Mollet suspèn tots els actes de Festa Major del cap de setmana pels atemptats de Barcelona i Cambrils - Politica - clicama Notícies i actualitat de Mollet i el Baix Vallès\nRedacció 13:52 18/08/17\nMollet suspèn tots els actes de Festa Major del cap de setmana pels atemptats de Barcelona i Cambrils\nAquesta decisió s’ha acordat com a mostra de condol i solidaritat amb les víctimes de l’atemptat d’ahir a Barcelona i a Cambrils\nmollet suspen tots els actes festa\nMoment dels cinc minuts de silenci d'aquest divendres. Imatge de @molletopina\nAquest matí s’han reunit l’alcalde, la 1a tinent d’alcalde, els regidors i regidores de Cultura, Seguretat i Acció Cívica i cossos de seguretat i s’ha decidit suspendre les activitats de Festa Major organitzades per l’Ajuntament de Mollet previstes per aquest cap de setmana. Aquesta decisió s’ha acordat com a mostra de condol i solidaritat amb les víctimes de l’atemptat d’ahir a Barcelona i a Cambrils i en el marc dels tres dies de dos que ha decretat el Govern de la Generalitat de Catalunya.\nL’Ajuntament de Mollet ha anul•lat les activitats institucionals que organitza dins del marc del programa de Festa Major previst per aquest cap de setmana, com a mostra de condol i solidaritat amb les víctimes de l’atemptat d’ahir a Barcelona i Cambrils, i també com a mesura de seguretat. A més, no es podran realitzar cercaviles ni activitats que comportin l’ús de material pirotècnic.\nAixí doncs, l’acte institucional del pregó de Festa Major previst per demà dissabte a la pl. Prat de la Riba queda anul·lat.\nAquest migdia es convocarà a les entitats que organitzen activitats de Festa Major per prendre una decisió en relació a la seva anul·lació.\nDurant els tres dies de dol oficial, la fira d’atraccions ubicada al Parc de Ca l’Estrada quedarà aturada per motius de seguretat i per facilitar el treball dels serveis d’emergència, tenint en compte la seva proximitat a la comissaria de l’ABP de Mossos d’Esquadra i a les connexions amb importants vies de circulació viària.\nProperament us informarem si hi ha més novetats.


Les sabates màximes de greix amortidor són les tendències de diverses marques durant el 2014 - Calçat\nLes sabates màximes de greix Cush són tendència en diverses marques el 2014\nLes sabates de running d’estil minimalista han estat la ràbia dels últims cinc anys. Ara, el pèndol ha girat. El 2014, busca sabates “maximalistes” al mercat: entresoles d’espuma gruixuda i un passeig extra esmorteït per als corredors és el nou tema de diverses grans marques.\nHoka One One de Richmond, a Califòrnia, va iniciar aquesta tendència. El 2011, a l'alçada de la tendència de calçat descalç i de sabates minimalistes, la convenció Hoka es va llançar i va llançar una mega sabata. Va ser dissenyat per a realitzar curses de muntanya accidentades amb escuma important sota els peus per amortir els cops de baixada.\nHoka tenia moltes mirades estranyes. Però els testimonis de corredors que anaven més ràpidament i amb més seguretat en un terreny accidentat es van fer habituals, i el Hoka ràpidament va obtenir acceptació en àmbits d’ultra carrera.\nPer al 2014, un bon grapat de marques de sabates estan saltant al vagó gros. Inclou New Balance, Brooks, Vasque, Altra i altres. Es tracta d'un desglossament de cinc noves sabates obeses, que vindran al mercat l'any que ve. -Amy Oberbroeckling\nNous itineraris: s'anuncien els guanyadors per a les subvencions inaugurals de BTT\nCar-Share Zipcar gegant obté els bastidors Yakima\nPrimera mirada: les tendes icòniques de mitja cúpula REIs Get Facelift 2018


IB3 | Els animalistes volen denunciar l’Ajuntament de Sineu per maltractament\nPortada > societat > Els animalistes volen denunciar l’Ajuntament de Sineu per maltractament\nEls animalistes volen denunciar l’Ajuntament de Sineu per maltractament\nDurant les corregudes del Cós del passat 15 d'agost es van fermar un pollastre i un conill d'una canya\nL’Associació Animalista de les Illes Balears assegura que l’Ajuntament de Sineu ha vulnerat la llei autonòmica de benestar animal en les corregudes del Cos, celebrades el passat dijous 15 d’agost, a les quals es van lligar un pollastre i un conill d’una canya. L’entitat es reunirà pròximament per veure com poden articular una denúncia administrativa en contra del consistori.\nLa llei prohibeix textualment l’ús d’animals en festes que tinguin per objecte “el maltractament, sofriment o tractes antinaturals” dels animals. Segons Luis Miguel Pérez, membre de l’Associació Animalista de les Illes Balears, la decisió de l’Ajuntament de tornar a lligar els animals de la canya, una pràctica que s’havia eliminat durant la passada legislatura, vulnera aquesta legislació. Així ho ha expressat en declaracions a IB3 ràdio.\nPer la seva banda, el batle de Sineu, Tomeu Mulet, rebutja taxativament que es produís qualsevol tipus de maltractament animal. Segons ha afirmat, també en declaracions a IB3 Ràdio, els animals varen romandre “en perfectes condicions” en gàbies a l’ombra i només se’ls va col·locar a la canya durant “els 10 o 15 segons” que va durar la cursa. “Si qualcú aquí hi veu maltracte animal, jo puc respectar moltes coses però no respect això”, ha afirmat.\nLa tradició de lligar els animals a la canya es va eliminar durant la passada legislatura, moment en que governava Gent per Sineu. El Govern municipal actual, liderat per PP i Ciutadans, ha decidit tornar a implatar la pràctica.


Hotel Museu Llegendes de Girona - ADDMIRA | 360º Agency Since 2001\nHotel Museu Llegendes de Girona.\nHotel Museu Llegendes de Girona, situat al centre històric de la ciutat de Girona, es caracteritza per oferir les millors habitacions als seus clients. Una selecció que s’adapta a les necessitats de cadascú. També compta amb un ampli ventall de serveis per a completar l’experiència dels hostes.\nL’hotel compta amb una història de més de 2.000 anys d’antiguitat, fet que es reflecteix en la seva estètica i els elements que la complementen.\nA Addmira se’ns presenta el repte d’elaborar el disseny i l’estructura de la nova pàgina web de Hotel Museu Llegendes de Girona. Pàgina que pretén presentar-se amb una gran varietat d’idiomes, per assegurar una millor comunicació internacional; amb un motor de reserves sempre visible per facilitar la interacció de l’usuari; i amb un aspecte innovador, que és la inserció del pagament amb Bitcoin. Això últim converteix l’hotel en el primer a Catalunya a inserir un sistema de pagament mitjançant moneda digital.\nL’equip Addmira ha aconseguit plasmar tots els valors comentats anteriorment, transmetent un look & feel que respecta la identitat i personalitat de l’hotel. També s’ha aconseguit simplificar una navegació complexa treballant estratègicament els apartats de la web.


S'ha de parlar de política a Linkedin? | busca't la vida\nQuan vaig començar a treballar en el món de la comunicació digital sempre deia que hi havia 3 temes que era millor no abordar mai a les xarxes socials: la política, la religió i el futbol.\nDesprés d’uns anys d’experiència laboral en diversos sectors i clients, i donat el moment històric que estem vivint (per bé i/o per mal, depenent de la banda des d’on es miri) crec que cal matisar el primer dels aspectes: parlem de temes polítics a les xarxes socials? Com a ‘xarxa professional’ per excel·lència, hem de posicionar-nos i parlar de política a Linkedin? N’hem de parlar? Què fem?\nAQUEST ARTICLE NO ÉS APTE PER A CARDÍACS I/O IMPULSIUS\nNO PARLIS DE POLÍTICA NI ET POSICIONIS SI:\nCreus que els temes patriòtics no són una prioritat per a la teva vida en general. Moltes persones viuen al marge de la política i no els passa res. No et sentis obligat a posicionar-te si no estàs disposat a arriscar.\nCreus que el teu negoci/lloc de feina estan en perill i ara per ara no et veus en situació de crear un nou entorn que et permetin un nou negoci/lloc de feina.\nTens aversió al risc. Creus que t’exposaràs i davant un escenari incert com l’actual, i tant si et posiciones en un o altre sentit, et comportarà canvis que impliquin un risc.\nSi no parles de política a les xarxes socials, no ho facis en cap. Ja és sabut que la majoria de reclutadors (de forma més o menys legal perquè no deixen d’explorar temes que van més enllà de les capacitats per a una posició professional) fan un escannejat de les xarxes socials dels possibles candidats per determinar si encaixen en un lloc de feina. Per tant, potser et resguardes a Linkedin, però a facebook estàs ‘rajant de valent’…alerta, perquè allò que creus que només ho han vist ‘els teus amics’ arriba a amics d’amics…i potser alguns d’ells són els que precisament ‘no ho haurien d’haver vist mai’.\nNo caiguis en la trampeta de parlar d’economia i marcs legals. Tard o d’hora se’t veurà el llautó. Res més ridícul que veure legalistes/economistes defensant posicions amb tota la terminologia tècnica, però que es veu la seva ideologia de fons i obren debats dels que tard o d’hora – amb tota l’activitat recent a les xarxes – en perdran el control i no podran evitar discussions amb més o menys grau de civisme i/o virulència.\nPARLA DE POLÍTICA I POSICIONA’T SI:\nEstàs disposat a ser respectuós i no actuar mai impulsivament. Pots mesurar les paraules i saber com dir les coses de manera assertiva. Estàs convençut que l’insult i el descrèdit és l’argument d’aquells que no tenen arguments i no caus en el joc d’aquells que t’insulten.\nCreus que l’economia i el dret no són ciències exactes. Que en el fons, els ideals – filosòfics, socials, etc fins arribar als polítics – són els que acaben modulant el marc de la nostra societat en tots els aspectes. Per tant, creus que un debat d’idees sempre és enriquidor, que conèixer què pensa la gent – de totes bandes – és la manera d’avançar com a societat.\nPenses que sempre has estat una persona polititzada o que el moment que estem vivint no et permet ser neutre. Saps que correràs alguns riscos, però que perdràs per una banda i en guanyaràs per una altra. Per tant, a mig termini, et quedaràs en una posició semblant a l’actual, però amb diferents ‘players’ dels que tens ara.\nCreus que estem davant un moment històric (per totes bandes) i els teus clients i proveïdors s’estimen més saber de quin peu calces el més aviat possible. Com més aviat es moguin fitxes, segurament, millor per tothom. Evidentment, estàs disposat a actuar en conseqüència, i sense perdre mai la professionalitat, podràs dir de forma respectuosa a un client que “no vull treballar incòmodament amb ningú, i si la política ens incomoda, parlem-ne abans que sigui massa tard”.\nPel que fa a Linkedin: SI US PLAU, DEIXEM D’AUTOCENSURAR-NOS!\nFacebook va néixer com una xarxa per qualificar (ja em perdonareu però ho diré pel brot gros) ‘les ties bones de la facultat’…i mireu quina eina més potent de comunicació ha esdevingut.\nSi a Linkedin seguim aportant idees i debats respectuosos generats per la seva comunitat ….on veieu el problema?\nA nivell personal – i no vull dir que serveixi d’exemple – us diré que des que vaig escriure l’anterior article ‘Fins que s’enfonsi l’€’ no he perdut cap contacte a Linkedin. Al contrari, he incorporat nous contactes a la meva xarxa i a nivell privat també mantinc correspondència amb persones que em confesen que ‘no puc dir res en públic perquè me l’estic jugant’.\nJo crec que haurem d’aixecar un nou país. La trontollada de CAT està generant a tot Europa, té conseqüències molt majors del que molts puguin anticipar. Si algú encara no veu que estem trencant l’statu quo , que obri els ulls ara mateix.\nNo vull entrar ara en debats estèrils. Que cadascú agafi la via que li sembli que li funcionarà millor. Tard o d’hora haurem de crear nous esquemes per a una nova societat on tots hi serem necessaris.\nPD – EM REITERO:\npels que us incomoda aquest tipus de debat, ja em disculpareu. Respecto la vostra opinió, com espero que pugueu respectar la meva. Sou lliures d’eliminar-me com a contacte si ho creieu convenient.\n22/10/2017 /0 Comments/by xela falgueras\nhttps://buscatlavida.com/wp-content/uploads/politica-a-linkedin.jpg 400 744 xela falgueras https://buscatlavida.com/wp-content/uploads/buscatlavida-logo.png xela falgueras2017-10-22 09:32:342017-11-17 08:31:03S’ha de parlar de política a Linkedin?


Somnis de plastilina: Adults\nUn d'aquests últims dies vaig anar a la protectora d'animals de la comarca. Els gatets adults sovint són oblidats pel simple fet de ser adult.\nNo era la meva intenció, però em sembla que acabarem essent un més.\nNo sé pas si en Romeu li agradarà...amb el que arriba a ser territorial.\nXeXu 15 de novembre de 2014 a les 2:00\nQuines ganes de buscar-te problemes! Si un gat ja és complicat, imagina't dos...\nmaria 15 de novembre de 2014 a les 18:10\nPerò no eres tu que en tenies dos o m'equivoco?\nBé de totes maneres em ronda pel cap una idea però val més que no en digui res fins que s'hagi fet possible.^-^\nxavier pujol 15 de novembre de 2014 a les 20:51\nAquest tigre és molt elegant!\nmaria 17 de novembre de 2014 a les 0:19\nJa tiraré una foto del petit.^-^\nAnònim 17 de novembre de 2014 a les 10:48\naquest de la foto es el Romeu o el nou? té nom el nou?\nmaria 19 de novembre de 2014 a les 11:52\nEn Romeu és ros. No és cap dels dos.^-^\nSegurament serà Freddy... :P\nrits 20 de novembre de 2014 a les 20:58\nFa un temps tb em vaig plantejar tenir-ne un segon. I ho feia pensant en el Puck, que es passava moltes estones sol. Però al final, ho vaig desestimar, sobretot per temes econòmics. Això si, quan m'ho vaig plantejar ho vaig parlar amb la veterinària del Puck, que és amiga meva, i em va comentar que tenia que pensar com era el Puck i per tant buscar-li un company afí. Ella, per en Puck, em va recomenar una famella o si podia un brittish, un gat molt tranquil, perquè el Puck és molt sociable, atent....\nEt recomenaria que en parlis amb el veterinari sobre quin tipus de gat li pot anar millor al Romeu. I llavors, un adult és el millor, perquè ja saps com serà i per tant el pots buscar que tingui característiques que li vagin bé al Romeu.\nmaria 24 de novembre de 2014 a les 0:09\nL'experiència és molt maca rits. Te la recomano de totes, totes.\nEl primer contacte va ser genial. En Freddie és tan bo...en Romeu mostrava respecte. I ara ja es busquen, fins i tot comparteixen maneta.\nÉs tan maco de veure'ls...


Autobusos elèctrics de l'EMT circularan per València\nL’alcalde de València, Joan Ribó, i el regidor delegat de Mobilitat Sostenible, Giuseppe Grezzi, ha presentat aquest matí els 37 nous vehicles incorporats per l’EMT: 35 d’ells, de tecnologia híbrida, i 2 elèctrics. Per primera vegada circularan pels carrers de la ciutat autobusos elèctrics, i híbrids articulats, la qual cosa permetrà, en paraules de l’alcalde, “reduir les emissions, el consum i el soroll, i transportar més viatgers cada dia”.\nL’alcalde Ribó ha afirmat que “la renovació de la flota d’autobusos urbans era més necessària que mai després de cinc anys en què no es va dur a terme cap compra massiva d’autobusos”. “Però hui –ha afirmat- fem un pas molt significatiu, amb la compra de dos vehicles elèctrics que seran utilitzats fonamentalment en la zona centre; i la resta de caràcter híbrid, tant convencionals com articulats”.\nTal com ha explicat l’alcalde, Joan Ribó, “gràcies a aquestes adquisicions podrem reduir les emissions de gasos contaminants i el consum de combustible”. “És una aposta seriosa de l’EMT, dirigida a la modernització d’acord amb les pautes de sostenibilitat mediambiental i dels reptes que planteja l’actualitat: un motiu de satisfacció”, ha conclòs l’alcalde.\nEn total són 37 nous vehicles adquirits (35 de tecnologia híbrida i 2 elèctrics): dels autobusos estàndard híbrids, 14 són de la marca MAN i altres set de la marca IVECO, i els 14 vehicles articulats híbrids són també IVECO. Respecte als dos autobusos elèctrics, han sigut adquirits un de cada una de les dues marques que van presentar ofertes (Irizar i ByD), amb l’objectiu de poder testar-los de manera individual, atés que es tracta de nova tecnologia en ús. L’adjudicació total de totes aquestes adquisicions ascendeix a 14.563.838 euros, la qual cosa ha suposat una considerable rebaixa respecte al pressupost d’eixida del concurs, que estava fixat en 16.235.000 euros.\nPer la seua banda, el regidor de Mobilitat Sostenible, Giuseppe Grezzi, ha subratllat que “per primera vegada en la ciutat de València circularan dos autobusos completament elèctrics”, i ha assegurat la importància que “València siga igual que la resta de ciutats d’Europa, que ja tenen autobusos elèctrics, mentre que el que és estrany és que ací no n’hi havia”. “Però, gràcies a la bona gestió de l’EMT, econòmicament i en termes de servicis, hem pogut comprar aquests dos vehicles elèctrics”.\n40 PERSONES MÉS EN CADA AUTOBÚS\nAmb això, ha afegit el regidor, l’empresa municipal estarà en condicions de “donar un millor servici, i reduir emissions i soroll, sobretot al centre de la ciutat; el mateix que amb els 14 vehicles híbrids que posem en servici en la Línia 92, ens permetran ampliar la capacitat de transport”. De fet, els vehicles convencionals, de 12 metres, poden transportar 70 persones, mentre que els híbrids admeten 110 viatgers. La incorporació dels 14 nous cotxes a la Línia 92 (l’antiga Línia 2) es deu al fet que és una línia molt utilitzada per la ciutadania i amb una gran demanda.\nLa resta d’híbrids que s’aniran incorporant seran models convencionals de 12 metres, que també afavoriran una reducció dels consums en totes les línies. “És una aposta perquè l’EMT siga un servici de molta qualitat, que done suport al canvi model de mobilitat i que responga a l’alternativa de qualitat que demanda la ciutadania”, ha conclòs Grezzi. En pareguts termes s’ha manifestat el gerent de l’EMT, Josep Enric García Alemany, qui ha recordat que aquesta reducció “va en la línia del compromís de l’EMT de reduir un 30% les seues emissions contaminants abans de 2030”.\nDurant l’any en curs, la intenció del govern municipal és continuar amb la compra d’autobusos de tecnologia híbrida i articulats per a augmentar la capacitat de transport de passatgers. Així mateix, l’empresa municipal està immersa en aquests moments en el procés de selecció d’una borsa de 300 conductors i conductores que s’aniran incorporant a la plantilla al llarg dels pròxims mesos per tal de millorar el servici d’autobusos municipal. Com a novetat, i seguint el Pla d’Igualtat de l’empresa, per primera vegada en aquest tipus de borsa es reserva un 15% del total de les places a dones. Cal recordar que l’EMT ha incorporat més de 200 conductors i conductores els últims dos anys, enfront dels 78 que es van incorporar en el període 2010-2014.\nDurant l’any passat, 2017, un total de 95.494.811 persones va confiar en el sistema públic d’autobús per als seus desplaçaments per la ciutat, xifra que suposa un augment del 2,32% respecte a l’any anterior. De fet, des de l’any 2015, hi ha un augment de més de 7,5 milions de viatgers, un 8,02% més en tan sols dos anys. Quant als ingressos, el volum total de vendes és de 43.930.582 euros, enfront dels 40.840.607; és a dir, tres milions d’euros més que en 2016, la qual cosa suposa un increment en els ingressos per venda de títols del 8%.


Producció i Formulació\nPRODUCCIÓ DE BIOPLAGUICIDES\nS’obtenen ingredients actius de bioplaguicides en cultius microbians en bioreactors a escala semi-industrial. Consisteix en l’establiment dels paràmetres òptims del procés per a l’obtenció de cèl·lules, espores o dels productes de fermentació. La composició del medi, temps d’incubació i les condicions de pH, temperatura i aeració del cultiu s’optimitzen per a cada procés. A partir d’aquesta producció es realitzen estudis de desenvolupament del procés per a la posterior producció a escala industrial\nFORMULACIÓ DE BIOPLAGUICIDES\nEs desenvolupen formulacions optimitzades per garantir l’activitat del bioplaguicida en condicions d’aplicació comercial, així com la seva estabilitat durant d’emmagatzemament, transport i al llarg de la seva vida útil. S’obtenen prototipus de formulacions en format líquid o sòlid millorades per incrementar la tolerància a diferents estressos. Les formulacions en pols s’obtenen mitjançant procediments de deshidratació amb agents protectors que permeten la seva conservació mantenint la seva viabilitat.\nCONTROL DE QUALITAT DEL PRODUCTE I MONITORITZACIÓ DE L’INGREDIENT ACTIU\nEn aquesta etapa s’avalua la qualitat dels bioplaguicides obtinguts. Depenent del tipus d’ingredient actiu, es determinen diversos paràmetres fisicoquímics i/o microbians. La vida útil del producte s’estableix tenint en compte paràmetres microbiològics que inclouen la quantificació de l’ingredient actiu i la determinació de l’activitat antimicrobiana enfront a patògens diana. En el cas dels microorganismes es desenvolupen mètodes de quantificació de cèl·lules per PCR (qPCR o v-qPCR), utilitzant marcadors moleculars específics a nivell de soca per realitzar la monitorització de l’ingredient actiu al llarg del temps.


De Suïssa estant » 2010 » juny\nBenvolguts membres del TC…\nDesprés de molts mesos d’espera, per no dir anys, heu donat a llum una sentència que fa de l’Estatut una ombra del que era a l’origen. És com les cares de certes senyores que amb botox i amb operacions estètiques, perden la fesomia i fan plorar i riure alhora. Vosaltres heu deixat l’Estatut «liftat» i «botoxat», si em permeteu els barbarismes.\nComentaris tancats a Benvolguts membres del TC…\nHe exagerat una mica, però en el fons aquesta és la conclusió d’una enquesta que l’empresa Marquetagent.com ha fet a Suïssa, Alemanya i Àustria, tres països diferents però fins a un cert punt integrats dins d’un nivell polític i social bastant afí.\nComentaris tancats a Visca els metges, fora els polítics\nLa idea inicial era la d’oferir una alternativa al sud de Madrid, i per tant es va construir amb tots els ets i uts que corresponen.\nPosats a estalviar, el govern pot començar a posar fre a projectes d’improbable eficàcia com el de l’aeroport de Ciudad Real. A les televisions de Suïssa i Alemanya s’ha vist un reportatge sobre aquest aeroport, que no deixa massa bé el paper d’Espanya en moment de crisi econòmica i de proclames d’estalvi.\nComentaris tancats a Malgastar i especular: un exemple\nComentaris tancats a Xina ens envia els seus cotxes\nEl Campionat Mundial de Futbol ha arribat en un moment oportú per permetre als governants de despistar, de dissimular els problemes i d’aprofitar la pilota per fer patriotisme. Em refereixo, essencialment, als governants i als mitjans de comunicació espanyols.\nComentaris tancats a Saber guanyar\nComentaris tancats a Laporta no ho deixa clar\nL’aeroport de Barcelona no és el millor\nEl Consell Internacional d’Aeroports d’Europa ha distingit l’aeroport de Barcelona com el millor de l’any dins de la categoria d’aeroports amb més de 25 milions de passatgers. Sembla que el premi és, en gran part, degut a la terminal T1 de la que el jurat ha valorat el disseny, l’agilitat dels processos i l’oferta comercial i de restauració.Jo crec que el guardó no s’ha de donar a l’aeroport de Barcelona per molts motius. Un aeroport amb més de 25 milions de passatgers ha d’oferir una millor connexió amb la ciutat, essencialment amb una estació de metro o amb un servei de llançadora més ràpid i amb més freqüències que l’actual. Si un passatger arriba a la flamant T1 i ha d’agafar el tren que està situat més enllà de la Terminal 2, cal que es carregui de paciència. Una vegada arribat a Sants, més paciència per connectar amb la xarxa del metro ja que les escales i els passadissos espanten a més d’un visitant.Ja sabem que Madrid no ha volgut mai donar a l’aeroport de Barcelona les infraestructures que mereix, i que els intents de fer-lo autònom no han arribat mai a nivells satisfactoris. El premi com a millor aeroport està molt bé encara que potser és un premi a una Terminal i no a l’aeroport en conjunt.Si no em creieu, preneu un vol. de la terminal 2, l’antic aeroport. Botigues tancades, desolació total i un aspecte d’abandó que segurament no van jutjar els senyors i senyores del jurat del premi.Una molt mala imatge per Barcelona, que només salven el cavall de Botero i el mural de Miró, si és que la gent se n’adona que hi són.\nComentaris tancats a L’aeroport de Barcelona no és el millor


Relat "CASTELL DE PONTÓS. L’EMPORDÀ SOBIRÀ. GIRONA. "\nInici > detall del relat: CASTELL DE PONTÓS. L’EMPORDÀ SOBIRÀ. GIRONA.\nLa Paquita Dorca Gibert m’enviava fotografies del seu poble natal, Pontós, a la comarca de l’Empordà sobirà, província de Girona, que inexplicablement es troba encara en fase I, malgrat tenir un cens de 266 a darreries de l’any 2019, en els 13,7 km² del seu terme municipal. En relació a aquest assumpte, fèiem una reflexió a :\nLlegia a Patrimon i Gencat que l’accés al jaciment, es fa des de la carretera de Pontós GIV-5125 i, uns 90 metres després del quilòmetre 1, cal girar a mà esquerra pel carrer que surt en direcció sud-oest, i continuar pel mateix uns 350 metres més.\nEl castell se situa al cim d'un turó allargat, a l'anomenat Barri del castell, a uns 500 metres al sud del poble.\nEs tracta d'un castell d'època medieval, de planta rectangular, molt allargada, adaptada a la forma dels planells superiors del puig. El mur meridional és enderrocat en tota la seva meitat de ponent, i el seu extrem forma cantonada amb el llenç oriental del recinte que, en aquest sector, té una llargada aproximada de 10 metres i una alçada de 8 metres.\nA la part inferior hi ha uns quants carreus mal escairats i nombrosos còdols, i a la part superior hi ha restes de petites espitlleres. Al sector de llevant, que serveix de mur d'una casa moderna, hi ha una espitllera, al costat de diverses obertures modernes.\nA la part oriental del recinte del castell només s'endevinen algunes restes de la muralla, que gairebé no sobresurten del subsòl; tot i que en algun cas és aprofitada com a mur de casa moderna, i arriba fins als 6 metres.\nDel mur septentrional només en queden escassos vestigis, molt a prop del marge. En aquest sector hi ha una cisterna i un pou, de 36 metres de fons, que acaba en una gran cambra.\nEl sector central del mur de ponent, que és atalussat, ha estat reaprofitat també com a mur de les cases modernes, i a la seva part superior hi ha restes d'espitlleres.\nEl tram més ben conservat té una llargada de 10 metres i una alçada de 7 metres.\nA les restes de la muralla del castell hi ha dos tipus d'aparells de construcció que pertanyen a dues fases diferents. A la part inferior dels llenços de migjorn i llevant es documenten còdols escapçats i carreus mal escairats, que formen filades seguides que corresponen, a grans trets, als segles XII i XIII. Als murs de ponent, migjorn i llevant es documenten carreus rectangulars corresponents als segles XIII i XIV.\nA la part alta del planell, a l'interior del clos de muralles, s'ha conservat poques restes de construccions interiors.\nEn les cases d'època moderna, s'endevina algun arc i altres vestigis medievals.\nAmb motiu de les obres, l'any 2001, de pavimentació de la zona del Barri del Castell, a l'indret que antigament havia format part del pati d'armes, es va dur a terme un control arqueològic que va permetre documentar un estrat de sedimentació amb materials de construcció moderns que cobrien directament al subsòl geològic; és a dir, els resultats de la intervenció arqueològica van ser negatius.\nEl seu estat de conservació és parcialment destruït, atès a que una part considerable de les restes del castell foren enderrocades durant la dècada dels anys cinquanta del segle passat per tal d'aprofitar la pedra i construir les noves escoles.\nQuan al topònim al nomenclàtor oficial de toponímia major de Catalunya, llegim ; Pontós [pun’tos] En la documentació antiga Pontonos (segle. X) ‘pontons’, diminutiu plural de pont.


Castellví presenta dues campanyes solidàries per aquest Nadal – La Bústia\nPer Redacció / La Bústia 1 de desembre de 2021 a les 7:00 0 201 Visites\nAdreçades al banc d’aliments municipal i als infants\nL’Ajuntament de Castellví, a través de la regidoria de Benestar Social, ha engegat aquest mes de desembre amb dues campanyes solidàries destinades al banc d’aliments local i als infants.\nPer participar en la destinada al banc d’aliments, els ciutadans poden adquirir vals solidaris de 2, 5 i 10 euros als establiments d’alimentació, fleca i farmàcia de Castellví. Un cop acabada la campanya, els imports recollits es transformaran en productes d’alimentació i higiene que es repartiran a través del banc d’aliments.\nLa segona campanya té per objectiu portar il·lusió a totes les llars. Fins al 29 de desembre, les persones o col·lectius que vulguin col·laborar poden acostar-se al consistori per informar-se dels productes que seran necessaris aquest any. N’escolliran un per anar a adquirir-lo i posteriorment l’hauran de portar a l’Ajuntament per fer-lo arribar als seus destinataris.\nLa regidora de Benestar Social, Vicky Castellanos, ha comentat que “en aquestes dates, i un any més, és necessària la nostra solidaritat amb els veïns i veïnes que en aquests moments estan passant per una situació difícil”. També ha destacat que enguany “l’aportació d’aliments que habitualment ens arriba per via del fons europeu s’ha reduït molt i per això aquesta campanya és molt important, potser més que altres anys, fins i tot”.\nFotografia: La Fira de Nadal a Castellví l’any passat [Aj]\nMartorell aprova un pressupost de gairebé 43 milions d’euros


Creuant mitja patagònia en un obrir i tancar d’ulls | wondersalmon\nCreuant mitja patagònia en un obrir i tancar d’ulls\n14 Desembre 2015 21 Desembre 2015 / wondersalmon\nArgentina. A cada país al que vaig, més car…. al final els preus semblaran als del nord d’europa.\nEl bus que em porta a los Antiguos fot canya per intentar arribar a les 17h, ja que surt un bus a Perito Moreno, principal poble de la zona. Arribem just per agafar les maletes, comprar bitllet i pujar ràpidament, per fer una nova hora i mitja i perdre de vista definitivament al lago Buenos Aires (aquí es diu així).\nPerito Moreno és, apart del poble on virtualment va néixer la Rita (recordeu es perrita morena), un dels llocs més lleig i amb menys encant del món. El lloc on vaig a dormir no ajuda a canviar la opinió, però estic taaaaan cansat que m’és tot ben igual.\nPerito Moreno es troba al bell mig de la ruta 40 que travessa la Patagònia, al bell mig entre Calafate i Bariloche, típica ruta motxilera de 24h de bus. Jo decideixo tirar nord cap a Bariloche, m’encantaria moure’m sud cap al Chaltén x veure el Fitz Roy, però no tinc prou temps i hauré de tornar altra vegada…\nDecideixo no fer el viatge taaaan llarg i parar unes hores abans a Esquel, un bonic poble de la zona on comencen les muntanyes. Ara mateix estic molt a prop de Futaleufú, just una setmana després d’estar x allí. Només els Andes ens separen.\nEsquel es una semiciutat amb encant, al meu parer, d’uns 40000 habitants, per fi amb supermercats i preus lleument decents.\nAquí tinc dos opcions, anar al parque nacional de los Alerces, molt bonic però ple de boscos i poques vistes, o pujar un cim que hi ha per aquí amb vistes de tota la zona… i com sempre, jo trio pujar i vistes sense dubtar ni un minut.\nAixí, diumenge em llevo ben d’hora i pujo al cerro La Cruz, una petita muntanya al costat de la ciutat. Primer passo per una barriada una mica més complicada plena (realment pleníssima) de gossos de carrer, a cada quin més gran… afortunadament la majoria m’ignora. Del barri arribo a un primer mirador. Està ennuvolat però s’esperava pluja així que si es manté en tinc ben prou.\nVistes d'esquel del primer mirador\nI anem pujaaaant\nHi ha una pista x cotxes per pujar, però descubreixo un caminet per senderistes i per allí vaig, més ràpid i agradable. Les vistes que em van quedant són força boniques i amb tot de muntanyes al fons. Al tros final he de rodejar la muntanya pel darrere, donant-me vista de l’altre cantó i finalment arribo al cerro La Cruz.\nAl cim fa molt aire i força fred, però la panoramica és molt bonica i de 360° i amb la Cruz que l’hi dóna el nom. Ara baixo per la pista i al migdia sóc ja al poble altra vegada.\nVistes del cerro la cruz\nEl dia es va arreglant...\nCom em queda temps decideixo pujar a la laguna zeta, m’han dit que molt bonica. Faig camí doncs, també per pista en aquest cas, fins que arribo a un mirador per veure el cerro la Cruz… d’aquí una mica més i arribo a la Laguna, un lloc magic i amb molt bones vibracions. A més sembla ha sortit força el sol.\nLa laguna zeta\nI més laguna\nPer tornar, agafo un altre camí per un petit cañadon i que passa per un petit mirador. Al final uns 25-30 km de caminadeta, que no està gens malament.\nArribo just per una dutxa i per anar a comprar el bitllet de bus cap a Bariloche, unes 5 hores de bus. Al camí comença a ploure i els núvols baixos no permeten disfrutar del paisatge, però no sempre es pot tenir tanta sort!\n← Un dia fantàstic voltant pel llac amb destí Argentina\nCircuito chico de Bariloche →


Saber més respecte al cognom Bradatan és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Bradatan sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Bradatan.\nEl cognom Bradatan en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Bradatan, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Bradatan és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Bradatan\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Bradatan en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Bradatan, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Bradatan que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Bradatan, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Bradatan. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Bradatan és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Bradatan del món\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Bradatan en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Bradatan poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Bradatan és un cognom més freqüent, i en quins països Bradatan és un cognom insòlit o inexistent.


Enderrock estrena Josep Traver i Andrea Motis presenten demà MOON RIVER – TempsRecord\nby Tempsrecord SL / Dijous, 16 desembre 2021 / Published in Noticias\nJosep Traver i Andrea Motis són dues de les figures més conegudes dins del món jazzístic català. Motis n’ha estat un dels grans talents joves i prolífics, i Traver, per la seva banda, acumula una carrera contrastada i eclèctica a través de diversos estils propers al jazz i la música nord-americana. Tots dos fa anys que es coneixen gràcies a la Sant Andreu Jazz Band -on Motis va començar a fer les primeres passes, i amb qui Traver ha col·laborat en diverses ocasions-, i des d’aleshores els seus camins s’han anat creuant contínuament fins ara, que formen plegats Joan Chamorro & Andrea Motis. Ara, Traver confia a la jove artista el seu nou senzill, una particular versió del “Moon River” que avui estrenem en primícia.\nAquest clàssic, originalment compost per la banda sonora del film Breakfast at Tiffany’s, és tot un habitual del repertori de Motis, que ja cantava en els seus inicis a la banda de jazz santandreuenca de la mà de Joan Chamorro. En aquesta nova versió, i comptant també amb el mateix Chamorro, Traver afegeix els seus cuidats acords i solos de guitarra per complementar les sonoritats folk de la mandolina de Tom Corbett. Una revisió de l’arxiconeguda peça que vola fins a la lluna bressolada pel timbre vocal de Motis i la subtilesa harmònica que Traver dota al tema.\nTagged under: Andrea Motis, Barcelona, duet, Jazz, Joan Chamorro, Josep Traver, MoonRiver, sant andreu jazz band


Espècie humana a l'univers | Parlem de ciència\nRecerca d’aigua a la Lluna\n8 Juny 2010 — ccristinacampos\nEl tema del qual us vull parlar és sobre la recerca d’aigua a la Lluna, les seves característiques i sobre els debats que genera.\nSegons la NASA s’han trobat més de 40 petits cràters que emmagatzemen aigua congelada amb un total de 600 milions de tones de gel, en el pol nord de la Lluna. Creuen que l’aigua pot haver estat distribuïda a la Lluna en temps passats pel bombardeig de cometes, asteroides i meteorits o produït de forma contínua per ions d’hidrogen del vent solar quan impactaven amb minerals amb contingut d’oxigen.\nAquestes exploracions a l’escorça lunar són per una futura colonització, o per descobrir si hi ha microorganismes vius, ja que si hi ha aigua és possible la vida. Aquesta colonització no només l’han pensat fer-la en la Lluna, sinó que també van pensar en Mart, però la lluna té uns avantatges que l’altre no compleix. Un d’aquests és la proximitat de la Terra amb la Lluna, això fa que no es necessiti tanta energia per transportar cossos. I també te un avantatge aquesta proximitat que és la comunicació casi en directe. Però com tot, també té desavantatges, com, la nit en la Lluna correspon a 15 dies terrestres, això fa que hi haguí unes temperatures extremes. S’ha esta investigant si la poca gravetat durant mesos en un planeta pot comportar efectes sobre l’ésser humà, com, la pèrdua de la massa muscular. També la inexistència de l’atmosfera augmenta les possibilitats de l’impacta de meteorits sobre la colònia. I l’últim desavantatge és que la seva superfície està composta per unes roques volcàniques que conté oxigen i metall, però poc carboni. Per això, per cultivar s’hauria d’enriquir el sòl amb carboni, nitrogen i fòsfor.\nPer fer aquestes recerques es necessita molt de capital, ja que es necessita una tecnologia específica, per això hi ha persones que no ho troben bé. Pensen que en el nostre planeta hi ha molts problemes ha resoldre i aquest capital s’hauria de gastar millorant la Terra, no gastant-lo en un satèl·lit, ja que si s’ha reglen els riscos de la Terra, no caldria la colonització.\nEn conclusió, la recerca d’aigua amb la possible colonització a la Lluna hi ha un gran debat, ja que uns pensen que el capital gastat en la recerca seria millor arreglant el nostre planeta, però d’altres buscant una via, que seria la colonització, perquè creuen que el nostre planeta no suportarà tota la contaminació que generem o per l’augment de persones que hi ha cada vegada. Per la meva opinió, jo trobo bé aquesta recerca perquè podem veure si hi ha éssers vius en d’altres planetes, però també crec que una part d’aquest capital podria servir més directament cap a nosaltres i beneficiar els països menys desenvolupats.\nArxivat a Espècie humana a l'univers, treballs d'alumnes. 1 Comment »\nL’origen del Sol i la seva desaparició\n31 Mai 2010 — alyn94\nExisteixen diferents teories respecte a la creació del món; moltes d’elles tenen arrels religioses. Ara bé, hi ha una teoria, que està científicament acceptada i que la majoria de gent de la civilització d’occident accepta.\nAquesta teoria s’anomena “Big Bang” i explica que l’univers es va crear a causa d’una explosió. Fa 4.650 milions d’anys, el Sol (un astre de tipus espectral G2, és a dir, que la seva formació és de calci, hidrogen, heli i metalls; ja que els astres es classifiquen segons la seva composició) es va crear a partir de l’efecte anomenat Supernova, una explosió titànica massiva. Aquesta explosió va formar un núvol de gas més gran que el Sistema Solar, d’aquests gasos s’haurien de destacar l’heli i l’hidrogen. Petits agrupaments de matèria es van començar a col·lapsar, provocant així el naixement de planetes, asteroides i cometes, que van esdevenir la font del nostre Sistema Solar amb una força de gravetat pròpia gràcies a la força d’atracció que havien format els agrupaments de matèria i a la seva força metàl·lica.\nActualment el Sol està en plena seqüència principal (joventut); transforma l’hidrogen en heli, i ho farà 5.000 milions d’anys més; però quan tot l’hidrogen s’hagi transformat en heli, el Sol pararà d’emetre raigs solars. En aquest moment es convertirà en una bola gegant vermella, les seves dimensions podien arribar a representar unes 30 o 50 vegades el seu diàmetre actual, la qual cosa significa que pot arribar a mesurar entre 42 i 70 milions de quilòmetres de diàmetre. Serà incapaç de fusionar els gasos i augmentarà tant que el seu volum traspassarà l’òrbita de la Terra; en aquest moment ja no quedarà cap tipus de vida a la Terra. Després, passarà a ser una bola nana blanca, és a dir, tindrà només un 50% més de volum que la Terra, s’estima que podrà mesurar entre 16.000 i 20.000 quilòmetres de diàmetre, i per tant haurà esgotat el seu combustible nuclear. Cremarà l’heli i l’hidrogen i li quedarà l’oxigen, un combustible que no podrà desfer; això farà que el Sol torni a augmentar per a fer-se una bola gegant vermella un altre cop i expulsi una gran nebulosa planetària. Quan hagi expulsat la nebulosa, el seu nucli serà tan reduït que tornarà a ser una bola nana blanca fins a refredar-se. Un cop refredada passarà a ser una bola nana negra, les quals són semblants a les boles nanes blanques però amb unes temperatures extremadament fredes. La bona notícia és que el Sol no explotarà ja que no li quedarà prou massa per fer-ho.\nEls fonaments per creure en l’efecte Supernova es troben en l’urani que s’ha trobat en algunes mines explotades pels humans, el qual no podia ser creat pel Sol i s’ha hagut de crear per una catastròfica explosió còsmica, ja que la dimensió d’un astre com el Sol i la seva reduïda energia calorífica (comparant-lo amb altres astres) no hauria pogut crear elements més pesats que el ferro.\nCom a conclusió cal dir que no ens hem de preocupar per la desaparició del Sol perquè com qualsevol astre, haurà de desaparèixer. No cal que ens preocupem per si el Sol explotarà, o si es convertirà en un forat negre, o si es desviarà de la seva òrbita… perquè encara li queden 5.000 milions d’anys per emetre’ns calor i llum, i quan això s’esgoti, no sabem si encara existirà la vida o què haurà passat amb el nostre planeta.\nI Conferència sobre Biodiversitat i Evolució\n9 Mai 2010 — Meritxell\nArxivat a Espècie humana a l'univers, treballs d'alumnes, Vídeo. Leave a Comment »\n20 febrer 2010 — Meritxell\nTot i que la majoria de vosaltres ja teniu el projecte ben enfilat (recordeu que l’entrega i exposició és el proper dijous 25 de febrer), he pensat que aquests enllaços us poden resultar d’utilitat:\nArxivat a Espècie humana a l'univers. Etiquetes: biodiversitat, evolució, recursos. 8 Comments »\nEvolució, biodiversitat i … Facebook!\n16 febrer 2010 — Meritxell\nDoncs sí, investigant dins la famosa xarxa social podeu trobar grups de tota mena, però ara mateix, aquells que resulten més interessants pel tema que tractem a l’aula són els següents:\n365especies.com (castellà): cada dia s’hi publiquen la fotografia i el nom científic d’un ésser viu. La qualitat de les fotografies és excel·lent i la informació és molt útil. Us pot servir per tenir una primera visió sobre la quantitat i varietat d’éssers vius que coneixem avui en dia i els que ens falten per conèixer.\nWe can fin 1,000,000 people who DO believe in evolution before June (Podem trobar 1 milió de persones que creuen en l’evolució abans del juny, en anglès): és un grup creat en resposta al grup creacionista We can find who don’t believe in evolution before June. És curiós que un tema el qual podríem pensar a priori és poc polèmic pel gran públic, generi un debat tan viu a la xarxa. Si el vostre anglès us ho permet 8o el traductor de Google…), fóra interessant que us hi deixéssiu caure i mireu quin tipus de gent s’associa a cada grup i quins són els arguments que esgrimeixen en un sentit o en un altre.\nDarwin Facebook Project: un dels molts grups que podeu trobar en honor a Charles Darwin i que es van formar l’any passat per a commemorar el 200è aniversari del seu naixement i el 150è aniversari de la publicació de l’Origen de les Espècies.\nArxivat a Espècie humana a l'univers. Etiquetes: xarxes socials. Leave a Comment »\nL’home del diluvi\n15 febrer 2010 — Meritxell\nFont imatge: Wikimedia\nSi voleu saber més sobre aquest “home del diluvi”, podeu fer-ho aquí.\nA la pestanya Recursos sobre l’evolució, podeu trobar més informació pel vostre projecte.\nHeu de publicar les vostre entrades de forma urgent, ja no queda gaire per l’avaluació.\nArxivat a Espècie humana a l'univers. Etiquetes: evolució. 7 Comments »\nEvolució i biodiversitat\n3 febrer 2010 — Meritxell\nI aquí l’arxiu (Unitat evolució) amb la unitat.\nEls materials s’han extret del web Coopera\nArxivat a Espècie humana a l'univers. Leave a Comment »\n20 gener 2010 — Meritxell\nAquest és el títol del post d’avui a Investigación.\nEs tracta d’una reflexió sobre com treballa la ciència i com el desconeixement del mètode científic pot provocar en el gran públic la sensació de poca fiabilitat envers allò que diuen els científics.\nUna lectura molt enriquidora de cara a preparar la prova de demà 😉\nArxivat a actualitat, Espècie humana a l'univers, Llista de blocs. Etiquetes: metodecientífic. Leave a Comment »


2. FUNCIONS MATEMÀTIQUES, TRIGO- NOMÈTRIQUES I ESTADÍSTIQUES - PDF\nDownload "2. FUNCIONS MATEMÀTIQUES, TRIGO- NOMÈTRIQUES I ESTADÍSTIQUES"\nJosé Ángel Miranda Gómez\n1 1 2. FUNCIONS MATEMÀTIQUES, TRIGO- NOMÈTRIQUES I ESTADÍSTIQUES Les funcions matemàtiques permeten realitzar càlculs d aquest tipus sobre cel les i sobre intervals de valors, retornant sempre valors numèrics. En aquesta unitat es treballaran dues funcions representatives que ajuden a l hora de determinar formats numèrics en un full de càlcul. També existeix un altre tipus de funcions, les estadístiques, que mostren els valors representatius i útils per realitzar un estudi d anàlisi descriptiva de variables. Per tant, en aquesta unitat es treballaran les funcions: Arrod ABS Compta Comptabuides Moda 2.1. FUNCIÓ ARROD La funció ARROD arrodoneix un número al nombre de decimals especificat. =ARROD(Nombre;Compte) Nombre: número que es vol arrodonir. Compte: especifica el nombre de decimals al qual es vol arrodonir. Els números negatius s arrodoneixen a l esquerra de la coma decimal; el zero s arrodoneix a l enter més proper. En el següent procés es detalla com utilitzar aquesta funció per tal d arrodonir un valor numèric a un nombre determinat de decimals. Cal: 1. Seleccionar la cel la on es vol obtenir el resultat i prémer la icona Auxiliar de 2. A l apartat Categoria de la funció, seleccionar Matemàtiques i, a l apartat Funció, seleccionar la funció ARROD. 3. Prémer sobre el botó Següent. 4. A la casella Nombre, fer clic sobre la cel la que conté el valor numèric i, a la casella Compte, escriure-hi el valor numèric corresponent al nombre de decimals que es volen veure. La funció ARRODA- MUNT arrodoneix un nombre a l alça a una precisició definida, i la funció ARRODAVALL ho fa a la baixa.\n2 FUNCIÓ ABS La funció Valor Absolut retorna el valor sense signe d un número, és a dir, els números negatius els retorna amb signe positiu. =ABS(Nombre) Nombre: número real del qual es vol obtenir el valor absolut. Per utilitzar aquesta funció, cal: 1. Seleccionar la cel la on es vol obtenir el resultat i teclejar la funció =ABS i obrir parèntesi ( 2. Fer clic sobre la cel la que conté el valor numèric. 3. Tancar el parèntesi ) per indicar que s ha acabat la funció. En el procediment anterior s ha mostrat com fer-ho sense utilitzar l assistent de funcions, però cal tenir en compte que també es pot fer servir. Únicament, cal indicar a l apartat Nombre la referència de la cel la amb el valor numèric.\n3 FUNCIÓ COMPTA La funció COMPTA compta el nombre de cel les que contenen números. D aquesta manera, retorna el nombre d entrades numèriques d un interval. = COMPTA (valor1; valor2;...) valor1; valor2;...: són entre 1 i 30 arguments que fan referència a cel les o a un interval de cel les. Aquesta funció s utilitza en estadística descriptiva per informar del nombre de casos vàlids (nombre de respostes) a tenir en compte en una anàlisi. Per utilitzar aquesta funció, cal: 1. Seleccionar la cel la on es vol obtenir el resultat i prémer la icona Auxiliar La funció COMPTAA compta el nombre de cel les no buides, independentment de si contenen valors numèrics o textuals. de funcions ( ) de la barra de fórmules. 2. A l apartat Categoria, seleccionar l opció Estadística i, a l apartat Funció, escollir la funció COMPTA. 4. A la casella corresponent a Valor1 escriure l interval de dades que conté els valors numèrics (o bé fer clic a, seleccionar aquest interval del full i fer clic a per tornar a l auxiliar de la funció).\n4 FUNCIÓ COMPTABUIDES La funció COMPTABUIDES compta el nombre de cel les en blanc dins d un interval. = COMPTABUIDES (interval) interval: és el conjunt de cel les dins del qual es vol comptar el nombre de cel les en blanc. En termes estadístics, utilitzar la funció COMPTABUIDES equival a informar sobre els casos missing o perduts, a no tenir en compte en una anàlisi estadística. En el següent procés es detalla quins passos cal fer per tal d utilitzar aquesta funció: 1. Seleccionar la cel la on es vol obtenir el resultat i clicar sobre la icona Auxiliar de 2. A l apartat Categoria de la funció, seleccionar Matemàtiques i, a l apartat Funció, seleccionar la funció COMPTABUIDES. 4. A la casella Interval, escriure l interval de cel les que contenen el valors i dels quals es vol saber el nombre de cel les en blanc.\n5 FUNCIÓ MODA La funció MODA retorna el valor que més es repeteix en un interval de cel les seleccionat. = MODA (nombre1; nombre2;...) nombre1; nombre2;...: és entre 1 i 30 arguments dels quals es vol calcular la moda. En el següent procés es detalla quins passos cal fer per tal d utilitzar aquesta funció: 1. Seleccionar la cel la on es vol obtenir el resultat i prémer la icona Auxiliar de 2. A l apartat Categoria de la funció, seleccionar Estadística i, a l apartat Funció, seleccionar la funció MODA. 4. A la casella Nombre1, escriure l interval de cel les del qual es vol retornar el valor més repetit i prémer el botó D acord.


Dia Gran del Barri Turó de Gardeny | TURÓ DE GARDENY | #FemBarriFemTuró\nDia Gran del Barri Turó de Gardeny\n4 de septiembre de 2016 administrador\tDeja un comentario\nAhir, 3 de setembre va ser el dia gran del nostre barri. Durant tot el dia els veïns i veïnes van poder gaudir de la Festa Major del Turó de Gardeny.\nCentenars de persones van participar dels actes celebrats al llarg del dia. A primera hora, i després de la lectura del Pregó de Festes, es va dur a terme el Primer Concurs de Truites del barri. Vuit concursants van lluitar per endur-se’n el primer premi; Una magnífica copa de campions. El concurs va estar molt disputat, i va ser Encarna López que amb la seva truita va delectar els paladars del jurat i dels assistents. A continuació més de vuitanta persones van participar en la Màster Class de Zumba que el grup zumbaire del barri va oferir als assistents. Per la tarda tingué lloc un concurs de cupcakes i de pastissos on 11 concursants es van disputar els tres primers llocs. I va ser Míriam López la guanyadora, Edgar Reche el subcampió i Aitana Roy la que se’m va dur el tercer trofeu. I Déu n’hi do quin nivell! Val a dir que tot estava deliciós.\nA les 18.00 es va inaugurar el I Torneig de Futbol Sala Turó de Gardeny. Quatre equips es van disputar el Trofeu i, després d’una final espartana, l’equip guanyador va ser The Gardeny International. Seguidament va tenir lloc una Màster Class de Tai-Txi, a càrrec del grup de Tai-Txi de l’Associació veïnal Turó de Gardeny. I per completar la jornada esportiva de la Festa Major es va celebrar el lliurament de trofeus, medalles i obsequis als guanyadors i participants del I Torneig de Futbol Sala Turó de Gardeny.\nFinalment, i com a conclusió de la Primera Festa Major els veïns i veïnes del barri vam poder gaudir d’una sardinada popular al Turó de gardeny, concretament a les dependències de la discoteca Summer Hill Nigth.\nPer tot això, volem agrair la gran col·laboració del veïnat del barri, dels comerços i de les institucions públiques i privades que des d’un primer moment ens han recolzat per poder dur a terme la nostra primera Festa Major. Menció especial al Café de ’Ordre del Temple. Agrair també l’assistència de la Tinent Alcalde del nostre Ajuntament, senyora Sara Mestres, al Vice-president de la FAVLL senyor Francesc Rosselló, als senyors regidors Cristina Simó i Rosa Maria Salmeron del grup municipal CiU, senyor José María Córdoba de C’s i senyors Joan Vilella i Oscar Guardiola del grup municipal PP. I el nostre sincer agraïment a la senyora M. Rosa , directora de l’ESC Magí Morera i Galícia i al Sr. Antoni Olona director de l’INS Castell dels Teplers.\nEntrada anteriorFestaMajor@ fotosEntrada siguienteRúa_carnestoltes@ vols forma part de la comissió organitzadora??


Bases i convocatòria per a la concessió de subvencions a escoles de música i educands d’associacions locals. Anualitat 2021. – Ajuntament de Petrer\n> Regidories > Cultura > Cultura - Anuncis > Bases i convocatòria per a la concessió de subvencions a escoles de música i educands d’associacions locals. Anualitat 2021.\nPublicada per Concejalía de Cultura el 4 novembre 2021 4 novembre 2021\nBases i convocatòria per a la concessió de subvencions a escoles de música i educands d'associacions locals. Anualitat 2021.\nLa Regidoria de Cultura i Patrimoni de l’Ajuntament de Petrer, dintre dels límits pressupostaris aprovats amb esta finalitat, anuncia la convocatòria de subvencions i ajudes econòmiques, de conformitat amb la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions, destinades a les escoles de música i educands d’associacions i entitats musicals sense ànim de lucre de Petrer, per a l’anualitat de 2021.\nL’Ajuntament de Petrer pretén contribuir al foment i difusió de la tradició musical popular valenciana, declarada Bé Immaterial de Rellevància Local per la Conselleria de Turisme, Cultura i Esport de la Generalitat Valenciana (de conformitat amb l’Ordre 1/2011, de 12 de juliol), materialitzada principalment per les societats musicals de la Comunitat Valenciana, a través de la presència i participació de les bandes de música en els actes festius i culturals que es desenvolupen en el municipi, reconeixent el seu paper dinamitzador com a agents cultural i col·lectius associatius fonamentals en la labor divulgativa i de promoció de l’educació musical entre la població en general i el desenvolupament de l’activitat sociocultural i festivomusical pròpia de la vida social i cultural de la localitat, per incentivar el desenvolupament del teixit associatiu cultural i musical a Petrer, especialment de la música de banda, així com altres manifestacions de música popular i tradicional, a través del suport a les escoles de música i educands de les associacions i entitats musicals sense ànim de lucre de la població.\nLa present convocatòria té per objecte establir les bases reguladores per a la concessió de subvencions i ajudes econòmiques a associacions i entitats musicals sense ànim de lucre de la població, amb la finalitat de promoure i donar suport al funcionament de les escoles de música i educands que fomenten l’ensenyament i pràctica de l’activitat musical en el municipi de Petrer.\nS’establixen els següents apartats i línies de subvenció, amb la seua corresponent dotació pressupostària:\n1.- Línia de subvenció 1: Funcionament de les escoles de música i educands.\nApartat 1.A: escoles de música i educands pertanyents a associacions o societats musicals federades, amb banda de música, amb una dotació pressupostària de 26.000,00 €.\nApartat 1.B: altres escoles de música i educats pertanyents a associacions o col·lectius de música tradicional o popular, amb una dotació pressupostària de 8.000,00 €.\n2.- Línia de subvenció 2: adquisició d’instruments musicals.\nApartat 2.A: adquisició d’instruments i accessoris musicals inventariables destinats a les escoles de música i educands pertanyents a associacions o societats musicals, amb una dotació pressupostària de 12.500,00 €.\n3.- Línia de subvenció 3: reforma i modernització de les instal·lacions i equipament de les escoles de música.\nApartat 3.A: obres de reforma i subministraments per a la millora, condicionament i modernització de les instal·lacions i locals socials de les escoles de música i educands pertanyents a associacions o societats musicals, amb una dotació pressupostària de 5.500,00 €.\nEstes subvencions es convoquen en règim de concurrència competitiva, d’acord amb els principis de publicitat, transparència, concurrència, objectivitat, igualtat i no discriminació, que regixen en la gestió d’ajudes i subvencions públiques, de conformitat amb el que s’establix en l’article 22 i següents de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions, i en el Reial Decret 887/2006, de 21 de juliol, pel qual s’aprova el Reglament de la Llei 38/2003, i estan destinades a cofinançar les despeses derivades del funcionament propi de les escoles de música i educands, durant el curs acadèmic 2020-2021, entre l’1 de setembre de 2020 i el 31 d’agost de 2021, atenent els següents conceptes subvencionables:\na) Despeses de contractació del personal docent i auxiliar de les escoles de música i educands (salaris, assegurances socials, assessoria, assegurances de responsabilitat civil i accidents, etc.).\nb) Adquisició de materials didàctics, xicotetes reparacions d’instruments i despeses derivades de la compra de béns fungibles necessaris per a impartir les classes docents.\nc) Activitats de formació, promoció i difusió musical (audicions, festivals, concursos, conferències, cursos i tallers, etc.) que es desenvolupen a Petrer i complementen o enriquisquen l’oferta sociocultural municipal.\nd) Despeses de manteniment, lloguer, serveis i subministraments de la seu o local de l’associació destinats al funcionament propi de les escoles de música i educands.\na) Adquisició d’instruments i accessoris musicals inventariables destinats al funcionament propi de les escoles de música i educands pertanyents a associacions o societats musicals.\na) Obres de reforma i subministraments per a la millora, condicionament i modernització de les instal·lacions i locals socials de les escoles de música i educands pertanyents a associacions o societats musicals.\nAixí mateix, s’establix que queden exclosos de la present convocatòria les activitats i despeses relacionades seguidament:\na) Activitats realitzades amb ànim de lucre.\nb) Activitats que no tinguen una marcada finalitat cultural.\nc) Activitats docents previstes en programes d’ensenyament reglat.\nd) Activitats que promoguen o justifiquen qualsevol forma de discriminació per raó de raça, sexe, religió, o qualsevol altra que atempte contra els drets fonamentals de la persona.\ne) Aquelles que fomenten o puguen incitar, directament o indirectament, a l’ús de drogues, alcohol o tabac, o que realitzen apologia del consum d’estes.\nf) Despeses derivades de la compra de material d’oficina (folis, bolígrafs, carpetes, CD, DVD, cartutxos de tinta, etc.), així com la reparació dels equips informàtics.\ng) Despeses de viatges, dietes i desplaçaments, així com despeses de representació i sumptuaris.\nh) Despeses financeres, impostos i taxes de qualsevol administració pública, exceptuant l’IVA que no siga susceptible de recuperació o compensació (art. 31 Llei 38/2003).\ni) Adquisició de mobiliari, fotocopiadores, equips informàtics i audiovisuals.\nLa quantia total màxima de les ajudes incloses en esta convocatòria ascendix a 52.000,00 €. Les ajudes per al funcionament de les escoles de música i educands (línia de subvenció 1) s’imputaran al crèdit pressupostari disponible en l’aplicació pressupostària 334-483.00, denominada “Subvencions d’Activitats de Cultura”, del pressupost general de l’Ajuntament de Petrer, per una quantia màxima de 34.000,00 €, mentre que les ajudes per a l’adquisició d’instruments musicals (línia de subvenció 2) i la reforma i modernització de les instal·lacions i equipament de les escoles de música (línia de subvenció 3) s’imputaran al crèdit pressupostari disponible en l’aplicació pressupostària 334-780.00, denominada “Subvencions d’Inversions de Cultura”, del pressupost municipal vigent, per una quantia màxima de 18.000,00 €. No obstant això, l’autorització d’esta despesa queda supeditada a l’aprovació del crèdit corresponent en el pressupost municipal de l’exercici 2021 i sense perjudici dels reajustaments que puguen produir-se.\nPodran ser beneficiaris d’estes subvencions les entitats o associacions musicals locals, sense ànim de lucre, la finalitat de les quals siga la divulgació i promoció cultural de la música, o realitzen activitats d’ensenyament no reglat, que porten a terme activitats o projectes que complisquen amb el que es preveu en la base primera i incidisquen directament en la població de Petrer, i a més complisquen els següents requisits:\na) En el cas d’associacions, trobar-se legalment constituïdes i inscrites amb anterioritat a la data de publicació de la present convocatòria, en el Registre Municipal d’Associacions de l’Ajuntament de Petrer.\nb) Trobar-se al corrent del compliment de les obligacions tributàries amb l’Ajuntament de Petrer i l’Agència Estatal d’Administració Tributària, així com també amb la Seguretat Social i amb les obligacions per reintegrament de subvencions atorgades per l’Ajuntament, si escau.\nc) Haver justificat correctament, amb anterioritat a la finalització del termini de presentació de sol·licituds, qualsevol subvenció anteriorment atorgada per l’Ajuntament de Petrer, excepte en aquells casos en què no haja finalitzat el corresponent termini de justificació.\nd) Les altres previstes en l’article 13 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions.\nTERCERA.- PRESENTACIÓ DE SOL·LICITUDS I DOCUMENTACIÓ JUSTIFICATIVA\nTotes les sol·licituds es presentaran per via telemàtica a través del registre electrònic accessible des de la seu electrònica municipal (des de la URL: https://petrer.es); per a això l’entitat o el seu representant haurà de disposar de qualsevol dels certificats o les signatures electròniques que admet esta aplicació, i es dirigiran a la Sra. Alcaldessa-Presidenta de l’Ajuntament de Petrer.\nLes sol·licituds s’ajustaran al model annex 1 “Sol·licitud de subvenció” degudament omplit i acompanyat de la següent documentació:\na) Si el sol·licitant és persona jurídica, haurà d’aportar, llevat que hagen sigut presentats amb anterioritat, i no hagen experimentat variació, els següents documents:\nEscriptura o document públic de constitució i estatuts de l’entitat inscrits en el registre oficial corresponent.\nDocumentació que acredite la representació que té el signant de la sol·licitud, per a actuar en nom de l’entitat amb poder suficient.\nb) Annex 2 “Projecte o activitat a subvencionar”: Memòria explicativa i detallada del projecte o activitat realitzada, incloent a més l’exprés esment dels resultats obtinguts i les observacions que es consideren convenients, així com del detall de despeses i ingressos (inclosos els recursos propis), a part de la subvenció d’ Ajuntament, que financen l’activitat subvencionada o, si és el cas, una declaració d’inexistència d’altres recursos destinats al mateix fi, subscrita pel representant legal de l’entitat beneficiària. Ha d’acompanyar-se d’un exemplar de tots els materials publicitaris produïts en la realització del programa o, en defecte d’això, reportatge fotogràfic de les activitats realitzades, amb la finalitat de verificar, entre altres aspectes, el caràcter públic del seu finançament.\nS’inclourà, a més, l’annex 2.1 “Certificat d’activitats de l’entitat”, detallant els següents aspectes: programes d’aprenentatge oferits, dades de matriculació d’alumnes, activitats culturals i formatives desenvolupades, adquisició d’instruments, despeses de manteniment i subministraments de la seu o local de l’associació, etc., i qualsevol altra informació o documentació addicional que reculla els factors o aspectes indicats en la base cinquena per a la seua valoració.\nc) Annex 3 “Alta i manteniment de tercers” amb les dades bancàries per a l’ingrés de la subvenció, adjuntant la documentació que corresponga segons l’indicat en l’apartat “Documentació adjunta”. No serà necessària la seua presentació quan esta documentació haja sigut presentada amb anterioritat i no haja experimentat variació, si bé en este cas hauran d’indicar expressament esta circumstància adjuntant un escrit signat en què es confirme el número del compte bancari i la convocatòria per a la qual es va presentar.\nd) Certificats d’estar al corrent de les seues obligacions tributàries i davant de la Seguretat Social, en cas de no autoritzar l’Ajuntament a obtindre eixa informació.\ne) Annex 5 “Compte justificatiu de la despesa realitzada relativa a la subvenció o ajuda concedida”. S’haurà de presentar un model de compte justificatiu per cadascuna de les activitats o línies per a les quals se sol·licita subvenció. A este model s’adjuntaran les factures justificatives de les despeses realitzades per a dur a terme l’activitat objecte de subvenció, expedides a nom de l’entitat sol·licitant, on haurà de constar el lloc i la data d’expedició (únicament podrà estar compresa entre l’inici del període d’execució i el final del període de justificació, és a dir, entre l’1 de setembre de 2020 i la data límit de presentació de sol·licituds i documentació justificativa de la present convocatòria de subvencions), núm. de factura, descripció detallada, quantitat i preu, nom o raó social de l’expedidor i NIF o CIF d’este, amb els justificants d’haver-se pagat (còpia de la transferència o de l’extracte bancari on figure el càrrec del pagament).\nCada factura i el seu corresponent justificant de pagament s’identificaran amb el mateix número d’ordre que consta en el compte justificatiu. Les factures d’imports inferiors a 1.000,00 € que s’hagen pagat en metàl·lic hauran de portar acompanyat el tiquet de caixa o un justificant de pagament. En cas de no ser possible, podran presentar un rebut signat i segellat per l’expedidor de la factura o usar el model annex 6 “Justificant de pagament en metàl·lic de factura de subvenció o ajuda concedida”.\nEs farà constar en este annex que les factures presentades són fidel reflex de les originals i no podran haver sigut presentades amb anterioritat com a justificants de cap altra subvenció. En el cas que les factures hagueren sigut utilitzades per a l’obtenció d’altres subvencions o ajudes, el beneficiari haurà de presentar-les estampillades, indicant la seua part o percentatge que ha servit per a obtindre-les. Excepcionalment, quan la rellevància del document en el procediment ho exigisca o existisquen dubtes derivats de la qualitat de la còpia, l’Ajuntament de Petrer podrà sol·licitar de manera motivada l’acarament de les còpies aportades pel beneficiari, per a la qual cosa podrà requerir l’exhibició del document o de la informació original.\nf) Annex 8 “Declaració responsable per a la concessió de subvencions”.\nEn cas de no presentar esta documentació o ser incompleta es requerirà a l’associació o entitat perquè, en el termini màxim de deu dies hàbils, esmene la falta o presente la documentació corresponent, i s’advertix que, en cas de no fer-ho en el termini indicat, es considerarà que desistix de la seua petició i esta s’arxivarà.\nQUARTA.- TERMINI DE PRESENTACIÓ I JUSTIFICACIÓ\nEl termini de presentació de les sol·licituds serà de deu dies naturals a comptar des de l’endemà de la publicació de l’extracte d’esta convocatòria en el Butlletí Oficial de la Província d’Alacant, el text complet de la qual es pot consultar en la Base de Dades Nacional de Subvencions.\nQUINTA.- COMISSIÓ AVALUADORA I CRITERIS DE VALORACIÓ DE SOL·LICITUDS\nLa Comissió Avaluadora serà l’encarregada d’interpretar les presents bases, valorar la documentació presentada i elevar a l’òrgan competent la proposta provisional de resolució, que contindrà una relació dels sol·licitants per als quals es proposa la concessió de la subvenció i la seua quantia, així com d’aquells per als que es proposa la denegació o el desistiment.\nEsta comissió, que ajustarà la seua composició i el seu funcionament al que es preveu en la legislació vigent, estarà constituïda per:\na) El/la regidor/a delegat/a de Cultura i Patrimoni de l’Ajuntament de Petrer.\nb) Un/a tècnic/a de la Regidoria de Cultura i Patrimoni, que actuarà com a secretari/ària, amb veu, però sense vot.\nc) Un/a representant de cada partit polític amb representació municipal, amb vot ponderat en funció de la seua representativitat en el Ple de la corporació.\nEn la valoració de les sol·licituds es tindran en compte, amb caràcter general, tant per a concedir la subvenció com per a determinar la quantia d’esta, els següents factors, així com la seua corresponent ponderació:\na) Nombre de professors i/o hores de classe anuals impartides (50%).\nb) Nombre d’alumnes matriculats (40%).\nc) Programa d’activitats de formació, promoció i difusió musical, indicant tipus d’esdeveniment, objectius, data de realització, pressupost del projecte o cost de l’activitat subvencionada realitzada, nombre de participants, públic al qual va dirigit i repercussió i impacte social en el municipi (10%).\na) Import econòmic destinat a l’adquisició d’instruments i accessoris musicals inventariables destinats al funcionament propi de les escoles de música i educands pertanyents a associacions o societats musicals.\na) Import econòmic destinat a les obres de reforma i subministraments per a la millora, condicionament i modernització de les instal·lacions i locals socials de les escoles de música i educands pertanyents a associacions o societats musicals.\nLa dotació pressupostària consignada en les línies de subvenció 2 i 3 es prorratejaran entre les associacions i entitats sol·licitants que siguen beneficiàries de la subvenció, mitjançant procediment de concurrència competitiva, i es distribuirà percentualment esta quantitat en funció del cost de l’activitat subvencionada realitzada i presentada per cada entitat sol·licitant.\nNo obstant això, la Regidoria de Cultura i Patrimoni podrà realitzar d’ofici totes les actuacions que estime necessàries per a la determinació, coneixement i comprovació de les dades presentades en la documentació aportada amb les sol·licituds, i podrà aplicar un factor de reducció després de comprovar la veracitat de les dades aportades, en cas de no presentar la documentació justificativa exigida en les bases o en els impresos de sol·licitud.\nUna vegada valorades les sol·licituds que complisquen els requisits establits en la convocatòria, d’acord amb els criteris d’adjudicació i ponderació descrits en cada apartat o línia de subvenció, les quantitats sobrants, si n’hi haguera, es repartiran fins a esgotar la totalitat de la quantia màxima prevista en la base primera, de forma prorratejada entre tots els beneficiaris, utilitzant els mateixos criteris d’adjudicació i ponderació, sempre que la quantitat concedida no supere la quantia justificada pels beneficiaris.\nSISENA.- PROCEDIMENT DE CONCESSIÓ\nLa instrucció i ordenació del procediment d’esta subvenció correspon a la Regidoria de Cultura i Patrimoni, que realitzarà d’ofici totes les actuacions que estime necessàries per a la determinació, coneixement i comprovació de les dades en virtut dels quals ha de formular-se la proposta de resolució.\nUna vegada avaluades les sol·licituds, la Comissió Avaluadora haurà d’emetre un informe en el qual es concrete el resultat de l’avaluació efectuada.\nLa Regidoria de Cultura i Patrimoni, a la vista de l’expedient i de l’informe de la Comissió Avaluadora, formularà l’informe-proposta de resolució provisional, degudament motivat, que serà objecte de publicació a través d’anunci en el Tauler d’edictes d’este Ajuntament i en la pàgina web municipal, tenint estes publicacions el caràcter de notificació. Es concedirà un termini de deu dies hàbils a partir de l’endemà de la publicació per a presentar al·legacions. Si no es presentaren al·legacions pels sol·licitants en este termini, l’informe-proposta de subvenció provisional s’entendrà acceptat.\nExaminades les al·legacions adduïdes, si és el cas, pels interessats, formularà la Regidoria de Cultura i Patrimoni un informe-proposta de resolució definitiu, que haurà d’expressar el sol·licitant o la relació de sol·licitants per als quals es proposa la concessió de la subvenció, i la seua quantia, especificant la seua avaluació i els criteris de valoració seguits per a efectuar-la, així com la desestimació de la resta de sol·licituds i la seua causa.\nEls informes-proposta de resolució provisional i definitiva no creen cap dret a favor del beneficiari proposat davant de l’Ajuntament de Petrer, mentre no se li haja notificat la resolució de la concessió.\nL’òrgan competent per a la resolució del procediment de concessió de la subvenció és la Junta de Govern Local. Esta, a la vista de l’informe-proposta de resolució formulada per la Regidoria de Cultura i Patrimoni, i basada en l’informe emés per la Comissió Avaluadora, adoptarà, abans del 30 de desembre de 2021, l’acord relatiu a la concessió, al reconeixement de l’obligació i a l’ordenació del pagament de la subvenció que estime pertinent, i el publicarà en el tauler d’edictes d’este Ajuntament i en la Base de Dades Nacional de Subvencions, així com en la pàgina web municipal. Si en este termini màxim no s’haguera dictat ni publicat cap resolució expressa resolució expressa, els sol·licitants podran entendre desestimades les sol·licituds, de conformitat amb el que es preveu en l’article 25 de la Llei 39/2015, d’1 d’octubre, del Procediment Administratiu Comú de les Administracions Públiques. La publicació en el Tauler d’edictes de l’Ajuntament de Petrer substituirà la notificació individual de la resolució, d’acord amb el que es preveu en l’article 45.1.b de la Llei 39/2015, d’1 d’octubre, del Procediment Administratiu Comú de les Administracions Públiques.\nL’import de la subvenció concedida en cap cas podrà ser de tal quantia que, aïlladament o en concurrència amb altres subvencions, ajudes, ingressos o recursos obtinguts pel beneficiari, supere el cost de l’activitat subvencionada, i s’haurà de comprometre el beneficiari a aportar la part restant per a la realització del projecte.\nLes subvencions concedides per la Regidoria de Cultura i Patrimoni seran compatibles amb altres ajudes per a la mateixa finalitat atorgades per l’Administració o qualsevol altra entitat pública o privada.\nLa resolució del procediment posarà fi a la via administrativa, i es podrà interposar contra esta un recurs potestatiu de reposició en el termini d’un mes, davant el mateix òrgan que haja dictat la resolució o bé recórrer directament davant l’ordre jurisdiccional contenciós administratiu en la forma i terminis previstos en la llei reguladora d’esta jurisdicció.\nSETENA.- OBLIGACIONS DEL BENEFICIARI\nEls beneficiaris s’obliguen a complir les següents obligacions:\na) Realitzar l’activitat íntegrament durant el curs acadèmic 2020-2021, en el període comprés de l’1 de setembre de 2020 al 31 d’agost de 2021.\nb) Justificar la despesa de la subvenció d’acord amb la documentació i els terminis previstos en les bases tercera i quarta.\nc) Facilitar els documents i informació que pogueren requerir-se per la Regidoria de Cultura i Patrimoni, la Comissió Avaluadora, els departaments d’Intervenció i Tresoreria municipals i del Tribunal de Comptes, amb la finalitat de supervisar la subvenció atorgada.\nd) Comunicar a la Regidoria de Cultura i Patrimoni qualsevol modificació del projecte objecte de subvenció, i en esta cas, esta, amb l’informe previ de la Comissió Avaluadora, resoldrà sobre l’adequació o no de les modificacions amb el projecte original, així com sobre el manteniment o denegació de la subvenció.\ne) Comunicar urgentment a l’Ajuntament de Petrer l’obtenció d’ajudes o subvencions per a la mateixa finalitat procedents de qualsevol Administració o entitat pública o privada.\nf) Fer constar en la publicitat i en la informació de l’activitat a desenvolupar que en esta col·labora l’Ajuntament de Petrer, així com instal·lar de manera permanent a l’escola de música o seu de l’associació o entitat beneficiària una placa o cartell amb la informació de la línia de subvenció concedida, reproduint sempre ben visible i en lloc destacat l’escut municipal al costat de la següent llegenda: “Col·labora: Regidoria de Cultura i Patrimoni – Ajuntament de Petrer”.\ng) Destinar els béns inventariables adquirits o rehabilitats al concret per al qual es va concedir la subvenció, durant un període que no serà inferior a dos anys en el cas de l’adquisició d’instruments i de cinc anys en el supòsit de construcció, rehabilitació i millora de béns inscriptibles en registre públic, referit a les instal·lacions i equipament de les escoles de música o seu de les associacions o entitats beneficiàries.\nh) Respectar i tenir en compte l’art. 29,7 de la Llei 38/2003 de 17 de novembre, General de Subvencions.\ni) Complir amb la resta d’obligacions previstes en l’article 14 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions.\nL’incompliment de les obligacions pels beneficiaris suposarà la pèrdua del dret a rebre la subvenció i l’obligació de reintegrar les quantitats percebudes.\nOCTAVA.- REVISIÓ I REINTEGRAMENT DE LA SUBVENCIÓ\nLa concessió de la subvenció podrà ser revisada, de conformitat amb el que es disposa en els articles 5.1 i 24 de l’Ordenança General de Subvencions, minorant la subvenció o deixant-la sense efecte.\nTota alteració de les condicions i requisits tinguts en compte per a la concessió de la subvenció podrà donar lloc a la modificació de la resolució de concessió i, si escau, a la pèrdua del dret al cobrament total o parcial de la subvenció o a la revocació de la resolució de concessió, així com el reintegrament de les quantitats percebudes en els termes establits per l’article 37 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions.\nQuan la despesa justificada fora inferior a l’import de la subvenció concedida, no hi haurà obligació de reintegrament, sinó minoració de la subvenció inicialment concedida, fins al límit de les despeses efectivament justificades, si bé, en cap cas, l’import dels fons rebuts podrà superar aïlladament, o en concurrència amb altres subvencions, ajudes, ingressos o recursos, el cost de l’activitat subvencionada.\nEn tot cas, el reintegrament de la subvenció es regirà d’acord amb el que es disposa en el títol II de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions, i el títol III de l’Ordenança General de Subvencions.\nNOVENA.- PROTECCIÓ DE DADES DE CARÀCTER PERSONAL\nLa informació sobre els tractaments de dades de caràcter personal, sobre la base de la legislació vigent en esta matèria (Reglament (UE) 2016/679 del Parlament Europeu i del Consell, de 27 d’abril de 2016 i Llei Orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de Protecció de Dades Personals i Garantia dels Drets Digitals) es troba recollida en l’annex 7 d’estes bases. Totes les persones i representants de les entitats sol·licitants han de llegir esta informació.\nLa presentació de sol·licituds implica l’acceptació expressa i formal dels termes d’esta convocatòria.\nL’acceptació de les presents bases per part del beneficiari d’una subvenció implicarà específicament el seu consentiment perquè l’Ajuntament de Petrer, en qualsevol moment de la tramitació del procediment administratiu de concessió de la subvenció previ a la fase de la realització del pagament, comprove els deutes que tinga este beneficiari pendents amb esta entitat local en període voluntari de pagament, i procedisca, d’ofici, a compensar-les amb la subvenció concedida.\nLes incidències no previstes expressament en les presents bases seran resoltes per la Comissió Avaluadora en el procés de selecció i valoració de les sol·licituds formulades, atenint-se al que es disposa en la Llei 38/2003, de 17 de novembre, General de Subvencions, d’aplicació amb caràcter supletori, així com en el Reial Decret 887/2006, de 21 de juliol, pel qual s’aprova el reglament d’esta llei.\nLa falsedat en les dades aportades, tant en la sol·licitud com en la justificació de la subvenció, serà motiu suficient per a la pèrdua del dret a rebre la subvenció.\nLes bases íntegres d’esta convocatòria, així com els seus corresponents annexos, podran consultar-se en l’Oficina de la Regidoria de Cultura i Patrimoni del Centre Cultural “Espai Blanc”, carrer Luis Chorro, núm. 7 de Petrer, i en la secció de Cultura de la pàgina web de l’Ajuntament de Petrer (www.petrer.es)”.


La isla de los Sauces y el antiguo campo de aviación de Celrà - Senderismo autoguiado\nLa isla de los Sauces y el antiguo campo de aviación de Celrà\nAquesta ruta discorre per la plana del Ter i ens descobreix des de la frondositat dels boscos de ribera fins a les restes del camp d’aviació republicà que es va construir per la Guerra Civil.\nAquest itinerari discorre per la plana del Ter i ens descobreix des de la frondositat dels boscos de ribera fins a les restes del camp d’aviació republicà que es va construir per la Guerra Civil.\nA banda del valor natural de les ribes del riu, veurem com les plantacions de pollancres i els vivers per arbres de jardineria donen personalitat a aquet paisatge fèrtil de plana. Masos, arbres monumentals, regadius, recs, la cabalosa sèquia Vinyals, els antics refugis antiaeris i les vistes cap a les Gavarres fan d'aquest accessible itinerari una opció molt interessant per a tota mena de públics.\nQue ver en: La isla de los Sauces y el antiguo campo de aviación de Celrà\nVistas del Ter\nEl Ter és un riu que neix a Ulldeter a uns 2.400 metres d'altitud. Transcorre per les comarques del Ripollès, Osona, Selva, Gironès i Baix Empordà, fins a desembocar a la mar Mediterrània a l...\nIsla de los Sauces\nEns endinsem a l’illa dels Salzes, un bon exemple de bosc de ribera. Anireu trobant plafons informatius, adaptats també per a invidents, explicatius de la seva fauna i flora. Àlbers, freixes de...\nNoguera y Fresno de Can Noguer\nAquests freixes de mida grossa que trobem a la vora dels masos eren usats com a zona d’ombra pel bestiar. La fusta del freixe s’emprava en la construcció de mànecs d’eina i peces pels carros.\nHem entrat en el perímetre que ocupava l’antic camp d’aviació de Celrà, que a partir d’ara anirem resseguint. La construcció del camp s’inicia a finals de 1936 i va ser militarment operatiu fins al...\nPer la seva importància, el camp va ser bombardejat fins en 10 ocasions. A l’any 1940 es retornà els terrenys als seus antics propietaris. De totes les edificacions originals en resten 7 refugis...\nLa Canova-Refugio de la Canova\nAquest mas també va ser reforçat estructuralment per resistir els bombardejos i tenia funcions d’allotjament dels comandaments i els pilots del camp.\nAlzina reclamadora. Les alzines reclamadores eren arbres que es tenien expressament per atrapar tords. L’arbre es podava obrint finestres en el fullatge de la capçada on es posava besc, una...\nLa sèquia Vinyals té els orígens en les concessions atorgades pel Reial Patrimoni a Mateu Viñals de Flaçà per a l’aprofitament de les aigües del riu Ter. La primera, del 1748, permetia usos...\nQué hacer: La isla de los Sauces y el antiguo campo de aviación de Celrà\nProducto local 23/03/2018\nOcio activo 02/12/2014\nDónde comer 02/12/2014


El Bisbal Bàsquet present a la Fira 1810 de La Bisbal – CE BISBAL BÀSQUET\nDeu integrants dels equips Séniors del club, masculí i femení, participaran en la recreació dels fets de “La Guerra del Francès” a La Bisbal.\nEls jugadors i jugadores del Bisbal Bàsquet que ja van participar en un assaig de la recreació dels fets a La Bisbal de 1810, en motiu de la Fira Històrica que organitza la ciutat, prendran part avui a les 13:00h de l’últim assaig i a les 17:30h de la representació.\nEls jugadors del Bisbal Bàsquet recrearan aquesta escena\nL’Àrea de Promoció Econòmica i de la Ciutat, que és l’organisme que promou i oorganitza aquesta fira es va posar en contacte amb la Junta Directiva del Bisbal Bàsquet per trobar una desena de persones disposades a fer d’extres en la representació que es durà a terme a la Fira. Diversos jugadors i jugadores dels equips séniors del club representaran els somatents i doldats francesos en l’escenificació.\nEls fets a La Bisbal el 1810\nvan tenir lloc durant l’any 1810 quan el país estava ocupat pels exèrcits de Napoleó. El fet històric va tenir lloc exactament el 14 de setembre de 1810 quan el general O’Donnell va derrotar les tropes franceses del general Schwartz a la població bisbalenca, acte bèl•lic que va tenir una importància cabdal en aquells moments. Aquests fets van ser immortalitzats pel pintor Bartomeu Ribó en un quadre, que actualment està exposat a l’Ajuntament i que serveix com a punt de partida per a la recreació històrica que s’ha previst pel dissabte 3 d’abril.\nL’Ajuntament de la Bisbal d’Empordà ha contractat l’empresa Artístic Events per desenvolupar el guió teatralitzat de la batalla, i també la seva interpretació per part d’actors professionals. Els dos escenaris principals de l’acció seran el Pont Vell i el Castell Palau de la Bisbal.\nLa Fira i actes paral·lels\nParal•lelament, i durant els dies 3 i 4 d’abril, a la plaça del Castell hi haurà un mercat del s.XIX amb parades a l’estil de l’època i tot un seguit d’activitats d’animació, tant per adults com per als infants.\nEls sectors econòmics de la població, especialment els sectors comercials, col•laboraran en aquesta commemoració realitzant activitats comercials vinculades amb la Guerra del Francès.\nIgualment, alguns dels restaurants de la ciutat han preparat diferents plats relacionats amb la Guerra del Francès que es podran degustar els dies de la fira històrica. En aquesta iniciativa hi participen el restaurant Castell d’Empordà, el restaurant Cipri, el restaurant Daró, el restaurant Divinum, el restaurant El Teatret, el restaurant El Toc, el restaurant l’Escut i el restaurant La Cantonada.\nTags:Castell de La Bisbal, Fira 1810 La Bisbal, Guerra del Francès a La Bisbal


La Universitat Politècnica de València acull des de este dilluns i fins al pròxim divendres 25 la segona edició de la Valencian Innovative Engineering Week (VIEW), que inclourà la competició universitària d’enginyeria EBEC (European BEST Engineering Competition), organitzada per BEST València (Board of European Students of Technology) i en la qual col·labora InnDEA València i la Càtedra Ciutat de València UPV.\nLa VIEW és un projecte nascut l’any passat i en el qual s’embarca BEST València. BEST és una associació internacional formada per més de 3.000 estudiants universitaris de carreres tecnològiques en 96 universitats de 33 països de tot Europa. A Espanya són sis les universitats en les quals està consolidada, entre altres, la Universitat Politècnica de València. Es tracta d’un punt de trobada per als i les estudiants amb la pròpia universitat, altres agrupacions i organitzacions sense ànim de lucre amb un important component tecnològic.\nL’associació d’estudiants BEST València organitza en la UPV la fase local d’esta competició des de fa sis anys, els últims dos en el marc de la setmana VIEW. Després de l’èxit de l’any passat, la segona edició de VIEW recollirà diferents activitats durant tota esta setmana, des de tallers, xarrades, networking fins a, un any més, la fase local de la competició universitària d’enginyeria EBEC, la més important en l’actualitat a Europa. Totes estes activitats són gratuïtes i de lliure inscripció per a tots els estudiants de la UPV.


La crisi grega dificulta l'Europa d'Hollande\nINESTABILITAT A LA UNIÓ EUROPEA\nGrècia s'encamina cap a un govern d'unitat que qüestiona l'austeritat imposada\nEl marge de maniobra de François Hollande es redueix. El nou president francès vol parlar de creixement en una UE que fa pinya per pressionar Grècia dient-li que no té més alternativa que l'austeritat.\nCARME COLOMINA BARCELONA. 11/05/2012 00:00\nCom si es tractés d'una maniobra coordinada per espantar Atenes, la Comissió Europea, el Banc Central Europeu i el govern alemany han advertit Grècia que no hi ha més alternativa que complir amb el rigor imposat per l'últim acord de rescat. Ahir al vespre, però, les negociacions polítiques liderades per l'exministre de finances socialista, Evànguelos Venizelos, s'acostaven cap a la formació d'un govern d'unitat grec que qüestionaria els compromisos firmats amb Brussel·les.\nEl líder del Pasok va aconseguir el suport de la petita formació Esquerra Democràtica, que, amb un 6% dels vots, estaria disposada a sumar-se a una coalició amb socialistes i conservadors de Nova Democràcia sempre que "es respecti el missatge de les eleccions" de diumenge passat. Per Fotis Kouvelis, líder de l'Esquerra Democràtica, això implica "mantenir Grècia dins l'euro i negociar una retirada progressiva dels compromisos" firmats amb la Unió Europea i el Fons Monetari Internacional, que han imposat un dolorós programa de retallades que no compta amb el suport de la majoria dels grecs. Haurien servit de ben poc les trucades telefòniques per advertir els líders polítics grecs que, segons fonts citades ahir per l'agència Reuters, haurien fet aquesta setmana el president de la Comissió Europea, José Manuel Durao Barroso, i el del Consell, Herman van Rompuy.\nPressió sobre Hollande\n"La situació política grega pot crear una pressió afegida sobre els nostres socis europeus que haurien de prendre en consideració les propostes de François Hollande en favor del creixement", reconeixia al diari Le Monde un membre del president electe francès.\nEn vista de la incertesa, Hollande ha accelerat la seva agenda europea. Ahir va ser el torn del president de l'Eurogrup, el primer ministre luxemburguès Jean-Claude Juncker, amb qui es va reunir a París a la recerca de suports per aquest viratge de les polítiques econòmiques europees en favor del creixement. Juncker "m'ha il·lustrat" sobre la crisi grega, reconeixia el nou cap d'estat francès. També es va confirmar que François Hollande viatjarà a Berlín el mateix dia de la seva investidura com a president. El dimarts 15 de maig a la tarda, la cancellera alemanya, Angela Merkel, l'espera per discutir, per primera vegada cara a cara, la reforma del pacte fiscal que el socialista francès va reclamar durant tota la campanya electoral. Merkel ja li va tornar a deixar clar ahir que no ho tindrà fàcil. La cancellera va refermar al Bundestag, el Parlament alemany, la seva negativa a flexibilitzar l'endeutament públic. "Un creixement a crèdit ens tornaria als inicis de la crisi; ni ho volem, ni ho farem", advertia arrencant els aplaudiments de la cambra.\nLa crisi política grega es torna a encomanar a Europa i tensa l'eix franco-alemany. "Angela Merkel s'aferra a les seves posicions -declarava ahir el portaveu del Partit Socialista francès, Benoit Hamon- però no pot anul·lar la voluntat del poble francès". Tot i això, Hollande visitarà la cancellera fins i tot abans de nomenar el seu govern.\nMerkel està en una setmana electoral crítica. Diumenge hi ha eleccions al land alemany més poblat, Rin del Nord - Westfàlia, ara en mans socialdemòcrates. Dimarts "ja no hi haurà eleccions regionals", ironitzava ahir l'ex primer ministre socialista Michel Rocard, i les relacions franco-alemanyes tornaran a "les posicions fermes habituals" prèvies a qualsevol compromís.


El món rural centra les activitats de la Mostra del Cinema Rural "Al nostre ritme" | comarquesnord\nEl món rural centra les activitats de la Mostra del Cinema Rural “Al nostre ritme”\nJosefa, l'última masovera de Vallibona, protagonitza el foto-mural\nTema: Cinema · Cultura · Inclou vídeo\nLa Mostra del Cinema Rural «Al nostre ritme», promou l’estima pel cinema, més reflexiu i independent, llunyà del cinema comercial i massiu. Totes les pel·lícules es projecten en versió original subtitulada i en acabar es realitza un col·loqui amb els membres de l’equip de rodatge, el directors o persones relacionades, però a més, aquest festival també compta amb activitats paral·leles relacionades amb el cinema i que serveixen per reflexionar sobre el món rural.\nEn aquesta vuitena edició es van programar un seguit d’activitats que iniciava amb la elaboració d’una de les imatges de l’exposició fotogràfica de Manel Bellver que va estar exposada al llarg del cap de setmana a la sala empedrada de l’Alberg de la Pastora.\nLa jornada continuava amb la Ruta fotogràfica organitzada per la fotògrafa Anna Soler. L’objectiu conéixer Vallibona i poder fotografiar el seu paisatge mitjançant una foto-instal·lació rural amb les imatges realitzades pels alumnes de l’any anterior.\nFinalment diumenge, al matí, els assistents a la mostra van poder gaudir d’un taller de foto seqüència. Un taller participatiu de creació d’històries amb foto seqüència dirigit per Soler.\nEn la cloenda es va poder gaudir una estona de l’actuació de la compositora, pianista i cantant Lu Rois en una atmosfera molt cinèfila i embriagadora.


HOAC-GOAC Barcelona-St. Feliu: La JOC i la HOAC davant la vaga general\nConsiderem que aquesta reforma, com d’altres anteriors, parteix d'un mal plantejament: pretén sotmetre els drets dels treballadors i treballadores a les exigències de l'economia, quan el just i 'humà és el contrari, ordenar el funcionament de l'economia des dels drets de les persones treballadores (*cf. Juan Pablo II, “Laborem Exercens”, 17; Concili Vaticà II, “Gaudium et spes”, 67). n altres paraules, com ens recorda el catecisme de l'Església (2425): “La regulació de l'economia únicament per la llei de mercat trenca la justícia social, perquè «existeixen nombroses necessitats humanes que no poden ser satisfetes pel mercat» (CA 34). Cal promoure una regulació raonable del ercat i de les iniciatives econòmiques, segons una justa jerarquia de valors i amb vista al bé comú.”\nCom sempre que es produeix una convocatòria de vaga, vam recordar que “La doctrina social reconeix la legitimitat de la vaga «quan constitueix un recurs inevitable, si no necessari per a obtenir un benefici proporcionat », després d'haver constatat la ineficàcia de totes les altres modalitats per a superar els conflictes. La vaga, una de les conquestes més costoses del moviment sindical, es pot definir com el rebuig col·lectiu i concertat, per part dels treballadors i les treballadores, a seguir desenvolupant les seves activitats, amb la finalitat d'obtenir, per mitjà de la pressió així realitzada sobre els patrons, sobre l'Estat i sobre l'opinió pública, millores en les seves condicions de treball i en la seva situació social. També la vaga, tot i que aparegui « com una espècie de ultimàtum », ha de ser sempre un mètode pacífic de reivindicació i de lluita pels propis drets; resulta « moralment inacceptable quan va acompanyada de violències o també quan es porta a terme en funció d'objectius no directament vinculats amb les condicions del treball o contraris al bé comú »” (*Compendio de la Doctrina Social de l'Església, 304). Entenem que la convocatòria de la vaga general està justificada en defensa dels drets de les persones i famílies treballadores, i és expressió de les legítimes funcions socials que corresponen als sindicats.\nMés enllà de la diversitat d'opinions que pugui existir sobre la convocatòria d'aquesta vaga general, ens preocupa la manera que alguns sectors socials i polítics pretenen deslegitimar l'acció dels sindicats. En aquest sentit volem manifestar el següent:\n1º.- L'objectiu que plantegen els sindicats amb la convocatòria de la Vaga General és legítim, i, a més, està expressament reconegut per la Constitució Espanyola com un dret fonamental de la ciutadania (art. 28).\n2º.- Aquest objectiu és també just: sempre és just reclamar diàleg social, negociació i recerca d'acords per a qualsevol decisió política, molt més si afecta a drets fonamentals de les persones, com la reforma laboral.\n3º.- El recurs a la vaga, que s’ha d'exercir amb prudència, responsabilitat i de forma pacífica, forma part de la normalitat d'un sistema democràtic. Això suposa, per part dels sindicats i dels treballadors desenvolupar comportaments pacífics, així com per part dels empresaris, no coaccionant aquests als seus treballadors per participar en la vaga ni prenent represàlies, en cap moment, contra ells. Cal, també, una actitud no violenta dels mitjans de comunicació social atenint-se a criteris d'objectivitat, justícia i veritat; la manipulació informativa és una agressió violenta que hem de rebutjar.\n4º.- Considerem que els sindicats necessiten millorar el seu funcionament i acció, especialment en l'organització i defensa dels sectors més empobrits i vulnerables. Però també reconeixem que ocupen de fet un paper fonamental en la defensa de la dignitat de les persones, amb el que realitzen una funció social essencial (tal com reconeix l'art. 7 de la Constitució Espanyola). Com part de l'Església en el món obrer i del treball volem recordar, a més, que la Doctrina Social de l'Església considera als sindicats un bé social: “són un element indispensable de la vida social (…) són un exponent de la lluita per la justícia social, pels justs drets dels homes del treball (…) un factor constructiu d'ordre social i de solidaritat” (“Laborem exercens”, 20). Per això, “les organitzacions indicals tenen el deure d’influir en el poder públic, amb vista a sensibilitzar-lo degudament sobre els problemes laborals i a comprometre'l a afavorir la realització dels drets dels treballadors” (Compendio e la Doctrina Social de l'Església, 307). Des d'aquesta perspectiva, Benedicto XVI ha insistit recentment que en l'actual situació, quan s'estan posant en perill drets onamentals de les persones i la solidaritat social, els sindicats són més necessaris que mai (cf. “Caritas in veritate”, 25).\nMadrid, 23 de març de 2012\nPER LA DEFENSA DELS DRETS DE LES DONES TREBALLADOR...