OpenERP. Simulant cas real - wikijoan\nOpenERP. Simulant cas real\n1 Nova Base de dades\n2 assentament d'obertura\n2.1 Despeses del notari\n2.2 Veure diaris i informes\n3 Comencem a vendre\n4 Esborrar una factura\n5 Còpia de seguretat de la base de dades (i restauració)\n6 Llibres diaris\n7 Models trimestrals: IVA 303; retencions 111\n7.1 Model 111: retencions\n7.2 Model 303: IVA\n8 Tancament del IVA\n9 Tancar un exercici i obrir el següent\n9.1 Realitzar una revisió general\n9.2 Inventari d'existències\n9.3 Amortizació dels actius\n9.4 Reclasificar saldos de las cuentas en función del vencimiento\n9.5 Ajustar otras cuentas que influyen sobre el resultado del ejercicio\n9.6 Calcular l'impost de societats\n9.7 Renumerar assentaments comptables\n9.8 Tancament de l'exercici\n10 Declaracions Informatives (Models 340, 347, 349)\n11 Remeses de rebuts (norma C19)\n12 Utilitzar un sol o varis diaris\n13 Integració amb comerç electrònic\n14 Operacions intra i extracomunitàries\nNova Base de dades\nPuc treballar amb múltiples bd, i així puc fer proves\ncreo una bd nova: openerp_0113\nLoad demonstration data: no\nVista estesa: si\nConfigureu les eines d'informes:\ndissenyador d'informes openoffice\nconstructor de consultes\nConfigurar l'aplicació de gestió de vendes: ho marco tot.\nara vaig a la instal.lació del\nopenerp_report_designer.zip (he de seleccionar el zip)\nConfigura l'aplicació de comptabilitat: no selecciono res.\ni ja ho tinc configurat.\nA periodes fiscals he de ficar trimestral.\nAra instal.laré la localització espanyola. Vaig a menú > administració > modul > actualitza llista mòduls. A part de l10n_es_pyme_account també tinc l10n_es_account_balance_report (que ja s'instal.la quan instal.lo el primer)\nMenú > comptabilitat > configuració comptes. Per crear el IVA del 21% he de duplicar (formulari > duplica) el IVA del 18%.\nEls impostos (com ara l'IVA) estan definits a Comptabilitat > Configuració > Comptabilitat financera > Impostos\nPer crear una base de dades mínima només cal ficar Facturació i Comptabilitat. Gestió de vendes i compres és per si vull fer descomptes, rappels,...\nPer repassar el tema de la comptabilitat, així ho vaig explicar als alumnes: Apunts_principis_comptabilitat Comença l'empresa, s'ha de crear un apunt d'obertura. És una SLU amb un capital inicial de 3050e.\nés diferent si es tracta de l'obertura d'una empresa, o de l'obertura d'un exercici fiscal d'una empresa que ja existeix.\nfecha\t\tcuenta\tdebe\thaber\n1/1/2013\tCAJA    3050\nara l'empresa ja té un capital de 3050\nFinalment on està més ben explicat:\n572 Bancos a 100  Cap.social\nes fa un ingrés al CC de l'empresa, i amb aquest assentament estem dient que aquest ingrés és el capital social de l'empresa, i ja podem treballar.\nMirem quins són els comptes que farem servir:\n572000\tBancos e instituciones de crédito c/c vista,\nBancos e instituciones de crédito c/c vista, euros\t57 Tesorería\tFinancieras\t0.0\t0.0\t0.0\tview\tJoanillo2 SLU\t€\n572000\tBancos e instituciones de crédito c/c vista\n572001\tCurrent\t572 Bancos e instituciones de crédito\n572002\tDeposit\t572 Bancos e instituciones de crédito c/c vista\n572003\tCash\t572 Bancos e instituciones de crédito c/c vista\nper tant ja tinc el compte que faré servir: 572000. Aquest compte estarà associat al CC del compte que hauré obert. Aquí és on es ficaran els 3050 euros inicials.\ncompte Capital: representa el valor econòmic de l'obligació que l'empresa ha contret amb el propietari per les aportacions d'aquest i pels beneficis que encara no ha retirat.\nEl capital està a la dreta, forma part del passiu, perquè és una obligació que l'empresa té amb l'empresari. Bancs està a l'esquerra perquè és un actiu, tenir diners al banc augmenta el patrimoni de l'empresa.\nVaig a apunts comptables > Formulari\nEn el diari fico GRAL (de moment totes les operacions les ficaré aquí)\nImportant: a Número d'assentament comptable no fico res, ja el ficarà per defecte quan es gravi l'assentament (abans m'ha deixat ficar-lo manualment i ha estat un problema, no he pogut desfer-ho). En l'assentament he d'anar afegint les línies de l'assentament.\nDespeses del notari\nAra he de ficar les despeses del notari. He de crear un proveïdor que serà el notari. Recordar que la referència no l'he de ficar jo, es fica interna quan es grava el registre. (he tingut problemes amb el NIF del notari, sembla ser que el prefix ha de ser el símbol del país, ES). Solució per treure ES:\nQuan fico el proveïdor hi ha vàries pestanyes. En la pestanya comptabilitat, a posició fiscal, puc definir que per defecte el notari ens farà una retenció del IRPF.\nAra representa que el notari ha emès una factura de proveïdor, he d'entrar la factura. Quan faig la factura he de ficar les línies de detall de la factura. En concret he de buscar a productes (serveis) el servei que he creat prèviament (serveis professionals). Important és apretar el botó Calcular impostos. De forma automàtica, i ho fa bé, es calcula els impostos associats a la nostra relació amb aquest proveïdor: l'IVA i la retenció del IRPF (he definit que aquest proveïdor està obligat a fer retencions del IRPF).\nAprovo la factura. Allò curiós del cas és que he hagut de ficar manualment l'import a partir del preu que està calculat correctament. Aquesta factura hauria de crear l'assentament directament, i hauré de mirar en els llibres comptables si s'ha fet bé.\nels comptes que intervenen són:\n100 servei que presta el notari\n+21 iva soportado\n-20 irpf (li retenen a ell, per tant jo no el pago)\nels 21 euros de iva és una quantitat de més que jo estic pagant, per tant em fa augmentar l'actiu, doncs és un dret que tinc sobre hisenda que me'ls hauran de tornar (o regularitzar)\nels 20 euros de irpf és una quantitat que l'hauria d'haver pagat i no l'estic pagant, és una obligació que tindré amb hisenda (i la idea és que es compensa amb les factures que jo faig als clients, i s'ha de regularitzar)\ndesprés hi ha altres impostos que ens cobra el notari: (impost de transmissions patrimonials i actes jurídics documentats)\n631 (6000) Otros tributos\n5720 Banco c/c\nAra vaig a fer la factura del proveïdor. Ara bé, abans de fer la factura, he de pensar en els conceptes que em cobrarà (serveis professionals). Serveis professionals és de fet un producte, i abans hauria d'organitzar els productes (o serveis) i les categories de productes.\nVaig a crear la categoria Serveis professionals.\nCompres > Productes > Productes. Vaig a formulari. Abans de crear el producte, em fixo en Categories de productes (el seu pare és tots els productes). Tant a compte d'ingressos com a compte de despeses poso 623000 Servicios de profesionales independientes.\nEl producte que creo és Serveis de notari. Desmarco pot ser venut. Mètode de proveïment: obtenir sota comanda.\nTot el tema de IVAs estan al 18%, i haurien d'estar al 21%. Això no m'ha de preocupar perquè estic utilitzant la versió 6.0, i en producció utilitzaré una versió més nova com la 6.1 o la 7.0 on això ja està solucionat.\nja he fet la factura (encara no l'he pagat). Per simplificar en la factura no he posat la retenció del irpf, ni tampoc una altra línia que és el impost de transmissions patrimonials. Aquesta factura encara no l'he pagat.\nAra puc anar a assentaments comptables i veure com s'ha creat aquest assentament. Miro com queda impresa la factura. Ara ja vaig a pagar la factura. Pago contra current, i miro l'assentament que s'ha creat.\nPer veure els diferents estats que té una factura:\nels comptes de 572 són:\nPer defecte, les factures que vull pagar amb CC estan a 572001\tCurrent en comptes de 572000\tBancos e instituciones de crédito c/c vista. Això és perquè per defecte el diari Current té associat aquest compte. Ho puc canviar a la configuració dels diaris: canvio en el diari Current el compte deure per defecte i compte haver per defecte.\nPer pagar un tribut com el ITPAJD es fa com es comenta a l'enllaç:\nAixí doncs, per pagar una factura d'aigua, que és més complicada, he de desglossar entre el que ens cobra la companyia, que carreguen l'IVA, i els impostos que es paguen, que tot i que els cobra la companyia s'han d'imputar a l'administració (suposo). Per tant, hi ha la factura de proveïdor (el que val l'aigua) i una altra entrada que no és factura i que va a tributs. Si un dia m'interessa saber que van junts, he de posar la mateixa referència, per exemple el número de factura. (una altra cosa és que l'impost de l'aigua s'ha d'imputar a Agbar amb 0% d'IVA, i aleshores ells ja ho regularitzen amb l'administració). Segur que per entrar factures més complexes com aquesta es pot fer una plantilla programada o similar...\nDe moment per fer la constitució de l'empresa he pagat 200 de notari i 150 de ITPAJD (també he pagat IVA i m'han retingut IRPF). Si vaig a l'informe de Pèrdues i guanys veure que de moment porto perduts 350, que és el que he gastat (el IVA i la retenció de IRPF no computen com a pèrdues i guanys, són impostos que s'han de pagar i regularitzar i que no entren en la situació econòmica de l'empresa).\nPer equilibrar aquestes pèrdues ara serà el moment de fer unes vendes.\nVeure diaris i informes\nAra també miro com s'han modificat els diaris i informes. Per exemple:\nresum de comptes. Per ex, puc veure que a Cuentas Financieras, és a dir al banc, em queden 3050-236=2814e\ntaula d'impostos. Servirà per fer la declaració del IVA.\nPagaments/cobraments realitzats. Veig els pagaments realitzats, i si n'hi ha, veig els deutes amb els meus proveïdors.\nComptabilitat > Informe > Taulell > Taulell de comptabilitat. Es veu informació comptable de forma gràfica. Veig els saldos en els diferens comptes. És l'anàlisi de la companyia.\nLLibre major. Es veu l'estat de tots els comtpes. La consulta triga una mica a generar-se (50 pàgines mínim)\nBalanç de sumes i saldos. Veig l'estat de tots els comptes. Per exemple, puc veure fàcilment el saldo que tinc en els comptes corrents.\nPèrdues i guanys. La idea és que a l'esquerra tinc els comptes del passiu, i a la dreta els comptes de l'actiu. La diferència entre un i altre és el que em diu si tinc pèrdues o guanys en el sentit comú. En aquest cas tinc 200 e de pèrdues netes, que en l'exemple és el que ha costat el notari.\nDiaris. És la impressió dels diferents diaris que tinc (que encara no entenc bé quan s'han d'escollir uns diaris o uns altres)\nDiari general. És el resum dels diferents diaris que hi ha configurats.\nAnalític. Llibre diari. Es poden veure tots els assentaments\nLlistat de factures\nFinalment faig una còpia de seguretat de la base de dades.\nComencem a vendre\nEl primer de tot és que necessito productes per vendre. Defineixo com a mínim una categoria de productes i uns quants productes en aquesta categoria. Per exemple, la categoria robots i uns quants robots.\nVendes > configuració > productes > categoria de productes.\nI creo tres productes:\nVendes > productes > productes. Creo el producte ROBOT#1. Desmarco pot ser comprat. 701000\tVentas de productos terminados en España\nPer crear ROBOT#2 el més ràpid és Formulari > duplica.\nAra necessito com a mínim un client:\nComtpabilitat > clients > clients. Per defecte no li he de fer retenció.\nAra ja faig una factura de client. Fico els dos productes que he creat, diverses unitats. M'he de fixar que el IVA el faci bé. Valido la factura, imprimeixo la factura per comprovar que tot està correcta, i clico sobre pagar (quan tinc constància de què el client ja ha pagat).\nAra ja puc veure en factures de client que està pagada. En quant a comptabilitat es creen dos assentaments. En el primer assentament estic convertint productes en clients (un dret sobre un client, que representa la factura encara no pagada). En el segon apunt estic convertint el client en CC (diners) (quan la factura ja està pagada). El resultat (sense tenir en compte l'IVA), és que augmenta l'actiu de diners i disminueix l'actiu de productes.\nAra torno a anar a l'informe de pèrdues i guanys. Fins ara tenia les despeses de constitució de la societat (notari), i estava en pèrdues. Després d'aquesta venda que he fet ara ja estic en benefici. Si es tanqués l'exercici aquí és sobre aquesta quantitat que s'hauria d'aplicar els impostos.\nEsborrar una factura\nVull eliminar una factura (i l'assentament comptable que ha generat. Encara no l'he pagat).\nhe instal.lat account-cancel\nPara poder borrar facturas, el diario al que asociemos los asientos contables debe tener activado la casilla PERMITIR CANCELACIÓN DE ASIENTOS.\nEfectivament he pogut esborrar l'assentament i la factura. El tema està en què no s'ha d'apretar el registre, sinó apretar el botó Cancelar.\nCòpia de seguretat de la base de dades (i restauració)\nAllò senzill que seria databases > backup database a mi no em funciona. Genera un fitxer buit.\npodem fer la còpia de base de dades en mode comanda:\n$ pg_dump -h localhost -p 5432 -U postgres -f openerp_0113.tar -F tar -O openerp_0113\n$ pg_dump -h localhost -p 5432 -U postgres openerp_0113 > openerp_0113.dmp\nEn aquest moment elimino la base de dades openerp_0113, o en crearé una altra sobre la qual restaurar-la.\nPer restaurar la base de dades, primer de tot hem de crear la base de dades: (no caldria si haguéssim fet el pg_dump amb l'opció -C. És important que sigui amb l'usuari joan i el template sembla ser que també és important.\n$ createdb -U joan -T template0 openerp_0113\ni ara restaurem la bd\n$ psql -h localhost -p 5432 -f /home/joan/openerp_270113.dmp -d openerp_0113 -q\nEn qualsevol cas, en producció serà important assegurar-se de què el procediment és correcte.\nPerquè s'utilitzen diversos llibres diaris? Avantatges?:\nModels trimestrals: IVA 303; retencions 111\nModel 111: retencions\nEl tema de les retencions no és tan trivial:\nEl primer que ha deCada trimestre s'ha de fer el tancament de l'IVA. En l'últim trimestre coincidirà amb el tancament de l'exercici.\nOpero normalment durant el trimestre, emitint factures de client i pagant factures de proveïdors. Els comptes de IVA suportat (472) i repercutit (477) tengan saldo diferent de 0. Això es pot veure a comptabilitat > resum > resum de comptes.\n472 IVA suportat saldo pendent: +36 477 IVA repercutit saldo pendent: -122,4\nTal com s'explica en l'enllaç:\ns'ha de fer un assentament contra Hacienda Pública, acreedor por IVA de manera que posaré els saldos de IVA repercutit i suportat a 0. Aleshores aquest compte de 4750 em dirà el que he de pagar a Hisenda (o el que me deurà Hisenda a mi):\nConcepto Debe Haber Hacienda Pública, IVA repercutido (477) 122,4 Hacienda Pública, acreedor por IVA (4750) 122,4\nHacienda Pública, IVA soportado (472) 36 Hacienda Pública, acreedor por IVA (4750) 36\nquedar clar és que les retencions es fan sobre les persones físiques (no les empreses) que exerceixen activitats professionals (no empresarials). És el pagador el que té l'obligació de retenir. Per exemple, en el cas de la factura del notari, jo empresa sóc el que pago i tinc l'obligació de què en la factura que m'emet inclogui la retenció que li faig a ell. Ell perd liquiditat en la factura, i jo pago menys diners dels que tocaria, i per tant tinc un deure amb Hisenda (i Hisenda té un deure amb el professional). Aquest deute es posa de manifest en el compte 4751.\nEl model 111 és un model que val tant per a les persones físiques com jurídiques.\n4751 Hacienda Pública, acreedor por retenciones practicadas.\nLas retenciones a los trabajadores se regularizaran trimestralmente a la cuenta 4751. Al cierre del ejercicio quedará el saldo de las retenciones a ingresar correspondientes al cuatro trimestre del año. Las cantidades retenidas a la empresa y pagos realizados por la misma a cuenta de impuestos se contabilizaran en la cuenta 473. Al final del ejercicio esta cuenta debe quedar con saldo cero porque se regulariza en el asiento del Impuesto de Sociedades.\nLes retencions me les poden practicar a mi (com ara el notari), o bé les practico jo amb les factures que faig (NO!!! les empreses no retenen, només les persones físiques!). Trimestralment s'ha de regularitzar amb el model 111. La idea és que les retencions que practico en les factures que em fan a mi (el notari) van al compte 4751 (Hacienda pública, acreedora por retenciones practicadas). En tancar el trimestre es passa al compte 473 (Hacienda Pública, retenciones y pagos a cuenta), i finalment es paga (o senzillament directament es paga).\nEstà ben explicat a:\nEl model 111 s'ha de presentar per Internet: https://www2.agenciatributaria.gob.es/es13/h/ie11110b.html?emp=G\nEl model 111 no fa diferència entre empresari, professional o societat. Les societats l'han de presentar perquè fan retencions als professionals (per exemple als notaris) (però ningú reté a les societats). El model 111 és per pagar a Hisenda el deute que hem contret amb ella pel fet d'haver fet retencions. Per tant, sempre sortirà a pagar (o 0 si en aquell trimestre no s'ha pagat cap factura amb retenció).\nPara no liarnos y siguiendo la idea de explicar lo más común, estarás obligad@ siempre que siendo empresario, profesional o sociedad, tengas empleados, o pagues alguna factura en la que se incluya un retención que disminuye su importe, estas retenciones suelen venir diferenciadas y siempre restan el importe bruto de la factura.\nEl model 111 és un model trimestral:\n1 Trimestre \t1 a 20 Abril\n2 Trimestre \t1 a 20 Julio\n3 Trimestre \t1 a 20 Octubre\n4 Trimestre \t1 a 20 Enero\ni es presenta telemàticament.\nEn el model 111, en el capítol II. Rendimientos de actividades económicas, he de posar l'import de les retencions , que sempre serà un valor positiu i que són les retencions que he fet als professional que m'han girat factures.\nEn el moment de pagar:\n(4751) a (572) CC\ni ja està. El model 111 no té res a veure amb l'Impost de Societats (IS), i no té res a veure per calcular el benefici de l'empresa.\nInstruccions per omplir el model 111:\ndins de la pàgina web d'AEAT, per accedir al model 111, el procés és:\nwww.aeat.es > Emrpesas y profesionales > Empresas > Obligaciones como retenedor > Retenciones a cuenta del IRPF > Presentar y consultar modelos retenciones IRPF > Modelo 111 Trámites > Presentación empresas. I ara entro en una pàgina segura. Encara que no pugui entrar en l'aplicatiu de presentació telemàtica, puc veure i imprimir el formulari.\nModel 303: IVA\nPer presentar telemàticament les declaracions:\nwww.aeat.es > Empresas y profesionales > Empresas > IVA > Puede tramitar > Presentar declaraciones del IVA > Modelo 303. Autoliquidación\nCada trimestre s'ha de fer el tancament de l'IVA. En l'últim trimestre coincidirà amb el tancament de l'exercici.\nOpero normalment durant el trimestre, emitint factures de client i pagant factures de proveïdors. Els comptes de IVA suportat (472) i repercutit (477) tindran saldo diferent de 0. Això es pot veure a comptabilitat > resum > resum de comptes.\n472 IVA suportat saldo pendent: +36\n477 IVA repercutit saldo pendent: -122,4\nConcepto                                   Debe \tHaber\nHacienda Pública, IVA repercutido (477)             122,4\nHacienda Pública, acreedor por IVA (4750) \t122,4\nHacienda Pública, IVA soportado (472) \t  \t 36\nHacienda Pública, acreedor por IVA (4750) \t       36\nEn el moment de fer l'autoliquidació és quan ho pago, i aleshores faré un assentament contra CC i així ja em queda el deute amb Hisenda saldat.\nTancament del IVA\ni ara el saldo del compte 4750 serà de -86,40 (Haber), i és el que hauré de pagar a Hisenda. Els saldos de 477 i 472 estan a 0. De moment, però, no ho pagaré.\nTancar un exercici i obrir el següent\nCom es fa amb OpenERP:\ni amb molt més detall, que és el que segueixo:\nRealitzar una revisió general\nTinc els comptes del IVA (472 i 477) amb saldo a 0.\nDe moment no es considera que l'empresa tingui existències.\nAmortizació dels actius\nDe moment no tinc en compte cap actiu a amortitzar (no hi ha cotxes, màquines cares,...). Si hi hagués un cotxe a nom de l'empresa, la idea és que cada any s'ha de considerar la pèrdua de valor que ha tingut el cotxe.\nReclasificar saldos de las cuentas en función del vencimiento\nDe moment res\nAjustar otras cuentas que influyen sobre el resultado del ejercicio\nCalcular l'impost de societats\nja coneixem el resultat comptable abans de l'impost de societats: Benefici net: 330 (comptabilitat > Informe > Informes legals > Informes comptables > Pèrdues i guanys) Balanç de situació: Balanç = 330\nAquest és el resultat comptable. Per saber la base imponible hi ha una sèrie d'ajustos, que pot dependre de la comunitat autònoma:\nBase imposable = resultat comptable +/- ajustos.\nPer calcular els ajustos s'ha de seguir el model 347 per fer la declaració de l'impost de societats. Imaginem que els ajustos = 0, i per tant la base imposable = balanç = 330. L'impost de societats serà el 20%: 330*0.2 = 66, i aquesta és la despesa per Impost sobre beneficis (630), que es regularitza en el compte de pèrdues i guanys (129).\nA partir de este momento vamos a calcular el gasto por impuesto sobre beneficios (630), que es una cuenta de gastos que se regulariza en la cuenta de Pérdidas y Ganancias (129), resultando el beneficio contable después de impuestos y también la cuota líquida del impuesto de sociedades, (4752) Hacienda Pública, acreedor por impuesto sobre sociedades, que es la cantidad que se paga a la Hacienda Pública y que no tiene por qué coincidir con el gasto por impuesto de sociedades. Sobre la cuota liquida del impuesto de sociedades (4752), hay que deducir los pagos que se hayan realizado durante el ejercicio (473) Hacienda Pública, retenciones y pagos a cuenta.\nAnem a veure-ho per parts.\nQuant als ajustos que s'han de fer en la base imposable, la idea és que poden haver-hi despeses (com ara una multa administrativa) que, tot i que són despeses a nivell comptable per saber el resultat de l'exercici de l'empresa, no s'han de comptar per saber la base imposable de l'impost.\nSi el resultat de la base imposable ha estat positiu (s'ha de pagar), l'assentament que s'haurà de fer serà:\n(630) Impost sobre beneficis   a     (4752) Hisenda Pública, acreedor per impost de societats\na     (473) Hisenda Pública, retencions i ingressos a compte\nPer tant, en el meu cas que no s'han fet ingressos a compte:\n(630) 66   a (4752) 66\nFixem-nos bé que el 630 és una despesa per a l'empresa, però aquesta no s'inclou per calcular el benefici de l'empresa (s'utilitza a posteriori).\nRenumerar assentaments comptables\nComptabilitat > Fi de periode > Renumera assentaments comptables.\nTancament de l'exercici\nComptabilitat > Fi de periode > Tanca un exercici fiscal\nAra estic fent proves a 27/01/2013. Vull simular que estic en el 2014 i ficaré la data a gener del 2014.\n$ sudo  date --set "2014-01-01 15:46"\n$ sudo hwclock --set --date="2014-01-01 15:46"\nEn el procés de tancament i obertura es creen tres assentaments:\nPèrdues i guanys 31/12/2013. Ara ja consta l'impost de societats 630000 (66e), i el resultat de l'exercici (1290000) és el benefici que ja sabia menys l'impost de societats: 330 - 66 = 264. Aquest assentament el puc fixar sense problemes.\nTancament de l'exercici 31/12/2013.\nObertura de l'exercici 01/01/2014. Aquests dos últims són iguals però amb els papers canviats. Començo l'exercici net, sense despeses ni ingressos. Hi ha el reflexe de quin és el capital social, què tinc els bancs, i els deutes que encara tinc (encara no he pagat l'IVA ni l'impost de societats, que són deutes que tinc amb l'administració).\nAra s'han de validar aquests assentaments. Amb el primer de pèrdues i guanys no hi ha problema.\nAra bé, el tancament de l'exercici i l'obertura de l'exercici estan desquadrats en 264e, que és el resultat de l'exercici. Entenc jo que per quadrar aquest assentament s'ha de decidir què fer amb el benefici net:\nReserva legal: 10 % del benefici net\nreserves estatutàries (si així ho diuen els estatuts)\nreserves voluntàries: el que un desitja per capitalitzar l'empresa\nImaginem que reparteixo els 264 e amb 30e (reserva legal) i 234 (dividends). Per acabar de quadrar l'assentament del tancament de l'exercici fiscal he d'afegir el 129 Resultado del ejercicio:\n129 resultado del ejercicio              264 (necessari per tal que quadri)\n129 resultado del ejercicio                       264\n5260000 Dividendo activo a pagar         234\n1120000 Reserva legal                    30\ni ara he de fer el mateix per a l'assentament d'obertura\nAprovo aquests dos últims assentaments, i ara ja puc començar a operar amb l'exercici 2014.\nAra encara falta Acabar de tancar l'exercici. Si anem a Comptabilitat > Fi de periode > Tancament d'exercici fiscals, veure que el tancament encara està en progrés. He de confirmar el Tancament, i ja està.\nDeclaracions Informatives (Models 340, 347, 349)\n(TBD) El model 349 té a veure amb les operacions intracomunitàries.\nRemeses de rebuts (norma C19)\nUtilitzar un sol o varis diaris\nPer defecte és una mica embolic utilitzar varis diaris. Però sembla ser que va bé. Una possibilitat que es comenta és que tots els diaris tinguin la seqüència comuna Account Journal, i això farà que tots els assentaments siguin sequencials i així s'està dins la legalitat espanyola.\nIntegració amb comerç electrònic\nOperacions intra i extracomunitàries\ncreat per Joan Quintana Compte, gener 2013\nObtingut de «http://wiki.joanillo.org/index.php?title=OpenERP._Simulant_cas_real&oldid=250264»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 28 gen 2013 a les 17:07.


El CN Terrassa de waterpolo rebrà demà el Canoe - Terrassa Informa!\nInici » Esports » Waterpolo » El CN Terrassa de waterpolo rebrà demà el Canoe\n29 Novembre 2013 a 16:00\nEl CN Terrassa de waterpolo rebrà demà el Canoe\nIntentaran aconseguir la sisena victòria consecutiva\nA la setena jornada de la Lliga Nacional de Waterpolo Divisió d’Honor el sènior masculí del CN Terrassa rebrà el Real Canoe NC demà a les 18h per intentar assolir la sisena victòria consecutiva. Els de Dani Nart són tercers, amb quinze punts, i rebran a casa els cinquens, amb deu punts.\nEl tècnic local haurà d’afrontar el partit sense Jordi Pérez, que arrossega molèsties a l’espatlla dreta. Ha comentat la dificultat del matx: “ens enfrontem a un contrincant de la zona alta de la taula. Serà, sens dubte un partit molt més exigent que els anteriors contra el Navarra i l’Helios”. Nart també ha comentat que s’haurà de pujar el nivell d’efectivitat, “no hem patit, però és evident que els xocs igualats es resolen sovint per detalls, de manera que haurem d’estar més encertats a l’hora de finalitzar els nostres atacs”.\nL’entrenador també ha comentat la perillositat del Canoe, que ha guanyat nou dels deu punts que té en encontres com a visitant, “aquest balanç és un toc més d’alerta”. També ha explicat que els jugadors del Canoe són “molt joves però amb molt talent, que han estat i són internacionals en categories inferiors” i és per això que Nart ha assenyalat que l’equip “capta els millors waterpolistes de fora de Catalunya”.\nL’equip de Javier Cáceres, segons ha dit el tècnic terrassenc, recull les qualitats típiques d’un equip madrileny: “el caràcter i l’esperit competitiu” i els ha descrit com un conjunt “molt ordenat, que compta amb diversos jugadors desequilibrants en la línia de dos metres tot i no ser boies específics”. Nart ha destacat tres noms propis: Alberto Barroso, canoner amb 21 dianes aquesta temporada; Mario García “l’ànima de l’equip, un waterpolista molt versàtil”; i Alejandro Bustos, de setze anys, que “té un paper determinant dins del grup”.\n#masculí #partit #waterpolo\nPrèvia del partit del CN Natació contra el CN Sant Andreu


BDBH – 05 MAIG 2020 | Nova Ràdio Lloret\nPodcast: Descarrega-te'l (Durada: 1:21:55 — 0.0KB)\nAquest dimarts us expliquem que els bars i restaurants poden reobrir per preparar menjar i que els clients el vagin a buscar. A partir d’aquesta setmana, s’autoritza la reobertura de bars i restaurants, entre altres locals i establiments, uns canvis corresponents a la fase zero del pla de desescalada del govern espanyol. Si ahir vam parlar de les botigues, avui ho fem del sector de la restauració. Els restaurants i bars poden obrir des d’aquest dilluns per preparar menjar i que els clients el vagin a buscar. Cal tenir en compte un seguit de mesures de prevenció contra la COVID-19, com les següents: el menjar cal demanar-lo abans per telèfon o per internet, així com una cita prèvia per recollir la comanda i evitar aglomeracions, a més només es permet l’entrada d’un sol client a l’interior del local. Pel que fa als elements de protecció, l’ús de mascareta no és obligatori, però sí recomanable. I també cal respectar una distància mínima de 2 metres a dins del local, que es pot reduir a un metre si hi ha barrera o altres elements de separació. Sobre aquesta qüestió, entrevistem Nino Gomez, president del sector de la restauració a Lloret de Mar, que inclou restaurants, bars i cafeteries.\nD’altra banda, avui expliquem que la comunitat Sikh de Lloret de Mar ofereix aliments de manera gratuïta per a tots aquells que ho necessitin, arran de la crisi provocada pel coronavirus.\nQui també ha fet una aportació solidària aquests dies és l’Associació Cultural de l’Índia. Han donat a Càritas diferents productes com làctics i verdures, per col·laborar i ajudar a totes les famílies que ho necessitin.\nDesprés entrevistem Enric Martinez. L’Agrupació de Defensa Forestal va trobar dies enrere un abocament de runes i escombraries en plena natura.\nA continuació, parlem amb José Luis Blanco. Des de la Sansi ha donat material valorat en més de 12.000 euros, que és el que hauria d’haver repartit entre els participants de les proves que ha hagut de suspendre per la pandèmia. Sabrem els detalls d’aquest gest solidari.\nTambé anunciem que la discoteca Tropics és la primera de tot Catalunya, i per tant també de Lloret, en obtenir un certificat sanitari que li permetrà estar a punt per reobrir les portes, quan ho permetin les autoritats. Ho valorem amb Teddy Law.\nPer últim, al BDBH recordarem altres informacions d’interès com que avui reobre el mercat setmanal, del Rieral. En concret, la part d’alimentació.


El director dels serveis territorials d’Educació a Lleida, Carles Vega, acompanyat de l’alcalde de Mollerussa, Marc Solsona, ha visitat aquest dijous el nou institut d’educació secundària de Mollerussa, el quart de la ciutat. El centre, situat darrere de l’escola bressol El Niu al carrer de Josep Tarradellas, s’ha construït amb mòduls prefabricats i s’anirà ampliant progressivament a mesura que es vagin obrint les noves línies de tercer i quart curs d’ESO. Les obres de l’institut van començar el passat 3 de juny i han tingut un pressupost aproximat d’uns 600.000 euros. D’aquests, 226.077 euros s’han destinat als treballs de fonamentació que han estat finançats al 50% entre Educació i l’Ajuntament de Mollerussa. Els mòduls prefabricats han tingut un pressupost d’uns 350.000 euros, assumits pel departament. Paral·lelament, l’Ajuntament de Mollerussa s’ha fet càrrec dels treballs d’urbanització i d’enllumenat del vial d’accés al nou equipament per un import de 139.976 euros.Vega i Solsona han posat en valor la col·laboració entre el Departament d’Educació i l’Ajuntament de Mollerussa per tal que el nou institut hagi pogut estrenar instal·lacions en el primer dia de curs. El responsable d’Educació ha remarcat el compromís del departament d’haver estat “partícip del creixement d’un centre educatiu a la comarca que ha de donar servei als alumnes que hi estudiïn i completi l’oferta educativa a Mollerussa i el Pla d’Urgell”. Per la seva banda, l’alcalde de Mollerussa ha remarcat que es tracta d’una “bona aliança que fa Mollerussa, tal com s’ha fet amb altres equipaments de la ciutat per desencallar temes i fer-los realitat”. El nou institut de Mollerussa ha començat el curs escolar 2019-2020 amb 45 alumnes de primer curs i els 47 de segon que l’any passat van començar l’educació secundària a les instal·lacions provisionals de Cal Duch. La Laura i la Itziar, alumnes que enguany cursaran primer d’ESO i que aquest dijous a l’entrada del nou institut, s’han mostrat “nervioses” a la vegada que “alegres”. “Comencem una nova etapa i estrenem centre” han assenyalat. Un altre d’aquests alumnes de primer curs, l’Arnau, ha assegurat que tant ell com els seus amics estan “molt nerviosos” i esperen que “tot vagi bé”.Alguns dels pares i mares que han acompanyat els seus fills el primer dia de classe han volgut posar en valor el nou centre. “És com un regal” ha explicat la mare d’un dels alumnes fent referència al nou centre i al fet que aquest encara tingui pocs alumnes.Vega destaca la “normalitat” en l’inici del curs escolar a LleidaDurant la visita, Vega ha destacat que, amb la informació de què disposava a primera hora, l’inici del curs escolar ha començat amb normalitat a les comarques lleidatanes. “Tindrem tot l’alumnat i el professorat al seu lloc i, d’entrada, tots aquells ensenyaments que havien de començar, ho faran amb tota la tranquil·litat”, ha exposat el director dels serveis territorials d’Educació a Lleida.


La gràcia de fer broma – Escrit(o)s (im)prescindibles\nAdela Farré\tin Reflexions\t 16/02/2010 15/09/2013 482 Words\nLa gràcia de fer broma\nLi atribueixen a Frank Sinatra aquella frase que diu “el millor és que parlin de tu… encara que sigui malament”. Així que suposo que hauria d’estar satisfeta perquè El Xerrameca, el fulletó satíric que s’edita a la meva ciutat per carnaval, m’hagi triat com un dels personatges de qui fer burla aquest any.\nConvertida en Adela Faré Culleres, presidenta d’Amics dels Bars, no deixa de resultar un xic afalagador que algú, per tal de revelar als tetassencs la perversitat de la meva naturalesa, faci referència a fets de fa 20 anys (distorsionant-los, és clar, si no on seria la sàtira, oi?). La cosa indica un profund coneixement de la meva biografia, només atribuïble a l’edat (ja tenim uns anyets, tant el redactor [o redactora] com jo) i la poca feina (això segon més que probable, perquè si tingués la que jo tinc, li quedaria ben poc temps per xerrameques malintencionades).\nEl que sap greu no és que em titllin d’antipàtica. Mai he presumit de ser l’alegria de la huerta i potser, fins i tot, m’he boicotejat una mica a mi mateixa, per allò de “es lletgeta, però simpàtica” que tant es deia en l’època que el meu hagiògraf i jo vam fer la comunió. Suposo que vaig intentar invertir l’equació, però la fotografia d’aquí al costat demostra que ni una cosa, ni l’altra. Doncs el que deia. Si algun mèrit tinc, més que la simpatia deu ser la sinceritat, que ben sovint ho és tot menys un mèrit. Però el que sí tinc clar és que mai m’ha sentit ningú expressar comentaris homòfobs. Sí és possible que algú m’hagi sentit dir alguna cosa com “què maricón!” mentre llegia les sàtires d’El Xerrameca, però no pensant precisament en la tendència sexual de l’individu en qüestió, sinó més aviat en el límits de la seva intel·ligència. De segur que no deu ser l’expressió més políticament correcta de les que dic, però també és segur que no ha provocat cap dimisió.\nA Castella deien allò de “ladran, luego, cabalgamos” i segurament és així com cal prendre-s’ho. Satiritzen perquè els Amics és una entitat important i jo sóc el sac de gemecs, perquè algú ha de rebre. L’autèntica llàstima és que els redactors [o redactores] confonguin sàtira amb burla i que, a sobre, li posin tan poca gràcia. Malmeten una eina genial per impartir justícia i ajustar-li els comptes als errors del poder. De veritat mereix tanta socarroneria el judici contra els Amics? No seria més just enfotre’s de la gasiveria del ric que de les limitades arts de negociació del pobre?\nEl que passa és que per burlar-se de la vida cal tenir gràcia i els anònims xerramecos en tenen ben poca.\nAmics de les Arts, en campanya…\n2 thoughts on “La gràcia de fer broma”\n22/02/2010 a les 11:41\nÉs més fàcil enfotre-s'en de qui no te poder ni diners i més covard ni tan sols esmentar les estupideses i misèries dels que si en tenen.\n21/02/2010 a les 01:18\nÉs obvi que hauran d'afinar més el sentit de l'humor…


Sala de premsa d'Onada Edicions: de juny 2017\nAquest divendres 30 de juny es presenta "Pinzellades de la història de Mont-roig"\nAquest divendres 30 de juny, a partir de les 20.00 h, l’Església Vella de Mont-roig del Camp acollirà la presentació del nou llibre impulsat pel Centre d'Estudis Mont-rogencs: “Pinzellades de la història de Mont-roig”, un viatge il·lustrat pels fets, els costums, les tradicions i els personatges històrics que en el transcurs del temps han tingut lloc al sud del Camp de Tarragona, on la muntanya roja destaca en la serra que arribarà al mar.\nLa presentació serà a càrrec de Miquel Àngel Pradilla Cardona, professor a la URV, els autors Assumpció Pellicer Solé, Joan Maria Martí Mendoza i l'aquarel·lista Lluís Font Grau, juntament amb l'alcalde de la vila, Fran Morancho López.\nEtiquetes de comentaris: Pinzellades de la història de Mont-roig\nPreparant novetats: "Pinzellades de la història de Mont-roig", del Centre d'Estudis Mont-rogencs\n"Pinzellades de la història de Mont-roig" ens presenta els fets, els costums, les tradicions i els personatges històrics que en el transcurs del temps han tingut lloc al sud del Camp de Tarragona, on la muntanya roja destaca en la serra que arribarà al mar.\nAquí, entre boscos i conreus, hi trobem el terme de Mont-roig del Camp. Guerres, pestes, balls, progrés, biografies i festes omplen les pàgines d’aquest llibre que, explicades de manera breu, dinàmica i propera, tot acompanyat per les aquarel·les d’en Lluís Fongrau i pels versos dels nostres poetes locals, ens apropen a allò que fou, succeí i es visqué des de temps remots als nostres dies en aquesta terra.\nAquest llibre és una obra coral del Centre d'Estudis Mont-rogencs, coordinat per Ma. Assumpció Pellicer Solé i Joan Maria Martí Mendoza. Està il·lustrat amb aquerel·les de Lluís Fongrau, mentre que els versos corresponent a Antoni Ballester, Joaquim Benaiges, Frederic Font, Magdalena Garcia, Maria Dolors Oliva i Elisabet Pallejà.\nEl programa radiofònic El Laberinto Imaginario entrevista l'il·lustrador Juan Hernaz\nJuan Hernaz, il·lustrador i coautor del conte "La maleta del abuelo", ha estat entrevistat a El Laberinto Imaginario, un programa de l'emissora El Candil Rádio dedicat a la literatura infantil que s'emet des de la població andalusa de Huércal de Almería.\nEn la conversa, l'asturià ha fet cinc cèntims del procés d'aquest llibre reconegut amb el III Premi Internacional d'Àlbum Infantil Il·lustrat Ciutat de Benicarló, que toca amb sensibilitat i emotivitat el problema de les malalties degeneratives, en especial l'Alzheimer, a través de la relació entre una xiqueta, Marianna, i el seu avi, un vell pescador.\nL'antologia "Joan Fuster per a joves", vista per Josep San Abdón a 3x4.info\n"La seua obra, un quart de segle després, continua sense deixar indiferent ningú". Així parla el crític Josep San Abdón del llegat de Joan Fuster per obrir la ressenya de "Joan Fuster per a joves", la nova antologia a cura de Salvador Vendrell, la qual s'ha emmarcat dins de les novetats literàries publicades enguany al voltant de l'herència i la vigència de l'obra literària i política de l'intel·lectual de Sueca.\nAquesta nou recull de textos fusterians que proposa Salvador Vendrell van orientats especialment per treballar a les aules, fet que no impedeix que qualsevol lector puga gaudir-ne del Joan Fuster més assagístic, en el que toca una gran varietat de temes. Com apunta San Abdón, "va ser sobretot un assagista de primera magnitud. Com ben prompte va demostrar amb llibres com per exemple 'Descrèdit de la realitat', un assaig de tema estètic, crònica de l’evolució en la història de les arts plàstiques del concepte de la realitat." A més a més, com denoten l'antòleg i el crític, "Fuster era una persona allunyada del dogmatisme", una característica que es fa palesa en els seus escrits, on sovint dubta o afirma no tindre resposta.\n"Joan Fuster a per a joves" és un bon llibre per a iniciar els més joves en la lectura del savi de Sueca, ja que fa un bon tast d’alguns dels seus llibres més destacats.\nPodeu llegir la ressenya sencera de Josep San Abdón a 3x4.info tot clicant ací.\nXeresa acull una nova presentació de "Amors de tardor" de Joan Francesc Peris\nDesprés de les presentacions a Sollana i Xàtiva, la gira de "Amors de tardor" retorna a la comarca de la Safor. La vila de Xeresa acollirà el divendres 30 de juny un nou acte del reeixit poemari de Joan Francesc Peris, que ja compta amb la segona edició. Serà a la Biblioteca Municipal, a partir de les 20 hores, amb la intervenció de la professora de Valencià Pepa Savall. A més a més, el violí de Sergi Balaban posarà la música al recital poètic de versos de l'obra.\nPublicat per Onada Edicions a 19:53 Cap comentari:\nCulturplaza selecciona "Joan Fuster per a joves" entre els cinc llibres d'actualitat fusteriana\nAquest 21 de juny s'ha complit el 25è aniversari de la mort de Joan Fuster, una efemèride que està servint per reflexionar què en resta del seu llegat i la vigència del seu pensament un quart de segle després, així com la influència que ha tingut en la política i societat valenciana actual. En l'apartat de publicacions sorgides en els darrers mesos al caliu fusterià, el crític Felip Pineda exposa en un article a Culturplaza cinc propostes editorals que "reivindica Fuster des d’un punt de vista ben diferent, el que posa de relleu, una vegada més, el caràcter polièdric de l’intel·lectual".\nUn del quintet de Pineda és "Joan Fuster per a joves", l'antologia a cura de Salvador Vendrell que se centra en la seua vessant més assagística. Adreçada especialment per a lectura preceptiva a l'aula, és una bona mostra de la riquesa i diversitat de l'enginy de Fuster, i a la vegada, ens ensenya un escriptor antidogmàtic i que posa dubtes constantment mentre retrata el seu entorn. El crític s'hi fixa en la coberta, amb el bust del de Sueca esculpit de Manuel Boix. "Vendrell, escriptor i professor de secundària (precisament, a l’Institut Joan Fuster de Sueca), estructura el llibre al voltant de diferents publicacions del conegut intel·lectual, des del seu 'Diari' (1952-1960) a altres obres com 'Sagitari' o 'Notes d’un desficiós', de les quals selecciona fragments amb dos criteris principals, «la comprensió fàcil i la brevetat. Coses que podem trobar sense dificultats en els llibres de Fuster, perquè el seu propòsit més important era fer-se llegir», com explica Vendrell", hi apunta la ressenya.\nPodeu llegir l'article de Felip Pineda sencer tot clicant ací.\nEtiquetes de comentaris: Joan Fuster per a joves\nEl vídeo de la presentació de la biografia "Manuel Milián Mestre", publicat per La Calamanda\nPassat dissabte 17 de juny, l'Espai Onada, a Benicarló, va acollir una nova presentació del llibre biogràfic de Manuel Milián Mestre, el reconegut comunicador i polític morellà. L'esdeveniment va omplir l'aforament i també va despertar l'interès mediàtic, com és el cas del diari digital comarcal La Calamanda, qui ha pujat al seu canal l'enregistrament de la presentació.\nAcí hi podreu veure els parlaments de Josep San Abdón, autor del llibre, i del propi Manuel Milián Mestre, juntament amb Joan Ferré, columnista del setmanari El Dissabte, i Miquel Àngel Pradilla, director científic d'Onada Edicions.\n"Goig i pèrdua, extinció i renovament". Jordi Llavina ressenya el poemari "On la sang" de Ricard Garcia\nEl poeta Jordi Llavina va ser l'encarregat de presentar a Gelida "On la sang", el passat mes de maig, però també ha dedicat al nou llibre de Ricard Garcia una ressenya que ha aparegut publicada al suplement Tendències de El Mundo, titulada "El silenci de la cendra", el vers amb que clou el poemari guanyador del darrer Premi Ciutat de Sagunt de Poesia.\nPer a Llavina, "On la sang" és "un llibre de poemes honest i mesurat, fet de versos que observen atentament, de manera similar, natura i naturalesa humana. No hi ha cap composició que busqui l’aplaudiment fervorós ni la sorpresa del lector, sinó que més aviat diria que en persegueix l’íntima conformitat: que, en la bellesa de la formulació, hi pugui reconèixer una lliçó tan fonda com perdurable". L'amor, el desig, el record… són alguns dels temes que viu un jo poètic immers en versos de gran càrrega simbòloca que fan "compatibles en l’escriptura goig i pèrdua, extinció i renovament".\nEtiquetes de comentaris: Carles Castellà\n"Vicent Torres i la llibertat de la paraula". El Diari La Veu parla de "Les hores ermes"\nEl darrer poemari de Vicent Torres és el protagonista de l'article que ha publicat Joan Mayans al Diari La Veu, el qual tot just s'acaba de presentar a Picassent i a València. Amb "Les hores ermes", guanyadora del Premi Vila de Puçol de Poesia, Torres es referma com un dels poetes més prolífics dels darrers temps, amb cinc publicacions en tan sols quatre anys, algunes d'elles guardonades, com l'anterior "Celebració", Premi Ciutat de Sagunt.\nPel que fa a "Les hores ermes", per a Mayans hi destaca "el seu to amarg i desolat, anunciat en el títol i introduït des del primer poema", tot parafrasejant el prologuista Enric Iborra, i que es distància amb la resta de la bibliografia de l'escriptor de Picassent. Apunta, a més, el xoc entre la memòria i el sentiment de pèrdua, amb un jo líric que vaga erràtic. "Amb tot, els darrers versos del recull deixen albirar una certa moderada o resignada esperança".\n"L'única passió noble" de Joan Garí guanya el Premi de la Crítica dels Escriptors Valencians en modalitat d'assaig\nEl llibre de Joan Garí ha estat reconegut com el guanyador en la modalitat d'assaig fins dels XXVII Premis de la Crítica dels Escriptors Valencians, que anualment reconeix els millors títols publicats durant l'any anterior els autors i autores valencianes. L'escriptor borrianenc recollirà el premi el pròxim divendres 16 de juny en el transcurs d'una vetllada a l'Octubre Centre de Cultura Contemporània de València.\nAquest és el segon guardó que obté "L'única passió noble" després de ser el primer guanyador del Premi de Narrativa Memorialística Ciutat de Benicarló. Es tracta, com assenyala la nota que acompanya la resolució, "d'un llibre que repassa alguns avatars recents del País Valencià i on l'autor reflexiona sobre el llegat d'escriptors com Montaigne o Fuster". Una reivindicació de l'assaig com a gènere que s'ha vist recompensat amb l'aval dels escriptors valencians.\nLaura Borràs va acompanyar Ricard Garcia en la presentació de "On la sang" a Igualada\nLa Llibreria Aqualata d'Igualada va ser l'escenari de la nova presentació de "On la sang", el nou poemari de Ricard Garcia, premi Ciutat de Sagunt, el passat 8 de juny. Acompanyat de la directora de la Institució de les Lletres Catalanes, Laura Borràs, l'escriptor de Sant Llorenç d'Hortons va fer cinc cèntims d'un llibre on es parla dels fets i els sentiments més extrems de la vida, aquells que ens alteren les rutines per fer-nos sentir que hi ha forces que de manera imparable ens arrosseguen a tastar les estranyes alquímies de la vida que ens toca viure.\nL'Espai Onada de Benicarló acollirà un nou acte de la biografia de Manuel Milián Mestre\nAquest dissabte 17 de juny tornen les activitats literàries a l'Espai Onada amb la presentació del llibre biogràfic "Manuel Milián Mestre", un recorregut per la vida i l'obra del conegut polític i comunicador morellà escrita pel professor Josep Manuel San Abdón. L'acte serà a partir de les 19.30 hores i comptarà amb la participació de Joan Ferré, articulista de la revista "El Dissabte" i del professor de la Universitat Rovira i Virgili Miquel Àngel Pradilla.\nPublicat per Onada Edicions a 20:02 Cap comentari:\n"En el imperio de las marcas globales". La pàgina Rebelión.org s'hi fixa en “(Tot) el que encara no saps sobre les marques” de Pilar Alfonso\nL'assaig de Pilar Alfonso “(Tot) el que encara no saps sobre les marques” ha donat peu a l'article que Enric Llopis ha publicat en la pàgina de Rebelión.org. Amb el títol "En el imperio de las marcas globales", i tot inspirant-se en la segona part del llibre de la professora de Comunicació, centrat en casos pràctics de marques, Llopis mostra com la informació corporativa crea a l'hora el relat desitjat per l'anunciant i un contrarrelat que s'oposa a als valors que es pretenen transmetre.\nL'article també fa un breu recorregut per l'evolució de la publicitat, i com les marques evolucionen cap a narrar històries en lloc de presentar productes. "Precisament a mitjans dels 80 l'autora situa els orígens de la publicitat postmoderna. Es tracta de cridar l'atenció a qualsevol preu, en un món cada vegada més sobresaturat de missatges", apunta Llopis.\nEl text continua exposant-hi més casos de marques ben conegudes: Coca-Cola, Nike, Benetton... casos que també són analitzats per Pilar Alfonso en el seu llibre. També hi apunta la constant presència dels missatges publicitaris: "també colonitzen les vies urbanes", destaca l'article de Rebelión.org.\nEduquen els anuncis i les marques? es pregunta la professora, o, es tracta de simples enunciats informatius amb influència més aviat limitada? "És clar que eduquen Disney, Nike i McDonald's", respon; "són segurament el més extens i ben organitzat currículum invisible dels nostres dies".\n"Joan Fuster per a joves", entre les noves obres que actualitzen el llegat fusterià\nSegons s'aproxima, aquest mes de juny, l'efemèride del 25è aniversari de la mort de Joan Fuster, nombrosos mitjans de comunicació han dedicat articles i reportatges a valorar que en resta del seu extens llegat intel·lectual i la vigència dels seus plantejaments en aquest nou segle. És el cas de l'article que Francesc Calafat escriu a la revista El Temps, a partir del reguitzell de novetats literàries que han aparegut en aquest primer semestre de l'any i entre les quals s'hi troba l'antologia "Joan Fuster per a joves" a cura de Salvador Vendrell.\nCom apunta Calafat, l'herència fusteriana hi transcorre per una doble via: la vessant literària i la vessant política: "Des d’un bon començament i una vegada i una altra, Fuster, com una piconadora, aposta pel reconeixement de la diferència personal i també pel de la diferència cultural o nacional. Potser no sempre els nuga a la vista, però el lligam hi és pressuposat i ben armat."\nPel que fa al nou llibre de Salvador Vendrell, la ressenya assenyala la "voluntat fonamental divulgativa, d’aproximar el lector a l’obra de Fuster", i afegeix que l'antòleg ha dut a terme "una mostra bastant ajustada del ventall ampli dels interessos i de l’estil de Fuster".\nPodeu llegir el reportatge complet tot clicant ací.\nEls "versos de sang" de Ricard Garcia, ressenyats a Nació Digital\n"Ricard Garcia, versos de sang" és el títol de la ressenya que ha dedicat Jaume C. Pons Alorda al nou poemari de l'escriptor de Sant Llorenç d'Hortons i que ha aparegut publicat a Nació Digital. Tot coincidint amb l'arribada de les llibreries de la segona edició del poemari "On la sang", a penes uns mesos després de la primera d'una obra guardonada amb el Premi de Poesia Ciutat de Sagunt. Precisament, l'article s'hi fixa en què la nova edició "esdevé la confirmació d’un interès cap a una obra valuosa, com aquesta, però també justifica una bella esperança, la de convèncer-se que la poesia, si es presenta amb energia i vigor i passió i qualitat, pot agradar i fins i tot generar entusiasmes, que és el que ha passat amb Garcia."\nEntrat en el poemari, després de tocar el pròleg de Joan Navarro i la il·lustració de Pere Salinas, Jaume C. Pons destaca que les composicions de Ricard Garcia "encaixen talment un llarg poema fragmentat, un llarg poema fragmentat que convida a una experiència sense límits. Perquè Ricard Garcia no beu de l’experiència, la sublima". Temes sanguinis com l'amor, la mort i el desig protagonitzen uns versos carregats de metàfores i imatges colpidores.\nDesprés de Martorell i Barcelona, la gira de presentacions de "On la sang" es desplaça fins la capital de l'Anoia. La Llibreria Aqualata d'Igualada acull el nou acte del poemari de Ricard Garcia, premi Ciutat de Sagunt, el pròxim dijous 8 de juny, a partir de les 19.30 hores, amb la participació de la directora de la Institució de les Lletres Catalanes, Laura Borràs.\nEls poemes de "On la sang" van presentar-se a Barcelona\nLa Llibreria La Memòria, al barri de Gràcia, es va omplir passat de poesia el passat dijous 1 de juny, amb els versos del nou llibre de l'escriptor Ricard Garcia, el poemari "On la sang", XIX Premi Ciutat de Sagunt. La poeta Maria Josep Escrivà va ser l'encarregada de presentar un llibre en el qual l'escriptor de Sant Llorenç d'Hortons transita per grans temes com l'amor, el goig i el dolor.\n"Amors de tardor" es presenta a Xàtiva el pròxim 9 de juny\nEls versos que saluden la vida de Joan Francesc Peris apleguen a Xàtiva. El poeta gandià presenta el reeixit llibre "Amors de tardor" a l'emblemàtica Llibreria La Costera, el pròxim divendres 9 de juny, a partir de les 19.30 hores. Hi participarà la professora de Secundària Amparo Vera en un acte en el que hi haurà recital de poemes amb l'acompanyament musical del violinista Sergi Balaban.\nL'Església Parroquial de Cabanes acollirà la presentació del nou llibre de Carles Mulet, "Jesús Boira Sidro. Poeta silenciat"\nLa història de Jesús Boira Sidro és una història tràgica i oblidada. La d'un jove mestre rural, religiós i poeta assassinat per veïns del seu poble, Cabanes, a la Guerra Civil. Ara, amb aquest llibre, l'escriptor Carles Mulet pretén recuperar la seua figura i la seua escassa obra poètica que ha perdurat, escrita en valencià i publicada en la revista "El vers valencià" durant la dècada dels anys 30. El llibre ja té previstes presentacions a Castelló i a Cabanes, aquesta darrera el pròxim divendres 9 de juny, a partir de les 20 hores, a l'Església Parroquial.\n"L'aventura de les lletres ebrenques" es presenta aquest divendres 9 de juny a Amposta\nEl nou llibre del Grup la Deriva es presenta aquest divendres 9 de juny a Amposta. Serà a partir de les 19.30 hores a la Biblioteca Sebastià Juan Arbó, precisament un dels sis escriptors clàssics ebrencs que acompanyen la Martina en aquest viatge per la literatura del territori. Ho podreu descobrir a l'estrena de "L'aventura de les lletres ebrenques" amb les tres integrants del Grup, Andrea Ferreres, Núria Pons i Neus Pons, així com Andreu Castells, l'il·lustrador d'aquest llibre pensat especialment per a xiquets i xiquets d'entre 10 i 12 anys. L'acte també comptarà amb la participació d'Inés Martí, regidora de Cultura de l'Ajuntament d'Amposta.


Hotel Drive In Stuttgart Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nGlockenblumenstrasse 1 , Vaihingen, Stuttgart, Alemanya - Veure al mapa\nNotable 7,1 (356 comentaris)\nBarri Vaihingen Degerloch Stuttgart-Centre Zuffenhausen Stuttgart-Centre Stuttgart-Centre\nMés informació sobre Hotel Drive In\nHotel Drive In, ubicat a Vaihingen, Stuttgart, és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. També són a fàcil accés Fira Sindelfingen, Fira Nova d'Stuttgart, Altes Schauspielhaus.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Hotel Drive In és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes.\nL'ambient de Hotel Drive In es reflexa en cada habitació. calefacció, telèfon, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, caixa forta a l'habitació són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Hotel Drive In no troba competidors en cap categoria.


La qualitat de l’aire en els edificis d’oficines | Colonial\nInici Blog La qualitat de l’aire en els edificis d’oficines\nLa perspectiva dels edificis sostenibles està canviant així com les necessitats de les persones, que continuen evolucionant per a poder contribuir en una millor situació mediambiental i de benestar col·lectiu. Els espais saludables i sostenibles fomenten aspectes com la salut, la creativitat, la productivitat, la motivació i el treball en equip.\nPensant en el capital humà, els edificis de Colonial tenen com a objectiu oferir el confort més gran i qualitat als seus usuaris i s’han dissenyat per aquest fi. Un dels punts més significatius per a les oficines és el benestar i la salut tant mental com física dels usuaris. És per aquest motiu, que Colonial com a companyia compromesa en aquest aspecte, es preocupa per la qualitat de l’aire dels seus edificis.\nPer què la qualitat de l’aire?\nExisteix una clara preocupació social en relació amb la salut i la sostenibilitat, per la qual cosa des de Colonial es fomenta en les oficines la cura dels hàbits saludables i compromesos amb el medi ambient.\nLa motivació per crear espais més saludables també es relaciona amb la qualitat de l’aire que respirem. Aquest punt és dels primordials vectors de bona o mala salut i una de les principals preocupacions de les persones.\nLa contaminació en les grans ciutats està arribant a nivells d’alta concentració, però la qualitat de l’aire interior pot ser tractada i oferir als usuaris espais més saludables millorant el seu benestar.\nAire Limpio és una empresa dedicada a la millora de la qualitat de l’aire en espais interiors com a oficines, edificis i hospitals. Gràcies a un sistema de filtratge, aconsegueixen crear una barrera efectiva contra la contaminació exterior i d’aquesta manera l’aire dels interiors recupera la seva puresa i l’espai de treball es converteix en un oasi davant de la contaminació.\nCom a part del compromís amb la qualitat i la sostenibilitat dels nostres edificis, Colonial col·labora amb Aire Limpio per recuperar la puresa de les zones de treball i contribuir en la salut dels seus usuaris. Per aquest motiu, les oficines de Colonial són Air Responsible, i la preocupació per la bona qualitat de l’aire interior s’ha tingut en compte en totes les fases de l’edifici, a més d’en l’elecció dels materials utilitzats.\nTambé s’han tingut en compte estratègies de disseny relacionades amb: un major confort tèrmic, llums artificials i naturals ajustades, la cura de l’acústica, el foment de l’activitat física i les vistes naturals i biofília. Tots aquests aspectes contribueixen a oferir unes millors condicions de salut per als empleats i a optimitzar la importància de les persones per a les empreses.\nUn estudi recentment realitzat per Aire Limpio indica que existeix una correlació entre els espais de treball saludable i sostenible amb les millores de: productivitat, retenció de talent i reducció d’absentisme.\nEls edificis amb una filosofia basada en la salut i el benestar són immobles d’alt rendiment dissenyats per a millorar l’experiència dels seus usuaris.


Societats mutualistes | Ciencias sociales | Xuletas, chuletas para exámenes, apuntes y trabajos\nEscrito el 31 de Enero de 2019 en catalán con un tamaño de 6,02 KB\nassociació per a posar un aranzel protector.\nRelació: el ptoteccionisme tant industrial com agrari es va generalitzar en les Polítiques espanyoles. En el cas de l’agricultura com a reacció per l’entrada De cereals de l’estranger.\nMoviment sorgit entre els obrers anglesos al principi del Segle XIX que destruïa les màquines de la indústria. Eren accions violentes Per a destruir les maquines i les collites com a protesta de la seua Mecanització. La seua acció consistia en cremar els instruments de producció, Considerats responsables de l'atur.\nRelació: Tanmateix, el luddisme constitueix l'inici del Moviment obrer. Van cremar la fabrica de Barcelona.\nés una finca rústica de dimensions reduïdes, la producció de La qual és insuficient per a l’abastiment de la família propietària. Propi de Galícia i Astúries.\nRelació: Xicotetes propietats de la Submeseta Nord (Galícia i Astúries), i tota la producció anava per a l’autoconsum.\nminoria privilegiada que té el poder excloent a la resta de la població. Etimològicament significa el govern d’uns pocs.\nRelació: L’oligarquia espanyola del Segle XIX i XX va estar composta per un Pacte tàctic entre la noblesa i l’alta burgesia financera i terratinent. L’oligarquia va ser la gran protagonista del caciquisme.\nacció de l’administració pública encaminada a regular l’activitat fixant O realitzant activitats. És a dir, l’afectació de l’activitat econòmica privada Per part de l’Estat o qualsevol administració pública.\nRelació: Aquesta llei cal emmarcar-la en la legislació social de principis de Segle.\nEn el socialisme i el comunisme, la classe Social proletària és aquella (sense recursos) que no disposa de la propietat Dels mitjans de producció i que ha de llogar la seva força de treball a canvi d’un Salari per a la seva subsistència.\nRelació: Apareix com a classe amb la Revolució Industrial del S.XX\npropietaris de terres (generalment Latifundistes) que sense treballar la terra directament poden viure del que Aquesta els proporciona o bé en una part proporcional convinguda de la collita O bé en una quantitat de diners estipulada prèviament entre el propietari del Camp i el treballador d'aquest.\nRelació: La majoria dels grans propietaris agrícoles Usaven la terra per cobrar les rendes als llogaters sense preocupar-se per Inversions per a millorar la productivitat.\nSocietat de masses:\nDurant el Segle XIX s’utilitzava per descriure el conjunt de la Societat, amb motiu de les tendències igualitaristes del període de la Revolució Industrial.\nRelació: va ser el canvi produït en la societat espanyola de principis del S.XX Per la industrialització tardana.\nSocietats de socors mutus entre obrers, que asseguraven Ajuda en cas de desocupació, malaltia, mort a canvi d'una petita quota. Societats de socors mutus actuaven com a societats de resistència provenen D'antigues forrnes de protecció dels artesans per oficis.\nRelació: Es va donar a Catalunya.\ngrans propietaris de terres, nobles i Burgesos, que vivien delsbeneficis obtinguts mitjançant les seves Rendes agràries.\nRelació: Eren majoritàriament famílies nobles i grans Empresaris industrials que destinaven part dels seus beneficis a la terra.\n: pensament filósòfic que pretenia la creació de Societats igualitàries i en el repartiment equitatiu de la riquesa.\nRelació: La figura més notable va Ser Joaquin Abreu que va defensar la creació de cooperatives de producció i Consum que produien tot el que calia als seus habitants\nVagues de les selefactines:\nfets ocorreguts a la ciutat condal, durant el mes de Juliol de 1854, contra la mecanització del filat ja que estalviaven ma d’obra Als caps de la industria.\nRelació: A Espanya les primeres reaccions contra la maquinaria Es produïren a Alcoi en 1821, i a Barcelona al 1835. Les selfactines foren Introduïdes a Catalunya al 1844 i al 1849 Ja manejaven gran part dels fusos i en el 1854 més de 200 000.\nSocietats de socors mutus definicion Societat i moviments socials al Segle XIX Societats mutualistes Definició societats mutualistes Terratinents agraris definició Terratinents agraris


Castelló en transició - El Temps\nCastelló en transició\nEl PP va governar l’Ajuntament de Castelló de la Plana de 1991 a 2015, els mateixos 24 anys que els populars van gestionar la ciutat de València. Ara l’alcaldessa és la socialista Amparo Marco en coalició amb Compromís i amb el suport extern de Castelló en Moviment. Més que moviment, però, s’hi detecta una transició poc sorollosa, calmada. Un canvi tranquil.\nUna dona passeja per la plaça Major de Castelló de la Plana, al davant de l'edifici consistorial. | Miguel Lorenzo\nEl tsunami que va arrasar la primavera de2015 les majories absolutes del PP a València i Alacant també va provocar una destrossa considerable a la de Castelló de la Plana, on els populars governaven plàcidament des de 1991. Durant els 24 anys que Rita Barberà va retenir la vara de comandament del cap i casal, Castelló va tenir tres alcaldes: José Luis Gimeno, Alberto Fabra i Alfonso Bataller. Una hegemonia que se’n va anar en orris gràcies al Pacte del Grau, signat pel PSPV-PSOE (7 regidors), Compromís (4 regidors) i la plataforma Castelló en Moviment (4 regidors), integrada per Esquerra Unida, Podem i col·lectius ciutadans diversos. Sumen 15 edils, tres per damunt de la suma de PP (8) i Ciutadans (4). Com en el Govern del Botànic, socialistes i Compromís estan dins de l’equip de govern, però Castelló en Moviment dona suport extern.\nEl canvi de la capital de la Plana és tan tranquil que a penes sí es nota. No hi ha grans obres en marxa, ni un pla de mobilitat que revolucione la ciutat com sí que està passant a València. Amparo Marco, una professora universitària que continua exercint com a tal, tracta de donar-se a conèixer en cada barri, confiant que aquest contacte, i el plus de ser l’alcaldessa, li permeta ampliar distàncies amb uns socis de govern més escorats a l’esquerra que no ella.\nAmb tot, la relació entre els diversos socis és bona. O, més ben dit, socialistes i Compromís no mantenen grans diferències, mentre que Castelló en Moviment, de fora estant, fiscalitza cada pas i indica com hauria de fer-se el següent. “Diuen que Podem, a les Corts, ha copiat la nostra manera de fer i que ara es mostra més exigent amb el Consell”, explica el portaveu de la plataforma, Xavi del Señor, un grauer que no acaba de veure canvis al “poble” que encara sembla aquest districte mariner. “Diria que el Grau fins i tot es troba pitjor que ara fa dos anys, no ha deixat de ser un espai agredit i amb pocs comerços; continua sense rebre l’atenció que es mereix, malgrat aportar molts ingressos a través del port i del polígon industrial del Serrallo”. Al cap de llista de Castelló en Moviment tampoc no li agrada que “les empreses que abans monopolitzaven els contractes municipals ara continuen sent-ne els principals beneficiaris” i demana la inclusió de clàusules que afavoresquen els empresaris mitjans i petits. Sobre els bous, que abunden al seu districte, anhela una consulta ciutadana poc factible, atès que socialistes i Compromís no volen problemes.\nXavi del Señor, portaveu de la plataforma electoral Castelló en Moviment, que aixopluga Esquerra Unida i Podem i dona suport extern al Govern castellonenc. / Miguel Lorenzo\nLa mirada de Del Señor, però, no és globalment tan funesta: “La ciutat mostra una cara més amable, hi ha més proximitat i bull a nivell cultural, per bé que manca una política cultural que ultrapasse el període d’aquests quatre anys; nosaltres reclamem una universitat popular que fomente la creació artística, per exemple”. L’eix del pacte, segons afirma, és “l’emergència social” que patia la ciutat com a conseqüència de la crisi econòmica, que va colpejar durament Castelló. El sector tauleller va ensorrar-se de ple a causa de l’esclat de la bombolla immobiliària i les bosses de pobresa es van començar a fer evidents. En matèria de vivenda, Del Señor lamenta la manca de respostes. “No n’hi ha prou de lamentar-se per la situació heretada, l’Ajuntament ha d’afanyar-se a comprar habitatges i posar-los en mans de qui els requereix”, rebla.\nLa responsable d'això i de participació ciutadana és Ali Brancal, del Bloc Nacionalista Valencià, qui, a més, va rellevar Enric Nomdedéu a la vicealcaldia quan ell va emigrar a la secretaria autonòmica d’Ocupació. “Hem hagut de revisar, una per una, les 200 vivendes socials de l’Ajuntament, perquè no hi havia cap mena de control”, justifica ella, “i mitjançant els ‘jornals de vila’ contractem durant períodes de sis mesos persones desocupades, cosa que també ens ajuda a conèixer els drames personals que s’amaguen rere les famílies més necessitades”.\nEl consistori ha estat incapaç, però, de captar pisos de bancs o de particulars per incloure’ls a la bossa de lloguer social. L’alcaldessa va anunciar orgullosa que les converses amb els bancs donarien fruits, però el fet cert és que l’Oficina de l’Habitatge, amb una única persona treballant, no ofereix res més que assessorament. Malgrat tot, Brancal es felicita pel canvi —“algun funcionari m’ha arribat a dir que, de tan estrictes com som, semblem assemblearis!”, riu— i per l’“entusiasme” que transmet Castelló en Moviment, “amb els quals estem d’acord en moltíssimes més coses de les que reconeixen en públic”.\nUna de les exigències d’aquesta formació era, precisament, remunicipalitzar els serveis públics. “Ho estem estudiant, però no és tan senzill ni tan ràpid, perquè alguns contractes són a llarg termini i rescindir-los ens eixiria molt car; Castelló en Moviment ha de tenir en compte que gestionem els diners de tots, no sols els nostres”, assenyala la vicealcaldessa.\nAli Brancal, vicealcaldessa i regidora de Transparència i Habitatge, amb Vero Ruiz, portaveu del Govern municipal i responsable de Cultura. Totes dues pertanyen a Compromís. / Miguel Lorenzo\nLa portaveu de l’equip municipal i titular de Cultura ésVero Ruiz, adscrita a l’ala ecosocialista de Compromís que és Iniciativa. Destaca que “s’ha reduït molt el deute contret amb els bancs i la Generalitat ha saldat el que tenia amb nosaltres, hem introduït la transparència al món de la festa, on no se sabia què costava cada concepte, l’Ajuntament inverteix més diners que no abans i una part del pressupost és participatiu”. En temes econòmics, però, també hi ha hagut estira-i-arronsa amb Castelló en Moviment, que va votar en contra d’una rebaixa fiscal d’1,5 milions en considerar-la minsa. No va poder eixir endavant.\nRuiz, però, posa l’èmfasi en la gestió cultural. “Gràcies al pla de museïtzació de la ciutat, el pròxim trimestre es podran visitar com cal la vila romana, el castell vell, el refugi antiaeri o les rutes modernista i medieval que estem preparant”, apunta. Una de les obsessions és que tot no passe al centre, i per aquest motiu el consistori ha emprès el projecte Sentim els Parcs, que acosta les activitats culturals als diversos barris, a l’aire lliure. En matèria educativa, la portaveu del Govern explica que “en 2018 s’iniciaran les obres que permetran la introducció d’una nova línia al col·legi Vicent Marzà [porta el nom del pare de l’actual conseller del ram]”, ubicat a tocar de la Universitat Jaume I i que no dona l’abast.\nDijous passat, el plenari va aprovar el primer pas per tirar endavant el nou pla general d’ordenació urbana (PGOU). La part estructural, perquè la detallada costarà d’aprovar en el mandat en curs.“Una sentència del TSJCV de 2008 ens va deixar sense PGOU. Hem fet un treball titànic per desenvolupar-lo, reunint-nos amb veïns de tots els districtes. L’hem volgut democratitzar tant com hem pogut”. Els populars i Ciutadans ja s’hi han mostrat contraris, perquè el consideren massa restrictiu. “Alguns es pensaven que Castelló, en 20 anys, seria Nova York, però nosaltres apostem per fer xarxa i per facilitar la vida a les persones”, descriu Ruiz.\nEl moment més dur del mandat va tenir a veure amb el nomenament de Juan Ángel Lafuente com a responsable de l’oficina que havia de posar en marxa l’aplicació dels fons europeus. Lafuente, que havia figurat a la llista socialista, va rebutjar d’accedir al consistori quan va poder fer-ho, però sí que va acceptar un càrrec que suposava 40.000 euros més de sou. Oposició i socis de govern no van considerar-ho ètic i l’alcaldessa va acabar destituint-lo. “No dubte que Lafuente estiguera completament preparat, però les formes no van ser les més adients”, puntualitza Ruiz.\nLa visió de l’oposició\n“Va ser un escàndol”, expressa Begoña Carrasco, portaveu del PP a Castelló i presidenta local del partit, per a qui aquell nomenament va ser “èticament reprovable”. “Lafuente ha denunciat l’Ajuntament per considerar que el seu comiat no va ser legal en temps i forma, i si guanya el judici, cosa que és probable, podria endur-se més de 100.000 euros en concepte d’indemnització”, incideix Vicente Vidal, el cap visible de Ciutadans a la capital de la Plana.\nAl Pacte del Grau, Carrasco li diu “el pacte del frau”, i Vidal, “la conjura del Grau”. Ell arriba a dir que és “com una foto en color del Front Popular del 36: no es poden veure entre ells, però guarden les formes per l'interès comú”. Vidal els veu “intel·lectualment molt mediocres i políticament molt ximples”, però sobretot, els acusa de “catalanistes”.\nVicente Vidal, portaveu de Ciutadans a la capital de la Plana, opina que el Govern local practica un catalanisme indissimulat. / Miguel Lorenzo\n“Ho volen tot en català, hi ha comunicacions que ens les envien exclusivament en català; perquè, a més, fan servir un valencià que és català, tot i que el valencià és molt més antic que el català”, revela Vidal. “Governen pensant només en els seus, pretenien eliminar els noms de carrers en castellà i deixar-los únicament en català, cosa que no preocupa la gent... Sort que han rectificat a temps, encara que al nou edifici del Menador hi ha un despatx que diu ‘càtedra de llengua catalana’. Els de Compromís són nostàlgics de Prat de la Riba, només se senten espanyols el dia que cobren”. A Castelló en Moviment, els titlla de “marxistes leninistes”.\n“Els preocupa més que la granota i l’anguila tornen a la séquia que no crear ocupació”, comenta el portaveu de Ciutadans sobre les prioritats del nou equip. “Han incrementat la despesa en neteja i els carrers continuen igual de bruts”, etziba. “Mentre l’Ajuntament disposa de 30 milions a termini fix, hi ha gent en exclusió social”, remata.\nLa popular Carrasco relata que ha fet una ruta ciutadana pels barris de la ciutat “i cap dels veïns no ha sabut dir-nos cinc mesures del nou Govern, no saben en què els ha repercutit el canvi, se’n senten decebuts”. “Molta propaganda, molta foto i poques realitats, potser perquè la millor manera de no errar-la és no fer res”, opina ella. “Haurien d’haver fet una auditoria de l’habitatge en arribar-hi en lloc d’encarregar-la ara, dos anys i mig després, a una empresa d’una membre d’Iniciativa per Catalunya Verds”, continua. “És cert que algunes vivendes estaven okupades, però era una qüestió judicial, nosaltres no hi podíem fer res. En vora tres anys, tan sols han sigut capaços de reallotjar tres famílies”.\nBegoña Carrasco va estrenar-se ara fa sis anys com a regidora, a les ordres d'Alberto Fabra, i ara presideix el PP local i n'és la portaveu al consistori. / Miguel Lorenzo\nSobre el nou PGOU, Carrasco es plany pel fet que “no ens han deixat aportar-hi res”. “Han hagut de pagar el peatge a Podem, triplicant el sòl protegit i reduint el 70% del sòl urbanitzable industrial i residencial”.\nEn el terreny cultural, el punt fort del nou Govern, la portaveu del PP entén que “Compromís segueix el seu full de ruta, és a dir, promoure la música i la cultura en general en valencià”. I és que, com Vidal, Carrasco es mostra especialment crítica amb l’ideari de Compromís.“Hem vist la portaveu del govern [Ruiz] i la vicealcaldessa [Brancal] en manifestacions a favor de la independència de Catalunya en què es cridava ‘sense València no hi ha independència’ i ‘la Plana és catalana’, i el conseller Marzà, que també és castellonenc, defensa els Països Catalans”.\nA l’interior del Menador hi ha la delegació del IEC, inaugurada —en un altre edifici municipal— el 7 de gener de 2001, quan hi governaven els populars. Llavors ningú no se’n va escandalitzar.\nAli Brancal Enric Nomdedéu\nAmparo Marco Castelló de la Plana\nBegoña Carrasco Xavi del Señor Castelló


Estatuts - MOLLUSC@T, La web de l'ACM\nCAPÍTOL 1 - LA DENOMINACIÓ, ELS FINS I EL DOMICILI\nCAPÍTOL 2 - ELS MEMBRES DE L'ASSOCIACIÓ, ELS SEUS DRETS I LES SEVES OBLIGACIONS\nArticle 5: Drets dels membres de l'Associació.\nArticle 6: Deures dels membres de l'Associació.\nArticle 7: Causa de baixa a l'Associació.\nCAPÍTOL 3 - L'ASSEMBLEA GENERAL\nArticle 9: L'Assemblea General i les seves facultats.\nCAPÍTOL 4 - LA JUNTA DIRECTIVA\nArticle 16: La Junta Directiva i les seves facultats.\nCAPÍTOL 5 - EL PRESIDENT I EL VICE-PRESIDENT DE L'ASSOCIACIÓ\nCAPÍTOL 6 - EL TRESORER I EL SECRETARI\nCAPÍTOL 7 - LES COMISSIONS O GRUPS DE TREBALL\nCAPÍTOL 8 - EL RÈGIM ECONÒMIC\nCAPÍTOL 9 - LA DISSOLUCIÓ\nL’ “ASSOCIACIÓ CATALANA DE MALACOLOGIA—A.C.M.” regula les seves activitats d’acord el que estableix la llei 4/2008 de 24 d’abril del llibre tercer del codi civil de Catalunya, relatiu a les persones jurídiques; la Llei orgànica 1/2002 de 22 de març, reguladora del dret d’associació i els seus estatuts.\n· Qualsevol mena d'activitat relacionada amb el món de la Malacologia, des de l'estudi i la divulgació de temes relacionats amb els mol·luscs, fins al seu col·leccionisme.\n· Queda exclòs tot ànim de lucre.\nEl domicili de l'Associació s'estableix a la ciutat de de Barcelona i radica al Carrer Grasssot Nº 26 1er 2ª. El domicili social assenyala l'àmbit d’activitat principal de l'entitat. L'àmbit d'acció territorial de la nostra associació serà, principalment, tota la comunitat autònoma de Catalunya.\nEl lloc de trobades i reunions s’estableix al Museu Blau (Museu de Ciències Naturals) de Barcelona Plaça Leonardo da Vinci 4 – 5 08019 de Barcelona\nPoden formar part de l'Associació, en qualsevol de les seves categories, totes les persones que comparteixin les inquietuds i objectius de l'entitat. Hauran de presentar una sol·licitud per escrit a la Junta Directiva, la qual prendrà una decisió sobre aquest afer en la primera reunió que tingui lloc i la comunicarà en l’Assemblea General més immediata.\nNomés es podrà rebutjar una petició d'admissió si aquesta perjudica el bon funcionament de l'entitat i la consecució dels seus fins; la condició de soci és personal i intransferible.\nLa nostra Associació estarà formada per SOCIS D’HONOR, SOCIS PROTECTORS, SOCIS CORPORATIUS, SOCIS NUMERARIS, SOCIS CÒNJUGE, SOCIS INFANTILS I JUVENILS FILLS DE SOCIS NUMERARIS, I SOCIS JÚNIOR O ESTUDIANTS.\nL’acceptació del nou soci es considera efectiva a partir del dia 1 de gener de l’any en el qual sigui admès. El soci admès abonarà sencera la quota de l’any en curs.\nCada any es farà la renovació de tots els socis per a l’any següent, a excepció dels socis que enviïn la seva renúncia per escrit al nostre President abans del dia 30 d’octubre de l’any en curs.\n1) Seran SOCIS D'HONOR aquelles persones que, a consideració de l’Associació, hagin destacat, o bé per la seva excepcional aportació en el camp de la Malacologia, o bé per la seva extraordinària col·laboració amb la nostra Entitat. Podran ser designats a proposta de la Junta Directiva, a proposta d’almenys 10 socis, o designats per l’Assemblea General.\nSe’ls donarà un Diploma Acreditatiu i se’ls enviaran gratuïtament les publicacions que editi l’A.C.M.\nEstaran lliures de quotes i tindran veu però no vot en les decisions de l’Associació.\n2) Seran SOCIS PROTECTORS aquells que abonin una quota especial d’ajuda a la nostra Associació, a més de la que els correspon com a socis numeraris o corporatius.\n3) Serán SOCIS CORPORATIUS aquelles entitats que ho demanin per escrit i siguin admeses per la Junta Directiva, formalitzin la seva inscripció i abonin la quota que indiqui l’Assemblea General, la qual serà d’una quantia superior que la dels socis numeraris.\nEls socis corporatius només tindran dret a rebre les publicacions periòdiques que editi l’Associació a partir del moment del seu ingrés.\nEs perdrà la condició de soci corporatiu per:\nb) No satisfer la quota anual en el termini establert per la Junta Directiva.\nc) Per acord de l’Assemblea General reunida amb caràcter extraordinari, previ informe de la Junta Directiva i escoltades les al·legacions d’un representant de l’entitat.\n4) Seran SOCIS NUMERARIS aquelles persones físiques que ho demanin i siguin admeses per la Junta Directiva, formalitzin la seva inscripció i abonin la quota que anualment aprovi l’Assemblea General a proposta de la Junta Directiva. La condició de soci numerari es perdrà segons l’establert en l’article número 7 d’aquests Estatuts.\nb) Escollir o ser escollit per als llocs de representació o per exercir càrrecs directius.\nc) Exercir la representació que se´ls confereixi en cada cas.\nf) Sol·licitar i obtenir explicacions sobre l'administració i la gestió de la Junta Directiva o dels mandataris de l'Associació. Aquesta gestió haurà de ser totalment transparent i clara.\nj) Posseir un exemplar dels estatuts en català o castellà, com es vulgui.\nk) Tenir opció a incloure els seus estudis a les publicacions de l’Associació, prèvia acceptació per part del Comitè Editorial.\n5) Seran SOCIS CÒNJUGUE O PARELLA, com el seu nom indica, cònjuges o parelles de socis numeraris que demanin ingressar com a socis en aquest apartat, formalitzin la seva inscripció i abonin la quota fixada per l’Assemblea General a proposta de la Junta Directiva.\nLa condició de soci en aquest apartat es perdrà segons lo previst en l’article número 7 d’aquests Estatuts.\nTindran els mateixos drets i deures que els socis numeraris amb l’excepció de: veu i vot en les assemblees, ser electors o elegibles per als càrrecs directius i rebre les publicacions de l’Associació.\nLa seva quota serà més reduïda que la dels socis numeraris.\n6) Socis JUVENILS I INFANTILS fills de socis numeraris. Tots els fills de socis numeraris podran obtenir el carnet en qualsevol d’aquest dos apartats, si els seus pares o tutors ho demanen.\nEs consideren socis infantils tots els nens o nenes fins als 12 anys.\nEs consideren socis juvenils els/les joves de 12 a 16 anys.\nPer tots ells no hi ha quota.\n7) Seran socis ESTUDIANTS aquells alumnes de centres universitaris o de qualsevol altre nivell que ho sol·licitin i siguin admesos per la Junta Directiva i abonin les quotes corresponents.\nEls socis estudiants tindran els mateixos drets i deures que els socis numeraris, amb l’excepció de: veu i vot en les assemblees i ser electors o elegits per càrrecs directius.\nA l’edat de 22 anys perdrà la condició de soci estudiant i passarà a ser soci numerari.\nLa condició de soci estudiant es perdrà també segons lo previst en l’article numero 7 d’aquests Estatuts.\nLa quota dels socis estudiants serà més reduïda que la dels socis numeraris.\n1) Ajustar la seva actuació a les normes estatutàries.\n2) Complir els acords de l'Assemblea General i les normes que assenyali la Junta Directiva per dur-los a terme.\n4) Mantenir la col·laboració que calgui per el bon funcionament de l'Associació.\n1) Que ho decideixi la persona interessada de manera voluntària. Ho ha de comunicar per escrit a la Junta Directiva. La baixa es pot demanar a qualsevol moment.\n2) No satisfer les quotes fixades. Si aquestes s’abonen irregularment, la Junta Directiva decidirà al respecte.\n3) No complir les obligacions estatutàries. Serà la Junta Directiva qui ho determini.\n4) La mort del soci.\n5) Qualsevol altra “causa important” que a judici de la Junta Directiva aconselli la baixa d'un membre de l’Associació.\n6) Qualsevol decisió al respecte serà comunicada a la propera Assemblea General.\n1) L'Assemblea General és l'òrgan suprem de l'Associació; els seus membres hi formen part per dret propi i irrenunciable.\n2) Els membres de l'Associació, reunits en Assemblea General legalment constituïda, decidiran per majoria els afers que siguin competència de l'Assemblea.\n3) Tots els membres quedaran subjectes als acords de l'Assemblea General, incloent-hi els absents, els qui discrepin i els presents que s'hagin abstingut de votar.\nc) Controlar l'activitat i gestió de la Junta Directiva, ratificant, modificant o rebutjant, quan calgui i en qualsevol moment, els acords que aquesta prengui.\ne) Escollir els membres de la Junta Directiva, destituir-los i substituir-los.\ni) Resoldre tots aquells assumptes no encarregats de manera expressa per aquests estatuts a altre òrgan de l'Associació.\n1) L'Assemblea General es reunirà en sessió ordinària com a mínim una vegada a l'any per aprovar els comptes, el pressupost i la memòria d'activitats.\n2) L'Assemblea General es reunirà amb caràcter extraordinari, sempre que calgui, a requeriment de la Junta Directiva, o bé quan ho sol·liciti un nombre de membres de l'Associació que representi, pel cap baix, un 10% de la totalitad. En aquest darrer cas, ho farà dins d'un període no superior a 20 dies.\n1) La convocatòria de les Assemblees Generals, tant ordinàries com les extraordinàries, es farà per escrit.\nEls anuncis de la convocatòria es col·locaran en els llocs que es considerin més apropiats per la seva publicitat, amb una anticipació mínima de 15 dies. La convocatòria s'adreçarà també individualment a tots els membres mitjançant carta, trucada telefònica o qualsevol altre mitjà.\nLa convocatòria especificarà el dia, l'hora i el lloc de la reunió, com també l'ordre del dia. S'inclouran preceptivament en l'ordre del dia de l'Assemblea General les qüestions suscitades per cada grup de treball, sempre que prèviament s'hagin comunicat a la Junta Directiva. Excepte si ho volen la totalitat dels membres reunits a l'Assemblea, sols es podrà discutir els assumptes inclosos en l'ordre del dia.\n2) Les reunions de l'Assemblea General les presidirà el President de l'Associació. Si no hi és, el substituiran,successivament, el Vice-president o el Vocal de la Junta.\nActuarà com a Secretari qui ocupi el mateix càrrec a la Junta Directiva. Si no hi és, el substituirà el Vocal de la Junta.\n3) El Secretari redactarà l'acta de cada reunió amb un extracte de les deliberacions, el text dels acords que s'hagin adoptat i el resultat numèric de les votacions.\n4) Al començament de cada reunió de l'Assemblea General es llegirà l'acta de la sessió anterior. A fi que s'aprovi o s'esmeni, cinc dies abans, l'acta i qualsevol altra documentació hauran d'estar a disposició dels socis al local social.\n5) A les reunions de l'Assemblea General, hom podrà expressar-se en la llengua que prefereixi sense deixar de respectar l'idioma de la majoria assistent.\nL'Assemblea quedarà constituïda vàlidament en primera convocatòria amb l'assistència d'un mínim del\n50% de la totalitat dels socis. Aquesta assistència podrà ser física o representada.\nQuedarà vàlidament constituïda en segona convocatòria sigui quin sigui el nombre de socis presents o\nrepresentats per altres membres de l'Associació mitjançant escrit o per qualsevol altra persona\ndegudament autoritzada pel soci representat, mitja hora més tard de l’hora establerta per a la primera\nconvocatòria i en el mateix lloc.\n1) En les reunions de l'Assemblea General, correspon un vot a cada membre de l'Associació present o\n2) Els acords es prendran per majoria simple de vots.\n3) Per adoptar acords sobre:\na) Separació dels membres.\nc) Dissolució i liquidació de l'Associació.\nd) Constitució d'una federació amb associacions similars o la integració en una ja existent.\ne) Disposició o alineació de béns socials.\nf) Sol·licitud de declaració d'utilitat pública.\nCaldrà un nombre de vots equivalent a les dues terceres parts dels assistents, tant a la primera convocatòria com a la segona.\nL'elecció de la Junta Directiva d'administradors o representats es farà, si es presenten diverses candidatures, per acord de la majoria relativa dels socis presents o representats.\n1) Regirà, administrarà, i representarà a l'Associació la Junta Directiva que està formada per:\ne) Almenys tres vocals\n2) L'elecció dels membres de la Junta Directiva es farà per votació de l’Assemblea General.\nSi es presenten diverses candidatures, caldrà l'acord de la majoria relativa dels socis presents o representats. Si hi ha una sola candidatura, o cap, es requerirà un nombre de vots equivalent a les dues terceres parts dels socis presents o representats, tant a la primera convocatòria com a la segona.\n3) L'exercici del càrrec serà gratuït. Les despeses originades directament pel desenvolupament del mateix seran abonades per l'Associació. Ningú podrà ser obligat a exercir un càrrec directiu si no ho desitja.\n1) Els membres de la Junta Directiva exerciran el càrrec durant un periode de 2 anys i podran ser reelegits.\n2) El cessament dels càrrecs abans d'extingir-se el termini reglamentari del seu mandat podrà esdevenir-se per:\na) Dimissió voluntària presentada mitjançant un escrit a la mateixa Junta en el qual s'exposin els motius.\nd) Sanció per falta comesa en l'exercici del càrrec, imposada d'acord amb el que estableix l'article 13.3 dels estatuts.\ne) Mort del membre.\n3) Les vacants que es produeixin en la Junta Directiva es cobriran en la primera Assemblea General que tingui lloc. Mentrestant, un membre de l'Associació podrà ocupar provisionalment el càrrec vacant, si té el beneplàcit de la majoria de la Junta.\nQualsevol dels seus membres ho podrà proposar.\na) Representar, dirigir i administrar l'Associació de la manera més àmplia que reconegui la Llei. Complir les decisions preses per l'Assemblea General, d'acord amb les normes, instruccions i directrius que aquesta estableixi.\nd) Proposar a l'Assemblea General l'establiment de les quotes que els membres de l'Associació hauran de satisfer.\ne) Convocar les Assemblees Generals i controlar que compleixin els acords que s'hi adoptin.\nf) Presentar el balanç i l'estat de comptes de cada exercici a l'Assemblea General per tal que els aprovi i confeccionar els pressupostos de l'exercici següent.\nj) Establir grups de treball per aconseguir de la manera més eficaç els fins de l'Associació i autoritzar els actes que aquests projectin realitzar. Cap soci no podrà ser obligat, contra la seva voluntat, a col·laborar en un d'aquests grups.\nl) Dur a terme les gestions necessàries davant d'organismes públics, entitats i altres persones per aconseguir:\nb) L'ús de locals o edificis que puguin arribar a ser un lloc de convivència i comunicació.\nm) Obrir comptes corrents i llibretes d'estalvi a qualsevol establiment de crèdit i/o d'estalvi i disposar dels fons que hi hagi en aquests dipòsits. La dispocició dels fons es determina a l'article 30.\np) L'òrgan de govern podrà sancionar també les infraccions comeses pels socis que incompleixin les seves obligacions. Aquestes infraccions es qualificaran de lleus, greus i molt greus, i les sancions, correponents podran anar des d'una amonestació fins a l'expulsió de l'Associació, segons la gravetat del cas.\nEl procediment sancionador s'iniciarà d'ofici o bé com a conseqüencia d'una denúncia o comunicació. La Junta Directiva nomenarà un instructor que trameti l'expedient sancionador, i proposarà la resolució amb audiència prèvia de la persona pressumptament infractora. La resolució final, que ha de ser motivada,l'adoptarà aquest òrgan de govern.\n1) La Junta Directiva, convocada prèviament pel President o per la persona que el substitueixi, es reunirà en sessió extraordinària amb la periodicitat que els seus membres decideixin, i que en cap cas no podrà ser superior a 6 mesos.\n2) Es reunirà en sessió extraordinària quan la convoqui amb aquest caràcter el President o el seu substitut, o bé si ho sol·licita la meitat dels membres que la componen.\n3) No es podrà participar en la reunió mitjançant representació.\n1) La Junta directiva quedarà constituïda vàlidament si ha estat convocada amb antelació i existeix un quòrum mínim de tres dels seus membres.\n2) Els membres de la Junta Directiva estan obligats a assistir a totes les reunions que es convoquin encara que, per causes justificades, podran excusar-se'n.\nL'assistència del President o del Secretari o de les persones que els substituexin hi serà necessària sempre.\n3) La Junta Directica prendrà els acords per majoria simple de vots dels assistents.\n1) La Junta Directiva podrà delegar alguna de les seves facultats en una o diverses comissions o grups de treball si compta, per fer-ho, amb el vot favorable de dos terços dels seus membres.\n2) També podrà nomenar, amb el mateix quòrum, un o uns quants mandataris per exercir la funció que la Junta els confiï amb les facultats que cregui oportunes de conferir en cada cas.\nEls acords de la Junta Directiva es faran constar al llibre d'actes. En iniciar-se cada reunió de la Junta Directiva es llegirà l'acta de la sessió anterior perquè s'aprovi o es rectifiqui si és procedent.\n1) El President de l'Associació també serà President de la Junta Directiva.\n2) Són pròpies del President les funcions següents:\na) Direcció i representació legal de l'Associació, per delegació de l'Assemblea General i de la Junta\nb) La presidència i la direcció del debats, tant de l'Assemblea General com de la Junta Directiva.\nc) Tots els vots dels membres de la Junta Directiva tenen el mateix valor que el del President. En el\ntranscurs de les votacions emet el seu vot en darrera posició. La seva qualitat en cas d'empat, és decisiva.\nf) Les atribucions restants pròpies del càrrec i les que li delegui l'Assemblea General o la Junta Directiva.\n3) El President serà substituït, en cas d'absència o malaltia, pel Vice-president o el Vocal de la Junta, en aquest ordre.\nEl Tresorer tindrà com a funció la custòdia i el control dels recursos de l'Associació, així com també l'elaboració del pressupost, el balanç i la liquidació de comptes. Portarà un llibre de caixa. Signarà els rebuts de quotes i altres documents de tresoreria. Pagarà les factures aprovades per la Junta Directiva, les quals hauran de ser visades prèviament pel President. Ingressarà el que sobri en dipòsits oberts en establiments de crèdit i/o d'estalvi.\nEl Secretari ha de custodiar la documentació de l'Associació, aixecar, redactar i signar les actes de les reunions de l'Assemblea General i la Junta Directiva, redactar i autoritzar les certificacions que calgui lliurar i també portar el llibre de registre de socis.\nCapítol 7- LES COMISSIONS O GRUPS DE TREBALL\n1) La creació i constitució de qualsevol comissió o grup de treball la plantejaran els membres de l'Associació que vulgin formar-la, que n'assabentaran a la Junta Directiva i explicaran les activitats que s'han proposat dur a terme.\n2) La Junta Directiva aprovarà la constitució, llevat de que hi hagi en contra el vot de les 4/5 parts de la Junta Directiva, la qual podrà constituir directament comissions o grups de treball sempre que compti amb el suport d'un grup mínim de dos socis.\n3) La Junta Directiva es preocuparà d'analitzar les diferents comissions o grups de treball i, un cop al mes, l'encarregat presentarà a la Junta un informe detallat de les seves actuacions.\nAquesta Asssociació no té patrimoni fundacional.\nEl pressupost de l'Associació serà de 2 milions de pessetes anuals i podrà ser superat depenent de les aportacions mencionades en l’article 27.\na) Les quotes que fixi l'Assemblea General pels seus membres.\n1) Tots els membres de l'Associació tenen l'obligació de sostenir-la econòmicament per igual, mitjançant quotes o derrames, de manera i en la proporció que determini l'Assemblea General a proposta de la Junta Directiva.\n2) L'Assemblea General podrà establir quotes d'ingrés, quotes periòdiques mensuals, trimestrals, semestrals o anuals, segons el que disposi la Junta Directiva, i quotes extraordinàries si cal.\n1) En els comptes corrents o llibreres d’estalvi obertes en establiments de crèdit o d’estalvi, hi figuraran les signatures del president, el vice-president, el tresorer, el secretari i el vocal.\n2) Per tal de poder disposar dels fons, n’hi haurà prou amb dues firmes, de les quals una haurà de ser necessàriament la del tresorer o bé la del president.\nCapítol 9 - LA DISSSOLUCIÓ\nL'Associació podrà ser disssolta si ho acorda l'Assemblea General, convocada amb caràcter extraordinari expressament per a aquest fi.\n1) Un cop acordada la dissolució, l'Assemblea General prendrà les mesures oportunes tant pel que fa a la destinació dels béns i drets de l'Associació, com a la finalitat, l'extinció i la liquidació de qualsevol operació pendent.\n2) L'Assemblea està facultada per escollir una comissió liquidadora sempre que ho cregui necessari.\n3) Els membres de l'Associació estan exempts de responsabilitat personal. La seva responsabilitat\nquedarà limitada a complir les obligacions que ells mateixos hagin contret voluntàriament.\n4) El remanent net que resulti de la liquidació es lliurarà directament a l'entitat pública o privada que, en l'ambit territorial d'actuació de l'Associació, s'hagi caracteritzat més en la seva obra a favor de la divulgació i recerca malacòlogica, o bé que més hagi col·laborat amb la nostra entitat.\n5) Les funcions de liquidació i execució dels acords a que fan referència els nombres anteriors d'aquest mateix article seran competència de la Junta Directiva, si L'Assemblea General no ha ofert aquesta missió a una comissió liquidadora especialment desegnada.\nBarcelona , agost 2012\nAquests Estatuts contenen les modificacions acordades en l’Assemblea General Extraordinària que va tener lloc a Barcelona en data 16 de Gener de 1999.\nTambé i consta el nou domicili social modificat en el registre d’Associacions amb referència 3970/2011(IBR) numero de registre de sortida 0547/5134/2011 amb data 21/03/2011\nTan mateix s’han fets les modificacions d’adaptació a la Llei 4/2008 article 321-4.1 del CCC