butlletí Oficial del Principat d'Andorra. Per tant, estic com el Marc.\nSubvencions oficials per al Diccitionari, calen! Sinó acabarem posant anuncis de contactes com fa el Parèmies.\nGràcies, Puig i Malet. Avui de 8 a 22:45 amb un bocata per dinar. Penso que hauré de plegar de l'activitat blogaire...\n6 de juliol de 2009 a les 22:34\nVolia dir de 8:00 a 20:45... Perdó.\n6 de juliol de 2009 a les 22:35\n8 de juliol de 2009 a les 15:32


Obligacions dels beneficiaris.\nReial Decret 1044/1985,de 19 de juny (B.O.E. 2-07-1985), pel que seregula l'abonament de la prestació per desocupació en la seua modalitat de pagoúnico pel valor actual del seu import, com a mesura de foment de l'ocupació.\nReial Decret 1413/2005, de 25 de novembre,pel qual es modifica la Disposició transitòria quarta de la Llei 45/2002, de 12 de desembre, de mesures urgents per a la reforma del sistema de protecció per desocupació i millora de l'ocupabilitat.\nReial Decret 1300/2009, de 31 de juliol, de mesures urgents d'ocupació destinades als treballadors autònoms i a les cooperatives i societats laborals..\ncom a treballador autònom, o treballador autònom soci de societat mercantil ja constituït o de nova creació\nDavant de de passar a veure les distintes modalitats és important ressaltar que sempre s'abonarà com a pagament únic la quantia de la prestació, calculada en dies complets, de la que es reduirà l'import relatiu a l'interés legal dels diners l'interéslegal dels diners en 2.018 és el mateix que ha estat vigent en 2.017 :el 3 %.)\nA.- TREBALLADORS/RES AUTÒNOMS/ES\nSol·licitar i obtindre en un només pagament la quantitat (amb el límit del 100% de l'import total pendent de percebre) que justifique com a aportació al capital social de la societat (s'inclouen los gastos de constitució i posada en funcionament d'una entitat, el pagament de taxes i tributs i es pot destinar fins al 15 % de la quantia de la prestació capitalitzada al pagament de servicis específics d'assessorament, formació i informació relacionats amb l'activitat a emprendre) . Si la quantitat que es justifica com a aportació al capital social no supera el 100%, pot sol·licitar simultàniament l'abonament de l'import restant per a finançar el cost de les quotes d'autònom/a (Seguretat Social) durant el desenrotllament de la seua activitat.\nCom socio/a treballador/a de caràcter estable en una cooperativa ja existent o de nova creació pot sol·licitar alguna de les modalitats següents:\nSol·licitar i obtindre en un només pagament la quantitat (amb el límit del 100% de l'import total pendent de percebre) que haja de desembossar com a aportació obligatòria i quota d'ingrés per a adquirir la condició de cooperativista, sense que es puguen finançar desembossaments futurs o pagaments ajornats (s'inclouen los gastos de constitució i posada en funcionament d'una entitat, el pagament de taxes i tributs i es pot destinar fins al 15 % de la quantia de la prestació capitalitzada al pagament de servicis específics d'assessorament, formació i informació relacionats amb l'activitat a emprendre). Si la quantitat que es justifica com a aportació al capital social no supera el 100%, pot sol·licitar simultàniament l'abonament de l'import restant per a finançar el cost de les quotes de Seguretat Social durant el desenrotllament de la seua activitat.\nCom socio/a treballador/a de caràcter estable en una societat laboral ja existent o de nova creació pot sol·licitar alguna de les modalitats següents:\nSol·licitar i obtindre en un només pagament la quantitat (amb el límit del 100% de l'import total pendent de percebre) que haja de desembossar per a adquirir la condició de soci en concepte d'accions o participacions del capital social de l'empresa, sense que es puguen finançar ampliacions de capital, desembossaments futurs o pagaments ajornats (s'inclouen los gastos de constitució i posada en funcionament d'una entitat, el pagament de taxes i tributs i es pot destinar fins al 15 % de la quantia de la prestació capitalitzada al pagament de servicis específics d'assessorament, formació i informació relacionats amb l'activitat a emprendre). Si la quantitat que es justifica com a aportació al capital social no supera el 100%, pot sol·licitar simultàniament l'abonament de l'import restant per a finançar el cost de les quotes de Seguretat Social durant el desenrotllament de la seua activitat.\nEn l'oficina de prestacions (després de l'obtenció de cita prèvia en la seu electrònica del SEPE).\nSi no obtens la prestació en la seua totalitat, l'import restant ho podràs obtindre per mitjà d'abonaments mensuals para subvencionar la teua cotització a la Seguretat Social.\nEN EL CAS D'AUTÒNOMS/ES\nEN EL CAS D'UNA SOCIETAT MERCANTIL\nSi pretén la constitució d'una societat mercantil:\nIMPRÉS DE LA MEMÒRIA del projecte explicativa de l'activitat a realitzar.\nDocument firmat pel o els futurs socis, en el que es facen constar les dades següents: Identitat del soci o dels socis, manifestació de la voluntat de constituir una societat de capital, valor i nombre d'accions i participacions, si és el cas; la identitat de qui tinga atribuïdes funcions de direcció i gerència de la societat; l'activitat professional a efectuar pel sol·licitant del pagament únic.\nProjecte d'Estatuts Socials, on conste: la denominació de la societat; l'objecte social; el domicili social; el capital social, les participacions o les accions en què es dividix, el seu valor nominal i la seua numeració correlativa.\nQualsevol altre document que puga acreditar la inversió a realitzar i/o la viabilitat del projecte.\nSi pretén incorporar-se a una societat mercantil ja constituïda:\nEscriptura de constitució de l'empresa i justificant de la seua inscripció en el Registre Mercantil.\nCertificació de l'òrgan d'administració de la societat indicant que el treballador ha sol·licitat el seu ingrés en la mateixa, les condicions en què es produirà el dit ingrés, valor d'adquisició de les accions o participacions de la societat i data prevista en què el sol·licitant efectuarà la seua aportació al capital social, si és el cas; la identitat de les persones que tinguen atribuïdes les funcions de direcció i gerència de la societat.\nIMPRÉS DE LA MEMÒRIA del projecte explicativa de l'activitat a realitzar, si és el cas.\nEN EL CAS D'INCORPORACIÓ A COOPERATIVES O SOCIETATS LABORALS JA CONSTITUÏDES\nCertificació del Consell Rector de la cooperativa o òrgan d'administració de la societat laboral, en la que s'indique que has sol·licitat el teu ingrés en la mateixa, la condició de soci estable (no temporal), si es fixa, o no, període de prova i la seua duració i l'import de l'aportació a la cooperativa, o el valor d'adquisició de les accions o participacions socials.\nAcord d'admissió com a soci i superació del període de prova, si és el cas\nEN EL CAS DE CONSTITUCIÓ DE COOPERATIVES O SOCIETATS LABORALS\nDocument privat firmat pels socis de la cooperativa o societat laboral, on consten les dades necessàries sobre condicions de treball, aportacions, etc.\nLes condicions de treball estable i si es fixa, o no, període de prueba i la seua duració.\nAportacions del soci treballador a la cooperativa incloent la quota d'ingrés o el valor i nombre d'accions o participacions a subscriure pel soci de la societat laboral, excepte si se sol·licita exclusivament el pagament únic per a la subvenció de quotes a la Seguretat Social.\nProjecte d'estatuts de la cooperativa o societat laboral on conste:\nDistribució en aportacions, accions o participacions.\nPossibilitat de desembossament en metàl·lic o en espècie.\nPossibles formes i terminis per a efectuar el desembossament.\nIMPRÉS DE LA MEMÒRIA explicativa sobre el projecte d'inversió a realitzar i activitat a desenrotllar.\nQualsevol documentació que acredite la viabilitat del projecte.\nPosteriorment cal aportar acta constitutiva i estatuts de la cooperativa o societat laboral i certificat de la inscripció d'estes en el registre corresponent.\nDestinar la quantitat percebuda a l'aportació social obligatòria, en el cas de cooperatives o societats laborals, o a la inversió necessària per a desenrotllar l'activitat, en el cas de treballadors autònoms amb discapacitat o sense. Hay que tindre en compte que la quantitat concedida dependrà fonamentalment de la inversió a realitzar. Amb posterioritat poden exigir l'acreditació dels gastos amb les factures correspondientes. Si no es fa, l'Entitat Gestora reclamarà la devolució dels diners.\nDes de la publicació del Reial Decret Llei 4/2013, de 22 de febrer, de mesures de suport a l'emprenedor i d'estímul del creixement i de la creació d'ocupació, s'ha suprimit el límit que existia per a l'exempció en l'IRPF de les prestacions per desocupació en la modalitat de pagament únic.\nLes prestacions per desocupació tributen com a rendiments del treball personal en l'IRPF. No obstant això, hi ha una exempció per a un cas o modalitat concreta: prestacions per desocupació quan es perceben en la modalitat de pagament únic i des de l'1 de gener del 2013 ho estan sense cap limitació.\nEn el cas que el contribuent s'haguera integrat en societats laborals o cooperatives de treball associat o haguera realitzat una aportació al capital social d'una entitat mercantil, s'exigix el mantenimiento de l'acció o participació durant idèntic termini.\nMES INFORMACIÓ GENERAL\nD'altra banda, El Reial Decret Llei 4/2013 ha introduït noves mesures que afecten la relació entre l'alta en el Règim d'Autònoms i la percepció de la prestació per desocupació. Té més informació cliqueando ACÍ.\nAccés a la 20 preguntes més freqüents (FAQs) realitzades al Servici Públic d'Ocupació Estatal (SEPE). Per a això selecciona en "Tema" l'opció "capitalització"


“Els saharauis vivim en una presó a cel obert” - Diari de Barcelona | Diari de Barcelona\n“Els saharauis vivim en una presó a cel obert” - Diari de Barcelona\nPeriodista i defensor dels DDHH\n“Els saharauis vivim en una presó a cel obert”\nFotos Emmaus Stockholm\nPublicat el 21 de gener 2021\nFa 45 anys, Espanya es va retirar del Sàhara Occidental, un territori que fins llavors havia estat la seva colònia. El que va venir després, però, no va ser la independència del Sàhara. Amb la complaença d’Espanya, el Marroc va reclamar com a seu aquest territori i el va envair. Començava així una guerra entre el Marroc i el poble saharaui, que va acabar l’any 1991 amb la promesa d’un referèndum d’autodeterminació avalat per Nacions Unides.\nDe la promesa, en fa 30 anys, però el referèndum no ha arribat encara. Mentrestant, el poble saharaui viu dividit entre l’ocupació marroquina, el Sàhara desèrtic controlat pel Front Polisario i els camps de refugiats a Algèria. Tot i que el món ha decidit girar l’esquena al poble sahrauí, hi ha veus que s’alcen fort per a trencar amb aquest oblit. Són veus de resistència, com la d'Ahmed Ettanji, periodista i activista. Des d'Al-Aaiun parla amb el Diari de Barcelona de guerra, periodisme i llibertat.\nEl novembre passat va ocórrer una cosa poc freqüent: el Sàhara Occidental tornava a ser notícia a Espanya i al món. El dia 13 d'aquest mes es va trencar l'alto el foc entre el Marroc i el Front Polisario, que durava ja 29 anys. Què va passar?\nA finals d'octubre, un grup de manifestants saharaui van tancar el pas de Guerguerat, una bretxa que el Marroc utilitza com a pas fronterer entre el Sàhara Occidental i Mauritània. Els sahrauís van organitzar una manifestació pacífica per a bloquejar aquest pas, la qual cosa va molestar el Marroc, perquè per allà passen moltes mercaderies marroquines. Es considera que aquest pas és il·legal perquè està en una zona vigilada per l'ONU, i en la qual teòricament el Marroc no hauria d'entrar. Finalment, la matinada del 13 de novembre les autoritats marroquines van trencar l'alto el foc i van intervenir amb armes contra els manifestants sahrauís, que van ser protegits per l'Exèrcit d'Alliberament Sahrauí.\n? El President de la RASD emet un decret presidencial anunciant la fi del compromís de l'alto al foc#sahara #guerguerat#guerraenelsahara #SaharaLibre #españaresponsable#SàharaLliure #FreeSahara #الصحرا_الحرة #SàharaDempeus https://t.co/MMAmFA8Ksy\n— Sahara_dempeus (@Sahara_Dempeus) November 14, 2020\nCom ha evolucionat la situació des de llavors?\nDesprés que el Marroc trenqués l'alto el foc, el Front Polisario va prendre la decisió de tornar a la lluita armada. Ja no creu en les promeses de l'ONU i en l'acord de pau, així que ha sortit del marc de la lluita pacífica. A través d'un decret presidencial, la República Saharaui ha declarat oficialment que torna a la lluita armada contra l'invasor marroquí.\nDes de llavors, l'exèrcit saharaui està bombardejant trinxeres i també punts militars que es troben al llarg del mur de la vergonya, un mur que separa el Sàhara Occidental en dos i que s’estén al llarg de 2.700 km. Cada dia, el ministeri de Defensa treu un comunicat en què explica els avenços. D'altra banda, les televisions sahrauí i algeriana informen com poden dels atacs militars que fa el Front Polisario i també de les respostes de l'exèrcit marroquí. Tot i això, és difícil saber què passa exactament. Només tenim els comunicats militars del Front Polisario, perquè el Marroc està fent un bloqueig informatiu total i està negant que s'hagi declarat la guerra.\nCom està afectant aquesta situació a la població saharaui que viviu sota l'ocupació marroquina?\nAquesta situació està afectant moltíssim els saharauis. Des del 13 de novembre, els marroquins han incrementat els mètodes de repressió i han desplegat les forces militars i policials. Les ciutats ocupades ja estaven molt militaritzades, però ara encara més. Hi ha combois de militars i policies passejant pels carrers, i generant malestar. Paren la gent i els registren els mòbils, per si troben alguna foto de la bandera de la RASD o d'alguna manifestació, etc. Fins i tot han entrat en moltes cases per a detenir saharauis que han participat en manifestacions, en suport a la decisió del Front Polisario de tornar a la lluita armada.\nI als territoris ocupats s'intensifica la repressió...\n— Sahara_dempeus (@Sahara_Dempeus) November 17, 2020\nEn aquest sentit, la població dona suport a la guerra?\nEn el món occidental, sentir que un poble està felicitant el seu representant legítim per haver reprès la guerra pot semblar estrany. Però és que els sahrauis estan farts, aquest poble se sent cansat i frustrat. Durant 30 anys ha confiat en l'ONU, però la comunitat internacional no n'ha respectat les promeses. Els sahrauís han entrat en guerra perquè volen, no han entrat obligats. La comunitat internacional i els països relacionats amb el conflicte, com ara Espanya o França, no han ajudat en res. De fet, estan contribuint en l'espoli dels recursos naturals sahrauís, la qual cosa perpetua l'ocupació, el sofriment i les violacions de drets humans al Sàhara Occidental.\nAquest desgast se sent més entre les persones joves?\nLes últimes generacions, les generacions que van viure les èpoques de ni pau ni guerra, han estat lluitant pacíficament amb l'esperança que la comunitat internacional garantís el dret a l'autodeterminació del poble saharaui. I no ho van fer. Aquesta joventut va perdre la confiança, com he dit, i ha apostat per la lluita armada perquè ha arribat a la conclusió que el món no escoltarà els sahrauís si no hi ha una lluita de foc i sang.\n"Les ciutats ocupades ja estaven molt militaritzades, però ara encara més. Hi ha combois de militars i policies passejant pels carrers, i generant malestar"\nAbans parlàvem d’un augment de la repressió, que tu precisament has viscut de ben a prop. Fa poc et vas casar amb Nazha El Khalidi, també periodista i activista, però la cerimònia va haver de ser clandestina. Què va ocórrer?\nLa repressió no es limita a tortures, maltractaments, amenaces i detencions, sinó que els marroquins són molt creatius en els seus mètodes. Intenten perjudicar constantment l'activista o el saharaui perquè desisteixi en la seva causa. Dins d'aquests mètodes de repressió, no et deixen celebrar en pau ni un dia d'alegria com el de les teves noces. En el nostre cas, havíem preparat la celebració respectant totes les restriccions per tal d'evitar la propagació del coronavirus. Però no vam tenir en compte que vindria un convidat inesperat: les forces de repressió marroquines.\nLas fuerzas de ocupación han impedido la celebración de la boda del presidente de Equipe Media @AhmedEttanji. Amenazan con su detención y el allanamiento de la casa.,\nLa ocupación busca restringir la libertad de opinión y de movimiento y endurecer la vida de los saharauis. pic.twitter.com/bvLEoBaTlF\n— Equipe Media (@Equipe_Media) November 21, 2020\nQuè van fer?\nForces d'intervenció paramilitars es van presentar a les nostres cases, sense donar-nos cap explicació. Ens van començar a empènyer i amenaçar, i van tancar tots els carrerons que condueixen a la casa. Llavors, ens van retenir 48 hores, sense deixar que ningú entrés o sortís de l’edifici. Fins i tot la meva mare i les meves germanes es trobaven fora de la casa. Va ser impossible celebrar les noces com volíem i hem hagut d'acabar celebrant el casament de manera clandestina. Intenten perjudicar-te la vida perquè et rendeixis, però és a l'inrevés. No aprenen que, com més llibertat li lleves a un ésser humà, més l’anhela i més lluita per a aconseguir-la.\nLa policia obliga Ettanji a tornar entrar a casa de la seva família el dia del casament. Équipe Média\nTots dos formeu part d’Équipe Média, un col·lectiu de comunicadors i periodistes que preteneu trencar el bloqueig informatiu imposat pel Marroc. Quines dificultats us trobeu per a informar sobre el que ocorre al Sàhara Occidental?\nTot és una dificultat. És com treballar en un camp de mines; abans de trepitjar, cal pensar i planificar què cal fer. Per això treballem d'una forma molt clandestina; gravar, documentar les manifestacions i els testimonis, etc. Hem de fer moviments molt reduïts, pensats i estudiats per a no caure en les mans de la policia marroquina. Aquesta tasca és especialment difícil perquè som en una zona tancada: els periodistes internacionals no tenen accés al Sàhara ocupat i no existeixen agències de premsa. Intentem ser una alternativa i informar sobre el que ocorre en aquest territori. Però la nostra posició és complexa, perquè som alhora periodistes, víctimes i testimonis.\nQuina és la situació més difícil en la qual t'has trobat com a periodista i activista?\nSempre que treballo em trobo amb situacions difícils. No ho he normalitzat, però entre tanta desgràcia ja et costa distingir quina és pitjor. Així que són moltes situacions. Per exemple, a vegades hem estat cobrint una manifestació, mentre molt a prop teníem les forces d'intervenció. En aquest moment continues gravant amb molta cura perquè no et vegin. És fort, perquè sota l'edifici es troben els teus botxins i tu ets dalt mostrant el que no volen que es vegi. Si s'adonen que ets allà, la teva vida corre perill. Però, al final, segueixes amb determinació per a poder documentar aquesta situació, perquè no hi ha ningú de fora que ho pugui fer.\n"La repressió no es limita a tortures, maltractaments, amenaces i detencions, sinó que els marroquins són molt creatius en els seus mètodes. Intenten perjudicar constantment l'activista o el saharaui perquè desisteixi en la seva causa"\nCom vius el fet d'estar en el punt de mira per ser activista i periodista? Sents por?\nQuan et mou una necessitat de llibertat no sents por. Sentim por per coses ambigües. Per exemple, jo tenia por de les comissaries, però quan em van detenir i em van torturar, em van treure aquesta por que tenia a l'ambigüitat de no saber què passaria allà dins. Hi ha gent que ha entrat en una comissaria i no n’ha sortit amb vida, però jo he entrat i he sobreviscut. Sempre penso en aquestes persones.\nAbans deia que en un primer moment, al novembre, molts mitjans espanyols van parlar del que ocorria al Sàhara. Però ja no, ha tornat el silenci. Per què costa tant informar sobre aquest territori?\nEl Sàhara Occidental no és un tema prioritari per a molts mitjans de comunicació, perquè està sent un conflicte silenciat. A més, hi ha molts periodistes que han tingut complicacions per a publicar els seus reportatges sobre el Sàhara Occidental. El que passa és que hi ha una cobertura temporal, és a dir que només es parla del tema quan hi ha un esdeveniment gran, com el que va succeir amb la intervenció contra els manifestants a Guerguerat o amb la declaració de l'estat de guerra. En aquest moment va haver-hi una campanya mediàtica molt gran. Però no hi ha una cobertura contínua, no hi ha un interès mediàtic per la situació del poble saharaui. Els mecanismes, a través dels quals el Marroc exerceix el bloqueig informatiu, són molts.\n?Comptador de dies en guerra al Sàhara Occidental\n?Davant el silenci actual dels mitjans i la passivitat de la comunitat internacional ?? sobre el que està passant al ??, inaugurem aquest comptador ?perquè el conflicte no caigui en l'oblit.\nAvui són 5⃣5⃣ dies en guerra ?? pic.twitter.com/l8all7ZdlV\n— Sahara_dempeus (@Sahara_Dempeus) January 7, 2021\nEspanya continua sent la potència administradora d'aquest territori. Us sentiu abandonats?\nTotalment. Cal entendre que Espanya és un país que té responsabilitat jurídica, històrica i moral cap al Sàhara Occidental, i que aquest silenci mediàtic ha jugat un paper molt important per als governs espanyols. Som una moneda de canvi i també una peça de pressió que l'Estat espanyol usa en benefici propi. Posen els interessos econòmics per sobre del dret a l'autodeterminació del poble saharaui.\nSi ja és difícil informar sobre la situació actual, més és fer-ho sobre la realitat més quotidiana de l'ocupació marroquina. Quins exemples de vulneracions de drets per part del Marroc creus que són més significatius d'aquest oblit?\nLes vulneracions són moltes. Quan parlem de vulneracions diàries estem parlant de l'espoli dels recursos naturals, del bloqueig militar o de la colonització, que és una violació del dret internacional humanitari. Cal entendre que els saharauis no tenim ple dret al treball, a la sanitat ni a l'educació. Al Sàhara Occidental ocupat, per exemple, no hi ha universitats. Parlem també dels presos que diàriament sofreixen tortures i maltractaments. O, per exemple, parlem de la militarització del territori, amb les intervencions policials en manifestacions pacífiques o les incursions a cases. En definitiva, els sahrauís vivim en una presó a cel obert. Les vulneracions dels drets humans són el nostre pa de cada dia.\n"Intentem ser una alternativa i informar sobre el que ocorre en aquest territori. Però la nostra posició és complexa, perquè som alhora periodistes, víctimes i testimonis"\nAl desembre, els Estats Units van reconèixer la sobirania del Marroc sobre el Sàhara Occidental. I fa pocs dies es va realitzar la primera visita diplomàtica oficial a Dakhla, on es preveu obrir un consolat. Quines implicacions reals té això sobre el territori?\nA través de Twitter, Trump va dir que reconeixia la sobirania marroquina sobre el Sàhara a canvi d'una relació diplomàtica entre el Marroc i Israel. Aquest reconeixement no té cap base jurídica i fins i tot alguns polítics nord-americans, tant demòcrates com republicans, han denunciat aquest fet. Segons diversos experts, aquesta acció forma part de les últimes decisions que ha pres Trump, no sols sobre el Sàhara Occidental. Són una sèrie de decisions que en principi haurien de ser rebutjades per la nova administració. Esperem que sigui així.\nDesprés de 45 anys, es pot mantenir l'esperança en la llibertat?\nSempre mantindrem l'esperança en la llibertat perquè tenim anhel per a lluitar per la independència del nostre poble. No ens cansarem. És una qüestió de generacions, una generació dona relleu a una altra en aquesta lluita col·lectiva per a aconseguir la llibertat.


L'expresidenta del Parlament defensa que la declaració d'independència aprovada per la Cambra no tenia cap efecte jurídic.\nEl jutge del Tribunal Suprem processa per un delicte de rebel·lió a 13 dels investigats en la causa pel procés secessionista.\nTots ells, a més de la dirigent d'ERC Marta Rovira que ha fugit, estaven citats aquest divendres davant l'instructor de la causa, Pablo Llarena.\nEntre les candidatures inicials figurava la de l'exdiputat de la CUP Antonio Baños, exclòs per la junta electoral de l'entitat; una decisió criticada fins i tot pel seu vicepresident, Agustí Alcoberro.\nForcadell serà diputada en el Parlament i defensa que ho presideixi algú sense processos judicials\n"Deixo la presidència del Parlament, però no abandono la política en cap cas. Seguiré treballant per fer un país millor, més just".\nEstan acusats dels delictes de rebel·lió, sedició i malversació de fons públics, i durant aquesta setmana tindran vigilància policial.\nEl tribunal ha exigit al partit que pagui una fiança --encara per concretar-- per poder personar-se com a acusació particular i l'ha acumulat a les querelles ja en tràmit.\nEl Partit Popular de Catalunya ha denunciat que els documents lliurats amb el segell de la Secretaria de la Cambra no vénen signats pels seus responsables.\nL'escrit, presentat davant el Tribunal Constitucional, demana recusar els magistrats per "falta d'imparcialitat" i reclama que paralitzin qualsevol accioón legal contra ella o al Parlament.


Perqué votaré NO a la Constitució Europea el dia 20 de Febrer - Indymedia Barcelona\nPerqué votaré NO a la Constitució Europea el dia 20 de Febrer\nper El Baix Gaià és comarca\t 03 feb 2005\nPrearticle que podria aparéixer al butlletí informatiu del Baix Gaià Alternativa TDB del mes de Febrer, ¿que en penseu?\nAbans de res mâ��agradaria fer un petit exercici dâ��humilitat (no perquÃ¨ sigui catÃ²lic sinÃ³ per situar-me al lloc que em mereixo) i dir que no en sÃ© gaire dâ��economia, com la majoria dels que ara em llegiu.\nPerÃ² sÃ que alguna cosa sÃ© sobre la vida. Per exemple, sÃ© que un paper anomenat constituciÃ³ per si sol no em donarÃ menjar, doncs nomÃ©s Ã©s un paper â��tant se val com sâ��anomeni-, i per tant si se suposa que he de votar que sÃ, algÃº mâ��haurÃ dâ��informar de que va tot aixÃ². Exactament, sobretot sÃ³n ells els que ens han dâ��explicar per a que ens serveix tot aixÃ², quines suposades avantatges tindrÃ i â��perquÃ¨â�? haurÃem de votar sÃ. I la resposta a aquest â��perquÃ¨â�? no tÃ© res a veure amb les divagacions sobre suposats vincles entre ICV i lâ��extrema dreta i altres paranoies dâ��aquells qui tan de temps inverteixen en omplir-se la boca de democrÃ cia. La democrÃ cia Ã©s que ens expliquin de que va tot aixÃ². Â¿Ã�s aixÃ² el que estant fent? Â¡doncs Ã©s clar que no!\nVaig llegir la constituciÃ³ per intentar-la entendre pel meu compte ja que els seus defensors nomÃ©s es dediquen a llenÃ§ar missatges simplistes que ni tan sols serveixen per entrar en debat. DesprÃ©s de buscar-ne informaciÃ³ mÃ©s lleugera i de mirar com sâ��han posicionat els diferents partits et dones compte que aquesta constituciÃ³ aporta molt poc. La constituciÃ³ resumeix el que ja sâ��estÃ fent amb lâ��objectiu de convertir-se en un aprovat encobert amb cÃ rrega emotiva inclosa. Estem legitimant les polÃtiques europees dels Ãºltims anys tot donant el vist i plau a seguir en les mateixes lÃnies. No nomÃ©s es tracta del que diu la constituciÃ³ europea en si, sinÃ³ del moment histÃ²ric que vivim, Ã©s a dir: com influirÃ la constituciÃ³ en el que la rodeja. La teoria es molt bonica, perÃ² al relacionar-la amb el context actual apareixen les contradiccions.\nÂ¿QuÃ¨ estem fent amb el si? estem aÃ¯llant la democrÃ cia de la nostra voluntat al nomÃ©s poder votar un dels diferents Ã²rgans de poder europeus; estem legitimant la dependÃ¨ncia de la UE dels EEUU a travÃ©s de la OTAN i fent-nos-ho mÃ©s difÃcil per evitar guerres com la dâ��Irak; estem donant ales al VaticÃ i al Opus Dei mitjanÃ§ant relacions privilegiades; ens estem posant la soga el coll a nosaltres mateixos al votar uns drets socials i del medi ambient pels quals no sâ��ha contemplat com sâ��obligarÃ als estats que els facin efectius (paper mullat); estem blindant el salvatge sistema capitalista ilÂ·legalitzant la famosa Taxa Tobin contra els abusos del capital que acabaria amb la pobresa al mÃ³n, estem legitimant la presÃ³ dels pobles on les cultures oprimides no tenen el dret a viure com ho fan la resta i on no tenen dret a lâ��autodeterminaciÃ³; estem legitimant que els estats que ho vulguin facin Ãºs de la pena de mort (al tractat diu que no, perÃ² ja sâ��han cuidat de posar-ho discretament als apÃ¨ndix del final) i estem institucionalitzant la xenofÃ²bia i el racisme amb els extracomunitaris europeus amb la nova categoria de ciutadÃ inferior anomenada â��resident de llarga durada no comunitariâ�?.\nÃ�s per tot aixÃ² i mÃ©s que el dia 20 de Febrer jo tambÃ© dirÃ© que NO a la ConstituciÃ³ Europea. Tot i que estÃ clar que al Estat Espanyol probablement perdrem, no estÃ clar quins seran els resultats a nivell Europeu i a mÃ©s segurament no en sortirem tant mal parats doncs Socialistes i Populars tenen al seu electorat desmotivat amb el tedi informatiu al que lâ��han sotmÃ©s. AixÃ doncs, per una europa del Drets Socials i dels Pobles Lliures: Â¡No a lâ��Europa del Capital i la Guerra! Â¡No a la ConstituciÃ³ Europea!\n+informaciÃ³: -pÃ gina del govern: http://www.constitucioneuropea.es/index.jsp\n-agenda dâ��actes: http://www.barcelona.indymedia.org\nRe: Perqué votaré NO a la Constitució Europea el dia 20 de Febrer\nper amic\t 03 feb 2005\nque cadascú voti el que li roti\nHem de lluitar per aconseguir la llibertat del nostre poble i recuperar la dignitat com a nació. Independència!!! Visquin els Països Catalans!!!\nper baixgaianenc\t 04 feb 2005\ni vols recuperar la dignitat amb una europa salvatgement blindada sense dret a la autodeterminació?


Castelló obri el procés selectiu per a les 114 contractacions temporals de 'Jornals de Vila' - Diari Millars, informació local en valencià.\nL’Ajuntament publica les bases per a accedir als llocs del pla d’ocupació per a persones en risc d’exclusió social.\nL’Ajuntament de Castelló obri des d’aquest dilluns dia 22 de març el termini de presentació de sol·licituds del procés selectiu per a la contractació laboral temporal de persones en risc d’exclusió social per a l’execució del projecte d’ocupació municipal ‘Jornals de Vila’, que enguany contempla la contractació de 114 persones de 23 perfils laborals diferents. La convocatòria, les bases de la qual es poden en la web municipal, romandrà oberta fins al pròxim 20 d’abril.\nLa regidora d’Ocupació, Patricia Puerta, ha explicat que l’obertura d’aquest procés selectiu per a la contractació de persones en situació de vulnerabilitat generarà a més una borsa d’ocupació per als qui hagen superat el sistema de baremació. “Obrim així un nou període per a accedir a aquest projecte d’ocupació municipal, el primer que va posar en marxa aquest Ajuntament i que va nàixer en 2016 com una aposta del govern municipal per les política actives d’ocupació i per a generar oportunitats de treball entre les persones que més dificultats troben per a accedir al món laboral”, ha apuntat Puerta.\nEl sistema de selecció constarà d’una fase de baremació de mèrits i amb una entrevista personal només per als perfils dels grups professionals C2 i AP. Així, s’utilitzarà un procés de baremació per als perfils professionals del bloc 1: Arquitecte tècnic (2 persones), Educador/a social (1), Treballador/a social (4), coordinador/a programes socials o d’ocupació (1), orientador/a laboral (2), Tècnic/a d’Integració Social (2), Tècnic/a de màrqueting-publicitat (1), Tècnic/a animador/a sociocultural (1) i Tècnic informàtic/a (4).\nEn la fase de baremació tindrà especial importància no haver participat amb anterioritat en el programa ‘Jornals de Vila’, estar empadronat a Castelló, el temps en situació de desocupació, tindre una vida laboral inferior a 180 dies, l’estructura familiar i la formació, entre altres.\nPer als següents perfils del bloc 2 es requerirà a més d’una fase d’entrevista personal: Oficial lampisteria (2), Oficial electricitat (4), Oficial fusteria fusta (3), Oficial obra de paleta (5), Oficial jardineria (3), Oficial fusteria metàl·lica (2), Oficial pintura (6), Oficial neteja (1), Peó obra de paleta (4), Peó pintura (1), Peó neteja (4), Peó fusteria metàl·lica (2), Zelador/a ordenança (29) i Auxiliar Administratiu/a (29).\nSegons consta en les bases, les persones interessades només podran presentar com a màxim sol·licitud a dos llocs de treball per cada bloc de perfils professionals, quedant excloses aquelles que presenten sol·licitud per a més posats.\nEntre els requisits, està el de trobar-se en situació de desocupació inscrita/a com a demandant d’ocupació en el Servei Públic d’Ocupació (Labora) i estar en possessió de la titulació sol·licitada per al lloc al qual s’opta, entre altres. A més, caldrà complir els requisits específics establits per a cadascun dels perfils oferits.\nEl termini de presentació serà de 20 dies hàbils (des del 22 de març fins al 20 d’abril d’enguany) i les sol·licituds hauran de presentar-se exclusivament per via telemàtica a través de la seu electrònica de l’Ajuntament de Castelló (sede.castello.es), en l’apartat de ‘Tràmits’ i, dins d’aquest, seleccionant ‘Matèries’ i ‘Sol·licitud de *Jornals de Vila’. A més, en la web municipal pot obtindre’s tota les instruccions necessàries per a realitzar la sol·licitud via en línia.\nPost més nousEl Servei Municipal d’Esports de Borriana programa per a Pasqua les XVIII Jornades Multiesportives i d’Hàbits Saludables\nPost més vellsEl Club Triatló Formigues Benicàssim, premiat com el millor club de la Comunitat Valenciana 2020


Regals tecnològics per Nadal | Consumer\nRegals tecnològics per Nadal\nA la Xarxa hi ha nombroses propostes de regals que faran les delícies dels més tecnològics\nEls friquis són una variant dels “geeks” -aficionats a la informàtica-, que porten el seu gust per les noves tecnologies de la informació i l’entreteniment fins alfetitxisme. En Internet no són poques les tendesi comerços web que proposen per a aquesta subcultura molts regals que, de ben segur, ompliran de goig als seus prosélitos, des de disfresses dels seus personatges favorits a ninots fetitxe per a l’escriptori sobre éssers de la ‘Guerra de les Galàxies’ o ‘Star Treck’. També es poden trobar peces de vestir o dispositius d’utilitat, com a despertadors o sensors de temperatura, inspirats en videojocs o tecnologies informàtiques d’última generació. A continuació s’enumeren alguns dels regals tecnològics que es poden trobar en Internet.\nImatge: Vist en pantalla\nRegals per a incondicionals de ‘Star Wars’\nEl friqui és un gran devot de les figuritas que encarnen als seus personatges favorits\nPer començar, el friqui és un gran devot de les figuritas que encarnen als seus personatges favorits i, sens dubte, no els hi ha més adorats per aquest corrent de\npensament que els de ‘Star Wars’.\nGens com regalar un\nvestit de Papà Noel, un vestit de bany amb motius de la carcassa del robot majordom C3PO o un despertador projector\nbasat en el seu inseparable company R2D2\nper no dormir-se el dia de Reyes i aixecar-se ben d’hora. També es pot regalar una memòria USB C3PO o sengles peluixos de Yoda i el malvat Darth Vader amb gorres de Papà Noel. El vestit de bany es ven a la friolera de 85 dòlars; el despertador és més barat, 34,22 euros; el mestre Yoda s’aconsegueix per 35 euros.\nEls qui a més col·loquin el naixement, poden introduir la variant friqui amb un “caganer” de Darth Vader per 17,50 euros. Quedarà molt bé entre els pastorets i li donarà al pessebre un toc actual. Per rematar les propostes Star Wars, està com a suggeriment una bola amb neu i un R2-D2 vestit de Papà Noel que desitja un feliç Nadal. El seu preu és 9,99 euros.\nImatge: Regals Frikis\nUn altre regal que fascinarà als\namics friquis és un dispositiu que canvia el color\nde l’aigua que surt de les aixetes per un vermell intens o un\nblava turquesa. És una peça en forma de tub que es col·loca al\nfinal de l’espita i que compta amb un díode LED que s’encén al\ncontacte amb l’aigua i s’acoloreix segons la temperatura. El seu import és de 15\nRoba com a regal\nPer els qui prefereixen regalar peces de\nvestir, el món “geek” els proposa una samarreta amb equalitzador de so,\nque mostra les evolucions de les ones de so de la música que es reprodueixi en el MP3.\nLa samarreta compta amb una connexió minijack per al reproductor i precisa de quatre piles alcalines. El seu preu és de 30 dòlars, més despeses d’enviament.\nTambé es pot optar per regalar\nuna de les nombroses bufandes\namb estampats de temàtica Arcade -els primers\nvideojocs, que s’instal·laven en grans màquines en els bars-, com comecocos, marcianitos, asteroides, etc. Els majors de 40 els recordaran… El seu cost\nés de 39 euros, més despeses d’enviament, però té l’avantatge de ser de pura llana, amb gran varietat de models i colors.\nEn la mateixa línia d’Arcade, també relacionat amb les peces de vestir, es pot pensar a regalar\na escala humana de la gorra de Super Mario Bros, un dels personatges\nmés llegendaris del món dels videojocs. El seu preu és de\n11,50 euros més despeses d’enviament.\nRegals que decoren\nImatge: Deal Extremi\nCom a complement per contextualitzar l’ambient nadalenc si l’hivern resulta massa càlid o a les zones on no sol fer fred, es pot regalar una caixa de neu en pols enllaunada, llista per obrir-se i escampar-se per la casa, el llit o el jardí. No dona per a una pista de ski, però ajuda a sentir el fred polar.\nPer embolicar els regals, un paper “geek” no deixarà indiferent a ningú, amb temàtiques d’estampats diferents: codis\nbinaris, microxips, equacions, emoticones, etc. L’import de cada\nrotllo és de 5,99 dòlars, més despeses d’enviament.\nI per decorar portes i també donar-li un toc 2.0 a l’arbre de nadal, existeix tota una gamma d’adorns, com a corones nadalenques, que mostren una superfície gràfica pixelada i s’il·luminen amb díodes LED. Estan fabricats per l’estudi de disseny 8-bit i el seu cost ronda els 15 dòlars.\nPostals nadalenques cortesia de YouTube\nEl servei de vídeos en flaixYouTube tambés’apunta al Nadal amb una pàgina especial que permetals internautes desitjar bones festes als altresusuaris de la Xarxa mitjançant un videoclip.\nN’hi ha prou amb gravar-se amb una càmeradigital en transmetre el missatge, pujar el vídeo a YouTube ienviar-ho a tots els contactes. És una interessant formade fer postals multimèdia que, a més, es completa amb un concurs amb premi per a les millors videopostales.\nfriki-ca geek-ca Navidad-ca navidades-ca regals tecnologia


Primer de Bat: de gener 2013\nRamon Llull havia portat la prosa catalana a un nivell de perfecció pràcticament insòlit en les llengües romàniques de final del XIII i principi del XIV. Aquest model literari que constituí l’obra lul·liana explica l’extraordinària unitat i uniformitat de la llengua catalana literària, que no ofereix trets dialectals de cap mena, contràriament al que passa en altres llengües, com la francesa o la castellana, medievals. La tasca iniciada precoçment pel genial escriptor mallorquí va ser continuada a la segona meitat del segle XIV per una important institució reial: La Cancelleria.\nEl rei Pere III va crear un cos de traductors i va organitzar la cancelleria reial. Per mitjà d’aquests organismes va entrar l’esperit humanista a la corona d’Aragó: la Cancelleria va ser un centre de recepció de la cultura europea i un nucli aglutinador d’escriptors laics, ja que fins aleshores l’alta cultura només havia estat una prerrogativa dels clergues. Va fer una tasca decisiva, sobretot pel que fa a la llengua catalana: va crear un model de prosa acurada, precisa i elegant que es va imposar per tots els territoris catalanoparlants.\nLa Cancelleria Reial va ser l’organisme de govern dels reis de la Corona d’Aragó. Era l’oficina on es copiaven i s’expedien els documents reials i era dirigida pel canceller, l’oficial reial de més alta categoria, que tenia a les seves ordres notaris, protonotaris, secretaris i escrivans; tot i que també hi havia altres càrrecs menors. Les funcions de la Cancelleria eren diverses i complexes: s’hi duien a terme les relacions diplomàtiques amb altres reis i països; s’hi regien tots els territoris de la corona catalanoaragonesa pel que fa a legislacions, recaptació d’impostos, informes secrets, fundació de monestirs i institucions civils, iniciatives culturals; etc.\nEl llarg regnat de Pere el Cerimoniós (1336-1387) va significar la reordenació i reorganització més important de la Cancelleria, amb l’objectiu de convertir-la en un veritable organ de govern, d’eficaç i moderna actuació política, tant en el vessant administratiu i diplomàtic com en el cultural. El rei Pere l’estructurà rígidament, procurant que tota la documentació tingués un caràcter unitari i que fos curosament conservada, gràcies a la qual cosa l’Arxiu de la Corona d’Aragó de Barcelona és un dels més rics del món.\nLa documentació elaborada a la Cancelleria, és a dir, tota la correspondència generada per la casa reial i el consell del rei, forma un dels fons documentals més importants i complets, del qual destaquen dues característiques lingüístiques fonamentals: d’una banda, l’ús habitual i, per tant, domini per part dels escrivans de les dues llengües “oficials” de la Corona d’Aragó, el català i l’aragonès, a part de la llengua culta, és a dir, el llatí; de l’altra, la qualitat, modernitat i uniformitat del català emprat pels escrivans de la Cancelleria, que van aconseguir expressar-se amb elegància i subtilesa en una llengua esdevinguda referent de prestigi acadèmic i model literari i, a més a més, acceptada incondicionalment en tot el domini lingüístic. Sobretot a partir de la segona meitat del segle XIV, el català de la Cancelleria esdevé una llengua acadèmica, que pren com a model la llengua del rei, o siga la de la família reial, i això explica la seua incondicional acceptació arreu de la Corona d'Aragó.\nCap el 1381, s’adverteix en els documents de la Cancelleria un nou estil, caracteritzat per amplificacions de la frase, períodes llargs, presència de cultismes i en general una voluntat d’adequar l’estil de la prosa llatina clàssica a la llengua catalana. Podem dir, doncs, que un dels aspectes de l’Humanisme, que havia començat a manifestar-se a Itàlia feia poc, havia arribat ja en aquesta data a la Cancelleria reial, i que els notaris i escrivans, bons coneixedors del llatí, se sentien, igualment que els italians, atrets per la bellesa i l’elegància del llatí clàssic. Aquesta nova mentalitat, que cal relacionar amb el naixent Humanisme italià, i amb la nova atracció que despertaven la història i les arts clàssiques, la trobem reflectida entre els nostres cortesans del final del segle XIV, i en el mateix monarca, Pere el Cerimoniós, quan, el 1380, com a duc d’Atenes i Neopàtria, referint-se a l’Acròpolis d’Atenes dicta el seu famós elogi, “la pus rica joia que el món sia, e tal que entre tots los reis cristians envides [amb prou feines] la porien fer semblant”. Frase que trasllueix una autèntica admiració renaixentista per l’antiguitat.\nPublicat per Antoni de la Torre a 21:04:00 Cap comentari:\nAquests dies hem escoltat un bon grapat d'enregistraments per a observar la variació dialectal i els registres. No patiu, no podem fer-nos experts en el tema amb tan sols unes poques audicions. Els parlants competents d'un idioma només reconeixen les varietats dialectals amb l'ús prolongat de la llengua i el contacte amb parlants procedents d'altres zones geogràfiques. El que sí que haureu de fer és estudiar les diferències bàsiques que els fulls teòrics us detallen.\nAra canviem de terç i obrim un nou espai durant uns quants dies per a familiaritzar-nos amb alguns fragments de prosa medieval procedent dels textos més coneguts dels nostres autors. Hem fet una selecció puntual de 17 textos --que permeten tots els canvis que vulgueu-- per a acostar-nos a les obres capdavanteres de la nostra Literatura medieval i del segle d'or. Els gèneres principals són: (1) els "exemples" de Ramon Llull al Llibre de les bèsties; (2) un tractat de cavalleria molt influent en l'edat mitjana; (3) el gènere historiogràfic de les cròniques; (4) els llibres de cavalleria i (5) les novel·les cavalleresques (heu de conéixer-ne bé la diferència); (6) l'assaig filosòfic, i, per acabar, (7) la prosa religiosa i moral i (8) els sermons. Com veieu, serà relativament senzill diferenciar els gèneres i de segur que acabeu distingint els escrits dels diferents autors per mitjà dels temes i l'estil emprat.\nReproduïm el llistat de textos seleccionats, si bé, el vostre professor hi farà les modificacions que necessite.\n01.-Exemple de la llebre i el lleó (p. 73)\n02.-Llibre de l'orde de cavalleria (p. 78)\n03.-Jaume I: La conquesta de València (p. 82)\n04.-Ramon Muntaner: Na Mercadera, una dona que esdevé heroïna popular (p. 89)\n05.-Blandín de Cornualla: El desencantament de la donzella (p. 91)\n06.-Jacob Xalabín: Com Jacob Xalabín i la senyora Nerguis recuperaren el coneixement (p. 97)\n07.-Francesc Eiximenis: Com educar els jóvens ganduls (p. 102) ; 08.-Contra aquells qui amb art especial es fan bells hòmens contra tota natura ( p. 103)\n09.-Anselm Turmeda: Disputa de l'ase (p. 112)\n10.-Vicent Ferrer: L'alletament dels fills (p. 115); 11.-El perill de les romeries (p. 116)\n12.-Bernat Metge: Lo Somni – En defensa de les dones (p. 126)\n13.-Antoni Canals: Escala de contemplació – La Vall de Crist (p. 129)\n14.-Curial i Güelfa: Infantesa de Curial (p. 194); 15.-La Güelfa s'enamora de Curial (p. 195)\n16.-Tirant lo Blanc: ULL! La lectura serà del llibre complet durant el mes de febrer. Les activitats sobre aquesta lectura seran indicades al blog i a classe la propera setmana.\n17.-Vita Christi: Com el Senyor, predicant a Jerusalem, va convertir la noble i gran senyora Magdalena, atraent-la cap al seua amor i coneixença (p 239-241)\n18.-Tragèdia de Caldesa: Explicant un fet casual que li va ocórrer amb una dama (p. 242-245)\nA més, us oferim un esquema bàsic per al comentari dels fragments, que podreu ampliar amb les aportacions que es facen a classe.\nQui és l'autor/a del fragment llegit: Presenta'l breument. Redacta també algunes línies per a introduir el llibre del qual forma part el fragment que comentes.\nQuin és el gènere literari concret i el tema del fragment.\n-Si és un fragment narratiu, resumeix els principals esdeveniments relatats (1/4 de l'extensió original del text.)\n-Si és un fragment de caràcter assagístic, basat en l'exposició d'idees, explica la tesi o opinió defensada i els arguments que s'hi donen.\nDestaca alguns mots o expressions de cada text, que formen part del registre culte, literari, ja siga pertanyent a la varietat històrica medieval o a l'actual, i explica'ls. Comenta l'estil del fragment o relaciona'l amb les principals característiques de la seua obra.\nCom t'imagines l'autor, els destinataris o l'època en què s'escriu i es llegeix aquest text.\nRelaciona el fragment (o el llibre de què procedeix) amb textos, gustos de lectura, modes o costums socials de l'actualitat.\nPer acabar, hem realitzat un comentari model d'un dels 17 textos per a orientar la redacció de les vostres pràctiques escrites de comentari amb textos en prosa: Bernat Metge: Lo Somni – En defensa de les dones (p. 126 de Les veus del Temps) Cliqueu si voleu llegir-lo o descarregar-lo. També us enllacem amb el pdf dels apunts teòrics de Literatura, per si algú necessita imprimir-los per tal d'estudiar-los. Recordeu que només heu de revisar els autors i les obres en prosa, des de Ramon Llull fins Roís de Corella (16 pàgines aproximadament): APUNTS.\nPublicat per Antoni de la Torre a 21:25:00 Cap comentari:\nPublicat per Antoni de la Torre a 16:47:00 Cap comentari:


Pronunciació de художник: Com pronunciar художник a Rus, Ucraïnès, Mari, Búlgar, Tàtar\nCom pronunciar художник\nEscoltat 8.2K cops\nPronunciació de de художник a Rus [ru]\nPronunciació de художник Pronunciat per Goldvision (Dona - Rússia)\nPronunciació de художник Pronunciat per juliekornienko (Dona - Rússia)\nPronunciació de художник Pronunciat per Vladimir93 (Home - Rússia)\nPronunciació de художник Pronunciat per Anna_EL (Dona - Rússia)\nPronunciació de художник Pronunciat per Mshak (Home - Rússia)\nPronunciació de художник Pronunciat per inerrant (Home - Rússia)\nPronunciació de художник Pronunciat per szurszuncik (Dona - Rússia)\nPronunciació de художник Pronunciat per shemetovacv (Dona - Rússia)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia художник a Rus\nComparteix la pronunciació de художник en Rus:\nExemple de художник a una oració\nPronunciació de Виктор Михайлович Васнецов — знаменитый русский художник. Pronunciat per szurszuncik (Dona - Rússia)\nTraducció de художник\nPronunciació de de художник a Ucraïnès [uk]\nPronunciació de художник Pronunciat per MaxymK (Home - Ucraïna)\nPronunciació de художник Pronunciat per snizhanapashuk (Dona - Ucraïna)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia художник a Ucraïnès\nComparteix la pronunciació de художник en Ucraïnès:\nPronunciació de de художник a Mari [chm]\nPronunciació de художник Pronunciat per AqQoyriq (Home - Rússia)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia художник a Mari\nComparteix la pronunciació de художник en Mari:\nPronunciació de de художник a Búlgar [bg]\nPronunciació de художник Pronunciat per extrasho (Home - Bulgària)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia художник a Búlgar\nComparteix la pronunciació de художник en Búlgar:\nPronunciació de de художник a Tàtar [tt]\nPronunciació de художник Pronunciat per Citybua (Home - Rússia)\nEl pots millorar? El teu accent és diferent? Pronuncia художник a Tàtar\nComparteix la pronunciació de художник en Tàtar:\nMots aleatoris: хуй, Борис Годунов, где, моя, писька\nDemaneu una nova pronunciació Pronunciació a: Búlgar Mari Rus Tàtar Ucraïnès


6 raons per veure ‘The Umbrella Academy’ | Els Bastards | Blog en català de cinema, sèries i tot allò que envolta el món audiovisual\n25 febrer, 2019 Comentaris (0) Visualitzacions: 1096 Sèries Jordi Taulats\nTot seguit us vull donar cinc motius pels que l’heu de veure. Si em feu cas o no ja es cosa vostra\n6 raons per veure ‘The Umbrella Academy’\n43 dones de tot el món van donar a llum de manera simultània l’1 d’octubre del 1989, amb la particularitat que cap d’elles estava embarassada quan es va llevar aquell matí. Set d’aquests nens van ser adoptats/comprats per l’excèntric multimilionari sir Reginald Hargreeves. Sis d’ells van mostrar ràpidament habilitats extraordinàries i van lluitar contra la delinqüència com The Umbrella Academy i es van convertir en el justiciers dels món criminal.\nAvança ràpidament fins al 2019 i ens trobem cinc dels set nens ja madurs (un ha mort i l’altre es va perdre fent un viatge en el temps). La família es va dispersar i fins a la mort de sir Reginal no es troben tots junts.\nAquesta és la premisa de l’última sèrie de Netflix, The Umbrella Academy. Tot seguit us vull donar sis motius pels quals l’heu de veure. Si em feu cas o no ja és cosa vostra:\n1 Els creadors. The Umbrella Academy es basa en el còmic del mateix nom creat per Gerard Way, vocalista de My Chemical Romance, i Gabriel Bá. Guanyadora d’un Eisner, l’Oscar dels còmics. El còmic de l’editorial Dark Horse ja ha publicat tres entregues i n’estan preparant una altra. De l’adaptació a la pantalla se n’han encarregat els mateixos Way i Bá, juntament amb Steve Blackman (Legion) i Jeremy Slater (The Exorcist).\n2 Els temps per explicar la història. És un dels drames de superherois més lents que he vist mai, i no ho dic en negatiu. La història té prou força per permetre’s que la seva teranyina es vagi deslligant lentament. Tant com m’agrada l’acció frenètica de les pel·lícules que hem vist al cinema, això no és una altra pel·lícula de Marvel o DC, és un drama acuradament construït que vol que t’interessis pels seus personatges com a éssers humans més que pels seus poders.\n3 Klaus. Sí, tots els personatges són interessants i tots els actors estan bé, però si n’hi ha un que sobresurt de la resta: és en Klaus, el germà número 4. Amb el poder de contactar amb els morts, és un addicte a les drogues, bevedor empedreït i xoriço a estones, però a mesura que avança la història es torna més intens. Els motius de la dependència que té de les drogues semblen completament comprensibles, potser fins i tot racionals, donades les seves circumstàncies. L’irlandès Robert Sheehan, que roba el protagonisme a qualsevol que comparteixi escena amb ell, incloent-hi Ellen Page, torna a encarnar un pària de la societat, ja que va ser conegut pel seu paper de Nathan a la fabulosa sèrie Misfits.\n4 Els dolents. Des del futur arriba una parella d’assassins que amaguen el rostre amb màscares infantils. La seva missió: matar el germà número 5, que ha tornat del futur amb la missió d’evitar la fi del món. La parella formada per Cha-Cha i Hazel ens ofereixen moments brillants. La Cha-Cha està interpretada per la cantant Mary J. Blige i en Hazel és el serial killer XXL de Mindhunter, Cameron Britton. La seva cap, coneguda amb el nom de The Handler (la controladora), és l’actriu Kate Walsh, que vam poder veure a 13 Reasons Why.\n5 La música. Ja que la sèrie ha estat escrita per Gerard Way, vocalista de My Chemical Romance, era d’esperar que la música fos una part important de la història. I no m’ha decebut gens. En primer lloc, Vanya (Ellen Page), l’única germana que sembla que no té poders, és una violinista d’una orquestra simfònica. Moltes escenes fonamentals de la sèrie estan acompanyades d’ella tocant peces melancòliques que hi donen un to dramàtic. Però la banda sonora està plena de temes que tothom podrà reconèixer: des de The Kinks a Radiohead passant per Nina Simone o Queen, la banda sonora de The Umbrella Academy és una festa per a l’oïda.\n6 La humanitat dels superherois. A The Umbrella Academy, ser superheroi no és sinònim de glòria, al contrari. Els germans Hargreeves han patit l’estricta disciplina del pare, han crescut sota la supervisió d’una androide que els hi feia de mare i d’un mono que els hi feia de majordom. Tota aquesta falta d’amor patern i matern, quan són grans, els passa factura: una germà apartat de tot i enviat a la Lluna, una desgraciada estrella de Hollywood que ha perdut la custòdia de la seva filla, l’addicció a les drogues per culpa d’un trauma infantil, una germana separada de la resta per culpa de no tenir poders i per haver revelat secrets en un llibre… En aquest aspecte la sèrie recorda molt The Haunting of Hill House.\nBonus. Només pel ball que es marca la família a la meitat del primer capítol, en especial el que fa Ellen Page (què, us pensàveu que no la destacaria?), ja hauríeu de veure la sèrie.\n» Sèries » 6 raons per veure ‘The Umbrella Academy’


Condemnat a 23 anys un pare que abusava de la filla - El Periòdic d'Andorra\nCondemnat a 23 anys un pare que abusava de la filla\nEls fets ocorrien a Andorra quan la nena venia de visita\nImatge d’arxiu de l’entrada de l’Audiència Nacional. | JON BARANDICA\nL’Audiència Nacional espanyola ha condemnat a 23 anys de presó un home que va abusar i violar la seva filla reiteradament. La nena vivia a Madrid però, de tant en tant, venia de visita a Andorra, on residia el pare, originari de Salvaterra do Miño, que es dedica a l’hostaleria i regentava un restaurant al Principat. La víctima, que ara és adolescent, va patir les agressions sexuals entre els 7 i els 9 anys d’edat. La noia pateix fortes seqüeles psíquiques.\nLa sentència judicial, de la qual se’n va fer ressò ahir el diari Atlántico de Vigo, argumenta que la menor va patir les agressions sexuals quan anava a visitar el seu pare procedent des del centre de menors de Madrid on viu, ja que la noia està sota la tutela de la Comunitat de Madrid. La víctima va néixer a Vigo però la seva família es va traslladar de la ciutat gallega. Després de la separació dels pares, la nena va viure un temps amb la mare, però aquesta la va maltractar i, en constatar els fets, el Govern madrileny en va assumir la tutela. Amb tot, la nena havia d’anar a visitar el seu pare a Andorra, quan l’home aprofitava per abusar-ne.\nEn la vista celebrada a l’Audiència Nacional, la menor va contar els nombrosos episodis d’agressions que va patir, sota les amenaces de l’home. La primera agressió va succeir quan la nena tenia tan sols 7 anys, i després van continuar en les visites que havia de fer-li a Andorra durant les vacances de Setmana Santa i Nadal. En el judici la noia també va explicar per carta els atacs que va patir.\nSEQÜELES / A conseqüència de les agressions a què la va sotmetre el pare, la noia s’ha intentat suïcidar diverses vegades i l’any 2014 va ser diagnosticada d’una forta simptomalogia psíquica, depressió, trastorn d’ansietat i mutisme.\nLa sentència de l’Audiència Nacional també imposa a l’abusador una indemnització de 60.000 euros per a la víctima. La condemna de 23 anys li ha recaigut per un delicte continuat d’agressions sexuals a una menor. Tot i que la notícia de l’Atlántico que ho recull no ho especifica, el fet que l’agressor sigui el seu pare és un agreujant.\nLa Comunitat de Madrid va assumir la tutela de la nena per protegir-la dels abusos de la mare i, en canvi, no va constatar les agressions a què la sotmetia el pare.


Esplèndida vila d'obra nova amb 3 dormitoris, jardí i piscina en venda a Cala'n Blanes, a Ciutadella de Menorca.\nVila de 340 m² situada sobre una parcel·la de 1.100 m² situada a Cala'n Blanes, una petita cala situada al nucli urbà de Ciutadella de Menorca. Es tracta d'un habitatge d'obra nova amb acabats de primera qualitat.\nLa casa es distribueix 2 plantes més soterrani. La planta baixa disposa d'un ampli rebedor que dóna pas a un despatx, saló-menjador i cuina office amb sortida a 2 terrasses de 50 m². També consta d'un safareig de 30 m² i una cambra de bany.\nLa primera planta alberga la zona de nit, que consisteix en 3 dormitoris (1 amb bany privat) i un altre bany. Totes les estances disposen de radiadors amb calefacció per gasoil.\nEl soterrani compta amb un garatge i els exteriors ofereixen una zona enjardinada amb piscina, a més hi ha un projecte de zona de porxo amb barbacoa pendent d'acabar.\nUn habitatge ideal per a una família per la seva ubicació, ja que es tracta d'una zona molt tranquil·la per a viure tot l'any.\nCuina office amb sortida a 2 terrasses\nSafareig de 30 m²\nEs troba a Cala'n Blanes, una petita cala situada en el nucli urbà de Ciutadella, amb fàcil accés a tots els serveis. La zona està envoltada d'una densa vegetació perfecta per refugiar-se durant els dies més calorosos d'estiu.


ALUMNES | ESPAI 31\nJune 21, 2017 ALUMNES, MESTRESLlorenç Carreras\nCom deia “Don Hilarión” a la “Verbena de la Paloma”: “Hoy las ciencias avanzan que es una barbaridad”\nAquest article publicat al diari “El Periòdic” és bastant entenedor i molt interessant!\nDAVID CALLE, un dels youtubers + coneguts i amb + tutorials, e-tutorial que es diu ara.\nHan organitzat una mena d’acadèmia virtual: UNICOOS\nL’entorn és molt simple es pot consultar el clips per assignatures i per cursos:\nTambé DISPOSA DE 3 FOROS:\nMATES amb 96.634 missatges\nQUÍMICA amb 12.804 missatges\nFÍSICA amb 20.412 missatges\nSegueix un CHAT pels que estan donats d’alta tipus “pro”\nNo és per fer propaganda… però tenen uns preus mols asequibles:\n1 mes, per examen a 5 €\n3 mesos, avaluació, 8 €\nmig curs, 6 mesos, 10 €\ncurs enter, 1 any, sense problemes, 18 €\nI si resideixes a Madriz encara tens possibilitats presencials i al twitter.\nA manera d’exemple: un e-tutorial de David Calle que ha tingut molt d’èxit:\nTenim altres elements com ÀLVARO REVERTÉ que participa en el portal CLASEMÁTICAS\nTenim un exemple d’e-tutorial ben reexit:\nUn altre líder d’aquesta moguda pedagògica, JULIO RÍOS, de JULIOPROFE\nI un exemple:\nArrodonirem el tema amb CRISTINA ÁLVAREZ de UNPRODESOR\nI, com sempre, un exemple:\nPel que fa a Catalunya, de moment els youtubers + coneguts es dediquen a promocionar jocs virtuals, els “games” que diuen ells.\nPodem fer una ullada al portal de la Generalitat… però estan començant… s’han de posar les piles i a caminar fins competir amb els privats que juguen en una altra lliga.\nSempre queda el recurs de fer una ullada virtual al CLIC, però és un inici de programació amb oques possibilitats multimèdia… per sort ajuda a la creativitat i es poden aconseguir temes interessants,\nLa UOC, és un altre món però ja marca tendència…\nBé ja tenim una visió + àmplia de com van les noves directrius en l’educació i en particular al que fa als youtubers que estan copsant l’atenció de molts alumnes que en el dia a dia no se’n surten a l’escola convencional.\nEns acomiadarem amb un e-tutorial avançat, que compta amb el suport de Disney i la multinacional “One”…\nFebruary 15, 2015 ALUMNES, MESTRESLlorenç Carreras\nEAquest passat dimecres 11 de febrer d’aquest 2015, a proposta del diputat socialista, Pablo Martín Peré, es va aprobar per unanimitat implantar l’escacs a les escoles en horari lectiu. Així l’actual Congrès de les espanyes opta per potenciar aquest joc Intel·lectual al disseny curricular.\nLa proposta ha tingut 8 punts forts:\nEleva el Quocient Intel·lectual\nEnsenya Responsabilitat i Humilitat\nExercita els 2 Costats Cerebrals\nDemocràtic i Solidari\nFacilita l’aparició de Nens amb Altes Capacitats\nÉs molt Barat\nAnem a comnetar una mica aquests 8 punts:\n1.- Millora la Memòria i la Concentració:\nSabem que les Llengües i la Matemàtica (que no deixa de ser un altra llenguatge) ajuden al rendiment dels alumnes… els rusos que des temps immemorials ja tenen l’escacs com una asignatura quotidiana també consideren que l’escacs millora la memoria i la concentració… aspectos bastant coixos en la pedagogía actual als nostres centres escolars.\nEl mateix diputat citat abans, Pablo Martín, va explicar davant el Congrès de Diputats: “diferentes estudios han acreditado que el ajedrez introducido a temprana edad puede mejorar la capacidad de concentración de los menores”\nModernament l’escacs també s’ha començar a utilizar pels alumnes amb TDA, amb hiperactivitat o no, el que coneixem com TDAH… Tractament Déficit d’Atenció i Hiperactivitat.\nAlguns dels meus amics en coneixen 1 de no diagnosticat que és una enciclopèdia del que pot aconseguir 1 TDAH cultivat.\nEl diputat també va insistir en les capacitats memorístiques que desenvolupa l’escacs. Hi ha dades actuals que ajuda a prevenir, i fins i tot retarda l’aparició de la malaltia d’Alzeimer… que tants disgustos porta a les famílies. També s’ha començat a implantar en tallers amb persones pacients en malalties mentals.\nEl que sí queda clar, en diferents estudis fets als Estats Units, on són molt amics de fer estudis per qualsevol tema, així al 1985 un estudi va demostrar que els alumnes que practicaven escacs amb regularitat milloraven i destacaven per la seva memoria en totes les asignatures, al mateix temps que milloraven en els moviments de les fitxes.\nUn altra experiment fet a Pensilvània va demostrar que els alumnes que practicaven escacs milloraven la memòria i les habilitats verbals.\n2.- Eleva el Quocient Intel·lectual\nRecordem que l’intel·lectual del 98, l’Unamuno va dir: «el ajedrez procura una suerte de inteligencia que sirve sirve únicamente para jugar al ajedrez»… però ja sabem que ell era escriptor i pesimista, va viure una época molt tristoia i ell s’hi capficava molt, Unamuno va comprobar que els que practicavem amb asiduïtat cada vegada jugaven millor… però no tenia les eines per avaluar el quocient Intel·lectual.\nHi han un grapat d’estudis sobre l’escacs i el QI, per això queda clar la relació positiva entre l’escacs i el QI.\nA la universitat de la Laguna (Tenerife-Canàries) van fer un estudi i a la memoria podem llegir: “evidencia que el ajedrez mejora las capacidades cognitivas, moldea la capacidad de afrontamiento y resolución de problemas e, incluso, influye en el desarrollo sociopersonal de los niños y adolescentes que lo practican”.\nA Venezuela, 1 estudi fet amb una mostra de 4.000 estudiants, es va poder comprobar que després de 4 mesos practicant escacs el QI dels alimnes havia millorat.\nEls que dominen una mica la llengua del Shakespeare, poden llegar aquest article del dr. Peter Dauvergne de la Universitat de Sidney.\nPels que no es manegen gaire amb el Shakespeare us faig un abstrat: l’article diu que l’escacs millora la capacitat per a resoldre problemas, així com millora les habilitats lectores, de llenguatge, matemàtiques i memorístiques en general. Facilita un pensament creatiu i original. Els alumnes aprenen a premdre decisions + precises i ràpides sota pressió. En general milloren les seves notes en els controls (no es posen tant nervioso davant un control). i el millor tot l’esmentat, és independent del seu sexe i nivell sòcio- econòmic.\naquest nen manifesta el síndrome de Asperger (autista) però juga a escacs molt bé.\n[podeu ampliar llegint: http://radiofeyalegrianoticias.net/?p=69203]\n3.- Ensenya Responsabilitat i Humilitat\nNomés cal recordar que l’escacs té unes normes que semblen senzilles… però cada jugada té una responsabilitat, unes conseqüències… i jugant es veu des del primer dia.\nPer això és bo aprendre a veure què passa amb els diferents moviments… aquí no hi ha daus i no cal esperar la sort de l’atzar.\nAquí no podem dir que la culpa d’haver perdut una partida és de l’àrbitre. Qui fa una errada, ja està llest i a per una altra partida.\nPerò no oblidem que l’escacs també ens ajuda a pensar i cercar solucions per a poder seguir lluitant… com en la vida real.\nAquestes mateixes característiques del joc d’escacs el converteixen en una perfecta cura d’humilitat. De les derrotes, contra qualsevol contrincant (fins i tot d’algun que abans consideraven poc afortunat Intel·lectualment) ens hem de culpar a nosaltres mateixos i no podem culpar a ningú del desastre al tauler.\nAquí no val fer-se el “milhomes” perquè les fitxes i el tauler ja s’encarreguen de fer-nos veure la realitat, són el veritable i imparcial jutge de les nostres jugades.\nPosem un exemple pels novells: la jugada del pastor\n4.- Exercita els 2 Costats Cerebrals\nUns investigadors alemanys van demostrar que tant els aprenents com els grans Mestres, quan analitzen una jugada o rumien una posició i les seves repercusions al moure una peça, fan treballar els 2 hemisferis del cervell.\nPodeu trobar + informació a : http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/21038986\nFins i tot el prestigiós diari, «The New York Times» va publicar aquesta notícia.\nSembla ser que aquest resultat científic va sorprendre al propis investigadors, pensaven que el costat Esquerra, que és on hi ha procesos de lógica, analítica, racionalitat.. seria el + utilitzat.\nEls estudis van demostrar que cada persona, per poder resoldre el + ràpid posible les dificultats que es van presentant, aprofitem tots els recursos disponibles, aprofitem qualsevol neurona estigui on estigui.\nAquesta nina de Naranjo, es diu María Rodríguez, té 23 anys, és la campiona nacional (a Costa Rica) d’Escacs, i sols fa 8 anys que es dedica a competir.\n5 .- Millora la Creativitat\nSabem que l’hemisferi dret del cervell és el responsable de la creativitat, i per tant ha de formar part en la resolución de les jugades i problemas d’escacs.\nEn general els Mestres i professors consideren que l’escacs, l’esport predilecte de Bobby Fischer pensen que l’escacs està molt vinculat a les matemàtiques… però tot i que això és cert, també hi ha una part important en la creativitat, l’escacs té una part artística imprescindible per a poder guanyar.\nPer això modernament es parla d’escaquistes + cinetífics i d’altres escaquistes + creatius. Podem veure com moltes vegades hi ha jugadors que troben solucions increíbles als problemas plantejats al tauler d’escacs.\nEls que gaudeixen de partides creatives han de cercar jugades de: Mikhaík Tal, Bronstein i Shirov que són immillorables exemples de creativitat sobre el tauler.\naquí el veiem jugant contra l’actual campió del món quan encara era un valor ascendent.\nBéDe todos los\nBé, retornant a la creativitat, hi ha diversos estudis que ho avalen, en especial un del Dr. Robert Ferguson:\nPels que tenim petits problemas amb el Shakespeare:\nL’estudi ens confirma que després de 32 setmanes, el grup d’alumnes escaquistesva obtener millors resultats en les proves de creativitat. Entre les aptituds + desenvolupades hi ha la origininalitat.\nUna imatge del darrer campionat del món que com sabeu va guanyar el jove Carlsen… curiós la manera de concentrar-se del Carlsen, però va guanyar de manera convincent al Gran Mestre Hindú.\n6 .- Democràtic i Solidari\nMira que hi han jocs i jocs… però potser será difícil trovar un joc o escport que fomenti + la igualtat d’oportunitats que l’escacs.\nAl contrari dels grans esports de competició: futbol, bàsquet, atletisme… els nois d’ambdòs sexes tenen les mateixes oportunitats. tampoc distingeix alts-baixos, prims-pesants, religions, clases socials, idees polítiques… fins i tot els alumnes poden guanyar als profes, i un invident a un vident… en qualsevol altre esport seria inviable.\n7.- Facilita l’aparició de Nens amb Altes Capacitats\nPenso que “ser un nen prodigi” no és necesàriament una bona cosa… però si que és important la seva detecció primarenca, que ben segur serà la millor manera per a poder-lo ajudar i que la seva vida sigui profitosa i feliç. Altra cosa és quan un alumne mostra altes capacitats i és “tutoritzat” correctament.\nEls escacs, la música i les mates són les 3 activitats que han generat + nens prodigis en tota la història documentada.\nMolt interessant el documental “La dama de l’escacs” del cineasta Agustí Mezquida… ens recorda de manera cinematográfica que per la majoria de persones per ser novel·lista i/o artista cal haver viscut unes experiències… però un nen de 7 anys pot ser un geni sense cap necessitat d’haver “viscut”.\nGaudim del clip promocional del documental citat:\n8.- És molt Barat\nPodem fabricar un tauler i les peces amb materials ben diveros i ben baratets… en paper, “miga de pa”, fullolla retallada…\nPoder disposar de taules i peces d’escacs a les escoles és molt barat i gairebé no té desgat, i si se sap cuidar no s’ha de reposar gaire.\nL’economia de l’escacs arriba fins i tot a la xarxa d’Internet, amb una bona connexió es poden jugar partides en directe… hi ha un grapat de portals que ens poden ajudar.\nSi disposem de + €uros podem comprar diferents jocs d’escacs virtuals.\nSi tenim paciència i il·lusió podem veure jugade de grans mestres que ens ensenyaran un camí a seguir.\nFins i tot, la FEDA, la “Federación Española de Ajedrez” ha posat en marxa un programa de formació per a docents i escoles disponible a baix cost.\nFem una ullada a la seva web,\nSi algún blocaire vol ser monitor d’escacs i/o ha de millorar els seus coneixements…\nSi vols pots fer una ullada al link que et proposem i podràs baixar-te de manera gratuïta algún programa que t’ajudarà amb l’escas i amb el suport de l’ordinador,\nSi vol aprendre a moure una mica les peces… i disposes de mitja horeta,\nBé ara ja estem en condicons de practicar els escacs.\nLlorenç i equip Espai 31


Celebrats CDT1 * + CDT0 * al Club Hípic del Catllar\nPublished in Noviembre 3, 2016\nEl dia 1 de novembre el Catllar va acollir un doble concurs de doma clàssica territorial categories 1 * i 0 *.\nEn el concurs de 0 * es van disputar 5 proves oficials. A la Reprise AP la millor puntuació va ser per Jose Muñoz amb "Perdigon" (69,450%) seguit per Carla Bonastre amb "Floquet" que va ser segona i la tercera posició va ser per Maria Villena muntant a "Misterioso". Helena Agusti i "Seabiscuit" amb una mitjana de 64,022% obtenia la victòria en la Reprise 1 i Alba Perez amb "Noveccento Yam" (61,518%) ho feien en la Reprise 2. Les tres primeres posicions de la classificació en la Reprise 3, les van ocupar Marta Gauchola amb "Seabiscuit" (64,706%), Laura Codina amb "Athos" (62,500%) i Paula Villalvila amb "Wittenberg" (61,985%). Judith Magrané muntant a "Arrova Lord" única participant en la Reprise 4 finalitzar amb una puntuació mitjana de 64,931%.\nEn les proves del CDT1 * la victòria a Alevins Equips va ser per Núria Planas i "Beirut" amb una mitjana de 67,204%, amb 66,989% de puntuació la segona posició va ser per Carla Carrion amb "Perdigon" i Carla Chavez amb "" Flyppy " (62,204%) van ocupar la tercera plaça. Marc Martinez i "Quickly" van finalitzar la reprise d'Infantils Equips amb 58,500%, amb 63,000% acabava la prova d'Open2 Alba Perez amb "Noveccento Yam" mentre que Paula Villalvila amb "Wittenberg" (61,000%) i Judith Magrané amb "Arrova Lord "(63,687%) van ser les participants en Juvenils 0 * Equips i Clàssica 1 respectivament.


Un estiu ple d’activitat gegantera | Sant Climent de Llobregat - XXXI Ciutat Gegantera\nUn estiu ple d’activitat gegantera\nAquests passats mes d’agost i setembre han estat farcits d’activitats geganteres, especialment sortides amb què, portant en Treball i na Cultura, els Gegants de Catalunya, hem representant el món geganter català en algunes poblacions que celebraven aniversaris o commemoracions importants.\nEl dissabte 4 d’agost visitàvem la vila urgellenca d’Oliana, on celebraven el 20è aniversari dels Gegants Joves, els quals van estrenar el seu nou vestuari. Acompanyats de diferents colles geganteres lleidatanes, després dels balls de lluïment, vàrem realitzar una lluïda cercavila pels carrers de la població.\nDiumenge 26 d’agost visitàvem la vila empordanesa de l’Escala. En aquesta ocasió, es celebrava la 30a Trobada de Gegants. Després d’una b0nica cercavila pels carrers del centre, vàrem arribar vora el mar, on varen tenir lloc els balls de lluïment i els parlaments, amb un paisatge únic i privilegiat.\nDimarts 11 de setembre, Diada Nacional de Catalunya, ens apropàvem a la població berguedana de Montmajor, on celebraven la seva fira «Mercat i Tradició». En motiu de la commemoració dels 30 anys dels gegants locals, va tenir lloc una trobada de gegants vinguts de les comarques veïnes, que va culminar amb els balls de lluïment i parlaments a la Plaça de la Vila.\nPreviousA punt per la Festa Major!\nNextSant Climent acull l’Assemblea General de l’Agrupació\nMés climentona que mai… Crònica de la XXXI Ciutat Gegantera de Catalunya\nSant Climent acull l’Assemblea General de l’Agrupació\nA punt per la Festa Major!\nEls Gegants de Catalunya i una representació dels Geganters de Sant Climent a l’Smithsonian Folklife Festival de Washington DC


Les PCR que es fan als alumnes a les escoles són menys intrusives que les dels adults - Regió7\nLes PCR que es fan als alumnes a les escoles són menys intrusives que les dels adults\nEls departaments d'Educació i Salut no recomanen que els familiars entrin als centres per acompanyar els menors en cas que se'ls hi hagi de fer un test però ahir van reconèixer que cada escola o institut «té autonomia» i ho pot «flexibilitzar». A més, en una carta adreçada conjuntament als directors dels centres asseguren que les PCR que es fan als infants no són tan intrusives com les practicades en cribratges a la població en general i apunten que «es tracta d'una prova molt menys dolorosa que posar una vacuna».\n«Cal tenir present que, per recollir mostres de PCR als centres educatius, s'utilitzen tècniques de frotis nasal menys molestes que les del frotis nasofaringi, que són més agressives. El frotis nasal és una tècnica molt senzilla que només requereix posar un bastonet a l'interior de la fossa nasal, a uns 2 cm de l'entrada», explica l'esmentat document a la qual ha tingut accés Regió7.\nTant la secretària general d'Educació, Núria Cuenca, com el secretari de Salut, Marc Ramentol, consideren que l'entorn escolar és adequat per fer aquestes proves i que els infants estan acompanyats de mestres i companys.


Anàlisi de la relació entre la velocitat de dibuix i la força de dibuix de la màquina de dibuix - Notícies - Yantai Ted Machine Co., Ltd\nAnàlisi de la relació entre la velocitat de dibuix i la força de dibuix de la màquina de dibuix\nAnàlisi de la relació entre velocitat de dibuix i força de dibuix de Drawing Machine\nLa pràctica ens diu que la velocitat de dibuix de Drawing Machine i la força de dibuix no es pot millorar al mateix temps, en millorar la velocitat de funcionament de l'equip, es reduirà la força de tir. Per què hi ha tal estat? Xiao Bian perquè tothom analitzi els motius.\nPer dir l'arrel de les paraules, ja que la velocitat de la màquina de dibuix al mateix temps, s'han millorat les condicions de lubricació, reduint així el coeficient de fricció, de manera que es superi la fricció externa i es redueixi la força de deformació addicional del cisallat, que farà que la força de dibuix també s'hagi reduït. De fet, d'aquesta manera, o bé, almenys, el sistema de seguretat de Drawing Machine millorarà molt.\nPerò la velocitat de dibuix de la màquina de dibuix no pot ser massa elevada, en cas contrari el dispositiu començarà el moment en què el cable sigui fàcil de treure, fins i tot si voleu utilitzar Màquina de dibuix d'alta velocitat, també ha de prestar atenció a configurar el control de velocitat adequat dispositiu i assegureu-vos que l'operació de l'acceleració constant per garantir que l'operació de dibuix es pugui dur a terme normalment.\nQuan l'objecte tingui una vibració quan hi hagi un so, si el so afecta el nostre descans i el treball es denomina soroll. De fet, quan es produeixi la producció industrial o el transport, hi haurà soroll, que en realitat és una espècie de contaminació. Quan operem la màquina de dibuixar filferros a la botiga, el soroll que produeix és molt gran, de manera que la salut de l'operador també és un gran impacte. Quan l'engranatge es posa en moviment, apareixerà el soroll de les dents, és la font de soroll més gran de la màquina de dibuix de filferro, la superfície de fixació o els engranatges quan es troben al conjunt si hi ha un buit molt ampli, llavors és possible deixar en el moment de la transmissió, hi ha molt soroll. Hem d'ajustar el seu engranatge a la bretxa, per assegurar-se que la seva lubricació d'engranatges.\nDibuix El barril de la màquina en la necessitat de calefacció és l'ús de l'anell calefactor per a la calefacció, d'aquesta manera força poderosa, el procés de calefacció és el següent: primer anell calefactor necessita la seva primera febre, després la transferència de calor al Barril de Màquina de Dibuix, el procés de transferència de calor perdrà inevitablement part de la calor, el malbaratament de la calor és en realitat un malbaratament d'energia.\nA més, perquè la superfície externa de l'anell calefactor està segura de posar-se en contacte amb l'aire, llavors això és part de la calor es perdrà a l'aire, que és igual a la pèrdua d'electricitat, el cable de la màquina de dibuix només escalfa aquesta part de l'anella calefactora La pèrdua d'aproximadament el 40 per cent d'electricitat, per evitar aquesta situació, podem utilitzar un producte anomenat calefactors electromagnètics, sempre que la superfície de la màquina de dibuix embolicada en una capa d'aïllament de cotó, més A capa de bobina de calefacció electromagnètica, potència, la bobina electromagnètica apareixerà inducció electromagnètica, el canó s'escalfarà automàticament, a causa de la presència d'aïllament, la temperatura del cotó no arribarà a l'aire, la potència queda tan salva, en comparació amb l'anell de calefacció, els escalfadors electromagnètics poden estalvia un 30% més d'electricitat, molt estalvi i rendible, la velocitat de calefacció i és molt ideal, actualment és el millor soci de la màquina de dibuix.\nLa importància de la màquina de dibuix en el procés de producció no cal ressaltar, sinó l'ús de la inspecció abans que es tornin a destacar, per millorar encara més la impressió de les persones al respecte, que poden reduir la taxa de fracàs de la màquina de dibuix.\nComproveu un dels continguts del sòl, assegureu-vos que els equips elèctrics de la màquina de dibuix de filferro tinguin una bona connexió a terra que es pugui utilitzar per evitar l'accident de xoc elèctric. Seguit per lubricants, afegit oportú per ajudar a reduir el desgast de les peces de Drawing Machine. En el transcurs del seu funcionament, prohibir estrictament al personal de tocar la roda de mà, manejar i botons elèctrics, per evitar accidents; i no es permet la taula posar eines i altres objectes, per no afectar l'ús de la màquina.\nQuan inicieu la roda, ningú pot estar davant de la roda, en cas contrari pot haver-hi accidents. A més, la màquina-eina fixada per l'escut de la roda, la tapa protectora de la corretja i altres dispositius de seguretat han d'estar intactes i no lliures per eliminar-los.\nUn parell de: Manteniment diari dels Elements de màquina de colada en continu\nSegüent: La cara del mateix preu de l'usuari com triar fred Pilger molí


Societat Catalana de Geografia : miscel·lània : Galera (2008) : Recull d’articles sobre cartografia i cartoteques : 1\nLa bibliografia de Montserrat Galera Monegal és extensa. Aquí presentem un recull significatiu dels seus treballs. Primer sobre els cartògrafs; després sobre la cartografia i la seva evolució històrica; en un tercer apartat, el paper dels centres de dipòsit i de recerca entorn de la cartografia i, finalment, un darrer apartat sobre el sentit instrumental i didàctic de la cartografia com a base d'un programa de doctorat.\nDestaquen els tres primers treballs dedicats a rescatar de l'oblit i a presentar amb força el paper d'Ambrosio Borsano i el seu mapa de Catalunya, conclòs el 1687; el mapa dels Pirineus encarregat el 1716, publicat el 1730 i elaborat sota la direcció dels cartògrafs Roussel i La Bottière, i la sèrie de manuscrits de dibuixos del segle XVI d'Anton van den Wyngaerde, entre els quals tretze dedicats a Catalunya i específicament a Barcelona, Lleida, Montserrat, Cervera, Tortosa i Tarragona.\nSegueix després amb visions geogràfiques i cartogràfiques de viatgers de Berga i de Barcelona, l'evolució urbana de Barcelona d'acord amb la cartografia del XIX i la història de la cartografia de Catalunya als segles XVII i XVIII.\nL'apartat de les cartoteques és la genuïna expressió d'una vocació i d'una militància. Feta a les facultats, les biblioteques i les cartoteques, Montserrat Galera ha practicat sempre una laboriosa tasca de difusió del sentit i la importància dels dipòsits documentals cartogràfics i la seva funcionalitat. I aquesta és una dimensió que va donar durant deu anys per conduir, des del mateix Institut Cartogràfic de Catalunya, un programa de doctorat.\nVet aquí la mostra que publiquem. Però hi afegim la relació de l'extensa bibliografia de Montserrat Galera, que ens ajuda a copsar una personalitat tenaç i treballadora dedicada a repertoriar, inventariar, relacionar, amb vocació instrumental.\nEn una obra que cobreix de 1972 a 2006, Montserrat Galera es féu acompanyar per un pròleg de Pau Vila a l'Atlas de Barcelona, per Joan Vilà-Valentí en el primer volum de Bibliografia geogràfica de Barcelona i per Vila i Jordi Nadal en el segon volum d'aquesta bibliografia, dedicat a la població. La connexió amb les personalitats més rellevants de la ciència geogràfica l'ha fet extensiva a l'estudi de la producció bibliogràfica del mateix Pau Vila, de


Guies de comunicació digital: ecosistemes vius i pedres Rosetta digitals - Iuris.doc | Fem natural el món digital\nGuies de comunicació digital: ecosistemes vius i pedres Rosetta digitals\n“Una part cada vegada més gran del màrqueting modern està passant del mercat al ciberespai”. Aquesta cita del pare del màrqueting modern, Philip Kotler no fa més que corroborar que la major part de la comunicació d’empreses i organitzacions es desenvolupa en un entorn digital. Això implica una creació constant de continguts i productes multiformat, generats per equips multidisciplinars, propis o externs, que treballen en moltes ocasions a contrarellotge. Com ajudar-los a tenir una guia i un marc de referència comú?\nLa majoria de les grans corporacions tenen un llibre d’estil de com ha de ser la seva comunicació tant a des del punt de vista de la forma (colors, tipografia, aplicació del logotip, etc.) com del contingut (missatge, to, estil, etc.). Fins ara era una guia impresa o com a molt en format Word o InDesign, que s’anava actualitzant, el que provocava sempre la incògnita de si realment s’estava utilitzant l’última versió.\nLes necessitats d’una comunicació àgil i flexible, fa necessària una guia d’estil viva i, en alguns casos, col·laborativa. Per tant, una guia en línia és la millor opció, en un entorn a mida o utilitzant plataformes de tercers disponibles al mercat.\nUna guia de tota la comunicació digital\nPerò si volem un sistema realment eficaç per a dissenyadors, desenvolupadors tècnics i creadors de continguts en entorn digital l’aposta és sens dubte una guia de comunicació digital 360. Es tracta d’agrupar en una sola plataforma en línia tot l’ecosistema comunicatiu digital, els elements tangibles i també els intangibles necessaris per treballar tots en la mateixa direcció.\nQuè pot incloure?\nObjectius i valors corporatius: per tenir sempre present el propòsit de tota la comunicació.\nBranding: com s’aplica la identitat de la marca (logotip, colors, fonts, espais, formes, icones, etc.).\nGuia d’estil: indicacions i bones pràctiques per a crear i dinamitzar continguts (llenguatge, to, optimització SEO, fotografies, vídeos, etc.).\nComponents i patrons UX/UI: tots els mòduls que poden necessitar tant dissenyadors com desenvolupadors tècnics, amb la descripció de la seva funcionalitat i el codi html directament descarregable. Per crear aquesta llibreria de components i patrons existeixen plataformes com Zeplin, Craft o Frontify, compatibles amb els principals programes de disseny i amb plataformes de creació de prototips com InVision.\nAquest ecosistema viu de treball permet crear productes digitals d’una manera escalable i repetible. Sens dubte actualment les grans empreses, institucions, organitzacions… tenen un gran repte ja que és fàcil arribar al caos.\nUn sistema de components reutilitzables guiat per estàndards és una solució intel·ligent. S’homogeneïtzen processos i nomenclatures (l’eterna lluita entre qui conceptualitza, dissenya i implementa), es redueixen els errors i s’optimitza el temps de treball.\nAra bé, una guia de comunicació pot ser estàndard?\nÉs una paradoxa perquè, tot i que estandarditza els processos de creació de productes i comunicació d’una empresa, el recurs en si no pot ser mai un estàndard. Una guia de comunicació digital ha de ser sobretot un recurs pràctic, dissenyat especialment a mida de qui la fa servir. Si no es fa servir, el seu valor és inútil.\nPer tant, a l’hora de conceptualitzar la guia, haurem de preguntar primer de tot per a qui és i per a què la necessitem: el model de gestió de la guia, els perfils d’usuari, els seus hàbits de treball o la seva necessitat de suport, seran qüestions a les que la guia ha de donar una resposta específica i personalitzada. Un cop acabada, s’haurà de monitoritzar el seu ús, es testejarà l’experiència d’usuari i s’adaptarà a les possibles necessitats.\nDes del minut zero, la guia de comunicació digital ha de ser un producte viu en tots els sentits i, si s’ha fet una bona feina, serà la pedra Rosetta digital de l’organització.