Oscars 2018: cinc pitjors pel·lícules per guanyar Oscars - Hollywood | Juny 2022\nOscars 2018: cinc pitjors pel·lícules per guanyar Oscars\nHi ha un fort debat sobre si una pel·lícula dolenta s'ha de donar un Oscar en categories en què realment podria ser bona. Inevitablement, l'Acadèmia estaria honrant la mala realització de cinema.\nSens dubte, aquestes pel·lícules no mereixien un premi Oscar.\nÉs aquella època de l'any en què els aficionats al cinema s'asseuen davant les seves pantalles de televisió per veure si la seva pel·lícula, director, actriu, actor, etc. preferit guanyaran els honors. Per descomptat, em refereixo als Oscars, també anomenats Premis de l'Acadèmia, ja que els premis els atorga l'Acadèmia de les Arts i les Ciències Cinematogràfiques. Guanyar un Oscar és una cosa enorme. Molts actors i actrius bons i talentosos es consideren afortunats només de ser nominats.\nPerò, com totes les institucions de la història de la humanitat, l'Acadèmia no és perfecta. De vegades, els premis van a pel·lícules i artistes que no ho mereixen. Al cap i a la fi, el jurat està format per éssers humans. Tot i que tot això és molt subjectiu allò que quina pel·lícula mereix guanyar i quina pel·lícula no, la majoria dels crítics i el públic sovint no saben explicar com aquesta pel·lícula o actor en particular podria endur-se a casa una brillant estatueta de l'Oscar. De vegades, les pel·lícules dolentes guanyen en categories que no tenen res a veure amb que siguin dolentes. Hi ha un fort debat sobre si una pel·lícula dolenta s'ha de donar un Oscar en categories en què realment podria ser bona. Inevitablement, l'Acadèmia honraria la mala realització de cinema.\nAquí teniu 5 pel·lícules que crec que mai haurien d'haver guanyat un Oscar.\nSuicide Squad: Un desastre d'una pel·lícula, Suicide Squad tenia un gran potencial i hauria d'haver estat una gran pel·lícula. Mai sabrem què va passar realment, però hi ha informes creïbles que afirmen que la forta interferència de l'estudi ho va matar. Passi el que passi, Suicide Squad és l'única pel·lícula de superherois que ha tingut un Oscar des del moment en què es van crear universos compartits. Sí, cap pel·lícula del Marvel Cinematic Universe té un Oscar. Ni un sol. Suicide Squad va guanyar l'Oscar al millor maquillatge i perruqueria. Sospir. Suicide Squad és una pel·lícula guanyadora d'un Oscar. Que s'enfonsi això.\nForrest Gump: Una pel·lícula preciosa, sens dubte. Però en contra d'aquesta pel·lícula estaven Pulp Fiction, la pel·lícula Most Tarantino de Quentin Tarantino i The Shawshank Redemption, considerada per molts com una de les millors pel·lícules de tots els temps. Què dóna?\nShakespeare enamorat: La victòria d'aquesta pel·lícula s'atribueix sovint al lobby de Harvey Weinstein. Pot ser que sigui el cas, però com podria algú passar per alt Saving Private Ryan, ara considerada com una de les millors pel·lícules de guerra de tots els temps?\nCrash: Considerada com la pel·lícula que menys mereixia l'Oscar a la millor pel·lícula, Crash va guanyar contra la brillant història d'amor gai Brokeback Mountain. L'Acadèmia ha comès molts errors, i aquest podria ser el més gran d'ells.\nUna ment bonica: L'actuació de Russell Crowe és lloable en aquesta pel·lícula. Però això es pot dir de gairebé totes les seves actuacions. Aquesta confusió va guanyar contra The Fellowship of the Ring que va fer la tasca gairebé impossible de portar el vast món fantàstic de JRR Tolkien a la gran pantalla, i d'una manera tan èpica.


La VI Jornada tècnica 'Nous escenaris, noves estratègies', organitzada per la MIDIT, tindrà lloc aquest dissabte 19 d'octubre, a les 17h, a l’Hospitalet de l’Infant\nImatge d'arxiu de la celebració d'una jornada tècnica anterior MIDIT\nDivendres, 18 Octubre 2019 13:07\nAquest dissabte 19 d’octubre tindrà lloc la V Jornada Tècnica de la MIDIT, titulada 'Nous escenaris, noves estratègies', a partir de les 17 h, al Centre Cultural Infant Pere de l’Hospitalet (Sala Bonet Castellana). Les persones interessades a apuntar-se a aquesta jornada, organitzada per la Mancomunitat d’Iniciatives pel Desenvolupament Integral del Territori de Vandellòs i l’Hospitalet de l’Infant, Tivissa i Pratdip (MIDIT), amb la col·laboració de l’Ajuntament de Vandellòs i l’Hospitalet de l’Infant, ho poden fer fins al divendres 18 d’octubre a través del web www.midit2020.com o del telèfon 977569030. La inscripció és gratuïta.\nEn aquesta edició, s’ha programat una ponència inaugural sobre 'Planificació estratègica i desenvolupament local', a càrrec de Mateo Hernando López, cap de servei de Desenvolupament Econòmic Local del Servei Públic d'Ocupació de Catalunya (SOC).\nA continuació, la gerent de Turisme de Lloret de Mar, Elizabeth Keegan, donarà a conèixer l'experiència de reconversió turística d’aquest municipi gironí, per un model de desenvolupament turístic sostenible compartit pel sector públic i pel sector privat.\nTot seguit, Eduard Jiménez Hernández, director de l’Àrea de Presidència i Desenvolupament Local de l’Ajuntament de Santa Perpètua de Mogoda, presentarà una altra experiència en planificació estratègica. En aquest cas, la de la Conca del riu Ripoll i la Riera de Caldes. En aquesta estratègia territorial hi participen 14 municipis, que treballen conjuntament per fer front a reptes comuns, com la millora de la qualificació professional, la transformació productiva i l’evolució cap a la indústria 4.0 o la priorització ocupacional a col·lectius en risc d’atur crònic. Abans del final de la jornada, previst a les 20 h, hi haurà un torn de de preguntes per als assistents.


VÍDEO | El ridícul de Felip VI en el pitjor moment: ensopega a la tomba reial\nBarcelona. Dijous, 14 de febrer de 2019. 12:34\nActualitzat Divendres, 15 de febrer de 2019. 09:59\nEsvaïts els dubtes: Letícia s'ha tapat els cabells amb un vel en senyal de respecte en un únic moment del viatge oficial al Marroc: l'entrada al Mausoleu Mohamed V on, abans de dipositar una corona a les tombes dels reis Mohamed V i Hassan II, Felip VI ha tingut un moment penós: s'entrebanca i gairebé cau de lloros en el moment més delicat del viatge oficial. Com qui fica la pota en un funeral, però al màxim nivell. Aquest és el lloc i el vídeo:\nFelip VI com Mister Bean. Sembla un gag però es cert. Les imatges no les ha difós la Casa Reial ni l'Agència EFE. Aquesta censura ja va passar en una ocasió, quan Felip casi cau de lloros a casa seva, a Zarzuela, i les fotos es van ocultar i només alguns les vam publicar:\nFelip a Zarzuela, abril 2018 / GTRES\nMentre tota la premsa cortesana analitza el vestit blanc com de núvia de Letícia pel sopar de gala o el vel de la visita al Mausoleu reial, En Blau mostra la part del viatge que no volen que es vegi: la caiguda de la Corona.\n-Si voleu veure un recull de caigudes del rei Joan Carles, cliqueu aquí\n-Si voleu veure com Letícia va ensopegar al fang en un altre viatge oficial, cliqueu aquí\nCasa reial El rei torna a Catalunya i 'El Mundo' l'escalfa: "Le echa huevos el Felipe" Marc Villanueva\nCasa Reial Letícia sense vel al Marroc: les fotos de l'arribada amb Mohamed VI Marc Villanueva


L'Ajuntament d'Aielo de Malferit abandona el Projecte Trèvol - VilaWeb\nDissabte 28.01.2012 15:19\nL'Ajuntament d'Aielo de Malferit abandona el Projecte Trèvol\nAixò deixaria sense atenció nou menors que en són usuaris · Abandonarà també els servicis d'Arxiu i de Canera\nEls nou menors d'Aielo de Malferit que a hores d'ara participen del Projecte Trèvol de la Mancomunitat de Muncipis de la Vall d'Albaida, a través del qual reben formació i suport per a la integració laboral, deixaran de tindre aquest servici ja que l'Ajuntament ha decidit d'abandonar el projecte. De confirmar-se la decisió, els menors, amb discapacitat psíquica, perdrien el suport que ara reben sense saber-se si l'Ajuntament n'oferirà un de propi.\nEl mes de desembre passat, l'Ajuntament d'Aielo de Malferit va comunicar per carta a la Mancomunitat el seu desig d'abandonar el Projecte Trèvol, el de l'Arxiu i el de la Canera. Tot sembla indicar que els diferents contactes i converses realitzats no ha fet canviar d'idea l'alcalde de la població, José Luís Juan, qui ja va anunciar que deixarien de pagar a partir d'aquest mes de gener, encara que també hi ha quantitats endarrerides.\nDes de la direcció del Projecte Trèvol, s'ha fet arribar a les famílies afectades una carta en què s'informa de la situació i on s'especifica que no podran oferir, com fins ara, la formació, el suport psicològic, la integració laboral i l'ajuda per desenvolupar una vida independent.\nEntre els familiars dels usuaris del Trèvol la preocupació és evident, perquè consideren que es perdrà un treball d'anys d'integració sociolaboral respectuós sense conéixer si disposaran de cap alternativa.\nJosé L. Juan, alcalde d'Aielo de Malferit\nEn el darrer ple municipal, el PSPV es va mostrar molt crític amb aquesta decisió del govern local del PP, i va reclamar a l'alcalde que la reconsiderara.


Competició dels millors catamarans F18 del món a Sant Pere Pescador - Empordà\nCompetició dels millors catamarans F18 del món a Sant Pere Pescador\n125 embarcacions de 26 països i 250 regatistes convertiran la Costa Brava en l'epicentre de la vela lleugera.\nEMPORDA.INFO 27.06.2019 | 18:18\nPresentació del F18 2019 World Championship a la platja. EMPORDA.INFO\nPresentació del F18 2019 World Championship a la platja.\nEl F18 2019 World Championship, el campionat del món de catamarans Fòrmula 18 ha engegat avui, després que aquest matí s'hagi fet la seva presentació en el càmping La Ballena Alegre de Sant Pere Pescador. El campionat se celebra per primera vegada en la Costa Brava, del dissabte 29 de juny al dijous 4 de juliol de 2019.\nEl campionat l'organitzen el Club de Vela La Ballena Alegre, el Club Nàutic L'Escala i la Real Federació Espanyola de Vela, en col·laboració amb la Federació Catalana de Vela i la Secretaria Nacional de la Classe Catamarà (ADEC).\nA l'acte de presentació del F18 2019 World Championship han participat l'alcalde de Sant Pere Pescador, Agustí Badosa; el gerent del càmping La Ballena Alegre, Àlex Trias; el vicepresident de l'associació de càmpings de Girona, Josep Maria Pla; el director esportiu del Club Nàutic L'Escala, Xavier López; el responsable de la classe F18, Olivier Bovyn i el director de regata del F18 World Championship Costa Brava, Pep Subirats.\nBadosa ha destacat que la badia de Roses ha aconseguit ser un referent en esports nàutics i la importància d'aquest tipus de campionats per a donar a conèixer el territori i captar aficionats de tot el món.\nEn aquest sentit s'ha manifestat el director esportiu del Club Nàutic l'Escala. López va felicitar per la col·laboració entre els clubs esportius de diferents municipis de la badia de Roses i l'ha posat d'exemple de model a seguir per a aconseguir futurs grans esdeveniments.


Frannia: MARIA ENGANXA\nI la seva Maria Enganxa no vivia dins cap pou, sinó que era el pou mateix, un forat dins l'espai que es mantenia actiu a través de la força centrípeta de l'absència, la solitud, el buit i la insatisfacció. Aapareixia, el pou, quan manco l'esperava, a vegades entre les flors de passionària i les de gessamí. La enganxava fort, llavors, i la transportava a un jardí ple de fulles seques, llimones plenes de floridura, insectes llefiscosos i lents. No passaven les hores en aquell pou ajardinat.\nAltres vegades, el pou es formava just enmig dels seus llombrígols, quan ell entrava en el seu interior. La xuclava l'espiral magnètica i ella entrava en un espai ple d'òrgans bategant d'un tràfic de substàncies desconegudes que l'ofegaven. Lluny de resultar un experiència excitant, la sensació que tenia era la d'entrar dins el buit, una cova submarina sense cap habitant viu.\nD'altres, el pou començava a formar-se sobre les manetes del rellotge. Mai sabia si la caiguda la duria cap a un ritme frenètic, impossible d'abastir o els segons es dilatarien, gelatinosos, eternitzant l'angúnia.\nFos com fos, aquell pou que l'enganxava de tant en tant, produïa uns efectes ben visibles: s'entristia, s'avorria, es pansia...i llavors qualsevol mà era bona per estirar-la i salvar-la de les urpes de Maria Enganxa. El problema era que, a vegades, la força del pou era massa intensa i tothom hi acabava dintre. Ella ho sabia i no era honest, sabent que hi havia un grapat de mans disposades a entrar dins el pou, deixar que passàs. "No ho faceu -volia avisar-, no caigueu en la trampa del pou. Maria Enganxa som jo...\nPublicado por Frannia en 16:48


Manuel de Pedrolo, un escriptor inabastable, a l’abast - Aula Castellar\nManuel de Pedrolo, un escriptor inabastable, a l’abast\n11 desembre, 2018 @ 18:00 h\n« El teatre textual català avui i reptes de futur\nTeatre Poliorama: Maremar de Dagoll Dagom »\nConferenciant: Sebastià Bennasar i Llobera\nConferenciant: Sebastià Bennasar i Llobera Fitxa: Sebastià Bennasar i Llobe…\nSebastià Bennasar i Llobera (Palma, 27 d’abril de 1976), és periodista, escriptor, traductor i crític literari mallorquí. Ha treballat onze anys com a periodista a les redaccions del Diario Baleares i de Diari de Balears, on ocupà el càrrec de cap de Cultura, (2017).\nEntre el 2009 i el 2013 va residir a la ciutat de Lisboa.\nHa impartit conferències, seminaris i cursos d’estiu sobre novel·la negra o cultura i llengua catalana des del 2009, en diferents universitats.\nHa impulsat nombrosos projectes culturals, congressos i festivals literaris, sobretot dedicats a novel·la negra, com Lloseta Negra, que va dirigir durant quatre anys; Tiana Negra, festival dedicat a la novel·la negra en català, i Gràcia Llegeix.\nÉs membre de l’Associació d’Escriptors en Llengua Catalana i del PEN Català, i des de juny del 2015 és membre de la junta directiva d’aquesta entitat, com a vocal de Drets Lingüístics. També forma part del Col·lectiu Pere Quart.\nHa publicat una trentena d’obres, entre poesia, relat, i assaig. Les seves últimes publicacions són la novel·la Un oceà de memòria (2016), la novel·la negra L’imperi dels lleons (2017) i els assaigs: Per una República lectora (2016) i Manuel de Pedrolo, manual de supervivència (2018).\nAmb motiu de l’any Pedrolo, dedicat a l’escriptor Manuel de Pedrolo, intentarem oferir algunes de les línies claus per endinsar-nos en la seva obra i en la seva vida per tal de posar a l’abast dels lectors les eines per enfrontar-se a una obra de gran extensió –128 títols–.\nEl lligam entre vida, obra i compromís cívic i també les circumstàncies en què va ser produïda –dictadura, censura, represa de les llibertats–, centrarà el gruix de la conferència.


Dret de Família – Segur Dret\n-Separacions matrimonials i de parelles de fet.\n-Modificacions de mesures de sentència.\n-Custòdies, ús i gaudi del domicili familiar.\n-Pensions alimentàries i compensatòries.\n-Accions de paternitat i filiació.\nT. 93 182 93 43\nM. 640 795 820\nCONTACTI AMB NOSALTRES .\nAdvocada a Badalona\nAdvocada a Barcelona\nEl divorci implica la ruptura del vincle matrimonial i dissolució del mateix.\nEn el nostre despatx abordem tots els aspectes que implica una crisi matrimonial, tals com a pla de parentalitat, pensió compensatòria, pensió d’aliments, mesures provisionals, mesures definitives, custòdia compartida, règim de visites…\nModificació de mesures establertes en convenis i sentències.\nLa llei ens dóna la possibilitat que les intervingudes ja acordades en un procés matrimonial ( pensions, guarda de menors…) puguin canviar-se a través d’un procés judicial posterior, sempre que hagin variat substancialment les circumstàncies que van motivar la primera sentència.\nFiliació i adopcions\nSol·licitar que una relació familiar sigui reestructurada, mitjantçant el reconeixement d’una filiació, paternitat o maternitat desconegudes o que ens ha estat ocultades, així com impugnar les mateixes, és legalment viable.\nD’altra banda, els procediments d’adopció són actualment un dels procediments imprescindibles per regularitzar nous models de família, com els quals puguin donar-se en crear-se relacions patern o matern filials amb fills no biològics.\nParelles de Fet Estables\nEl Codi Civil català aborda tant la constitució com l’extinció de parelles de fet estables, gairebé d’una manera idèntica a la qual es refereix per als matrimonis.\nEn el despatx tenim experiència, tant en la constitució entre ciutadans de la mateixa nacionalitat com en parelles mixtes, atès que som també experts en estrangeria i nacionalitat.\nT. 93 182 93 43 M. 640 795 820 noelia@segurdret.com\n© Copyright - Segur Dret


Ajuts per contractar talent jove i altres - Sellarès Assessors\n2 mesos ago Sellares\tInformació\nSi necessita ajuda per a contractar personal, l’informem que el SOC ha posat en marxa dos programes d’ajudes a la contractació per a implusar la reactivació socioeconòmica:\nProgrames per al foment de la contractació de persones joves (menors de 30 anys)\nEn el cas de contractació en contracte de pràctiques, cal acreditar la possessió d’un títol universitari o de formació professional de grau mig o superior o títols oficialment reconeguts com a equivalents, o d’un certificat de professionalitat, que els habilitin per a l’exercici professional, així com complir els requisits que exigeix la modalitat del contracte de treball en pràctiques.\nLes sol·licituds es podran fer des de l’endemà de la publicació de la Resolució al DOGC i fins el 30 d’abril de 2022.\nEls contractes que podran ser objecte de subvenció està previst que siguin contractes subscrits des de 1 MES abans de la publicació de la Resolució i fins el dia 01/04/2022.\nEntre d’altres, estar al corrent en el compliment de les obligacions tributàries amb les administracions públiques i davant la Tresoreria General de la Seguretat Social, disposar d’un sistema d’organització i de gestió de la prevenció, complir amb l’obligació de respectar la igualtat de tracte i d’oportunitats en l’àmbit laboral i, en cas que estiguin obligades per la Llei, elaborar i aplicar un Pla d’Igualtat.\nTambé és requisit per a les empreses no haver acomiadat una persona treballadora del mateix perfil o categoria professional de la que contractaran, en els 3 mesos anteriors a la subscripció del contracte laboral amb les persones participants.\nEl mòdul de l’actuació de contractació laboral inclou els següents conceptes:\nCostos laborals de la persona contractada: cost salarial més despeses de Seguretat Social a càrrec de l’entitat beneficiària.\nSón despeses no subvencionables les despeses salarials i de Seguretat Social durant els períodes de baixa laboral, tant si és per malaltia o accident comú com si és per malaltia o accident professional o per maternitat o paternitat.\nCom a import mensual, és un mòdul de 1.473,71 euros, sent 17.684,52 euros per a un contracte de 12 mesos.\nProgrames per al foment de la contractació de persones majors de 30 i més\nAquesta convocatòria té per objecte subvencionar la contractació laboral de persones aturades de 30 i més anys, amb l’objectiu de fomentar la creació d’ocupació estable i de qualitat.\nPersones desocupades de 30 anys i més, inscrites com a demandants d’ocupació a l’Oficina de Treball. I amb plena capacitat per formalitzar un contracte de treball en el moment de la seva signatura. A més, hauran de complir com a mínim un dels següents requisits:\n– Persones desocupades de 30 anys i més, si són o bé:\nPersones desocupades de llarga durada. S’entén per persona aturada de llarga durada la persona demandant d’ocupació, en situació de desocupació o no donada d’alta a la Seguretat Social un mínim de 12 mesos, continuats o no, durant els darrers 18 mesos anteriors a la contractació laboral objecte de la sol·licitud. Aquestes persones destinatàries no podran haver estat contractades per la mateixa persona o entitat sol·licitant en els 12 mesos anteriors al contracte pel qual es demana la subvenció.\nTots els requisits i les condicions previstes en aquest article s’han de poder acreditar el dia hàbil laborable immediatament anterior a l’inici del contracte.\nSón subvencionables els contractes indefinits i temporals amb una durada mínima de 12 mesos, i també els contractes d’obra i servei que aportin una declaració responsable que indiqui una durada mínima del contracte de 12 mesos. Els contractes han de ser a jornada completa en un establiment operatiu ubicat a Catalunya i el nombre màxim de contractes subvencionables per persona o entitat sol·licitant és de 5.\nEl termini de presentació de sol·licituds comença el 10 de gener de 2022 i finalitza el dia 31 de maig de 2022, a les 15:00 hores. La presentació s’haurà de fer abans de la finalització del contracte i dins d’un màxim de 2 mesos des de l’inici del contracte.\nEs pagarà un mòdul mensual de 1.473,71 euros pel total de mesos que dura el contracte a subvencionar. El període subvencionable estarà en funció de la data de subscripció del contracte i de la de finalització del programa, que com a màxim serà de 12 mesos.


Plens Oberts - Cardedeu :: Aprovació de la delegació de la gestió del servei públic de clavegueram en el Consorci per a la Defensa de la Conca del Riu Besòs i aprovació del conveni regulador.\nAprovació de la delegació de la gestió del servei públic de clavegueram en el Consorci per a la Defensa de la Conca del Riu Besòs i aprovació del conveni regulador..\nAtès que la protecció de la salubritat pública i el drenatge urbà són competències obligatòries dels Ajuntaments, de conformitat amb l’article 26.1 de la Llei 7/1985, de 2 d’abril, reguladora de les bases de règim local, l l’article 66.3.l) i 67 a) del Text refós de la Llei municipal i de Regim local de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 2/2003, de 28 d’abril, i l’article 5 b) del Text refós de la legislació d’aigües de Catalunya.\nAtès que el Servei públic de Clavegueram i el tractament d’aigües residuals és de titularitat municipal, podent prestar-lo l’Ajuntament de forma directa o indirecta, mitjançant qualsevol de les formes previstes a la legislació i en especial al Decret 179/1995, de 13 de juny, pel qual s’aprova el Reglament d’obres, activitats i serveis dels ens locals de Catalunya. Igualment, el Text refós de la Llei reguladora de les hisendes locals, aprovat per Reial Decret legislatiu 2/2004, de 5 de març, atribueix als municipis les facultats de gestió, liquidació, inspecció i recaptació dels tributs i altres ingressos de\ndret públic, la titularitat dels quals els hi correspon.\nAtès que el Consorci per a la Defensa de la Conca del Riu Besòs és l’ens local associat, competent segons la Llei d’Aigües de Catalunya, que presta els serveis vinculats amb les tasques de sanejament als municipis de la Conca del Besòs d’acord amb els seus estatuts de constitució, segons els quals, l’Ajuntament de Cardedeu en la seva condició de\nmembre, s’integra en un nivell bàsic que comporta la realització per part del Consorci de les funcions definides en els esmentats estatuts, així com que contemplen la possibilitat que el mateix Consorci assumeixi també l’establiment, ordenació i gestió del cobrament de taxes per la prestació del servei de clavegueram/ el cobrament de les quotes de les taxes que estableixi l’Ajuntament, d’acord amb la corresponen ordenança fiscal.\nAtès l‘interès que representa per a aquesta corporació la gestió i la realització adequada de les funcions atribuïdes, i atès que el Consorci per a la Defensa de la Conca del Riu Besòs compta amb la capacitat i els instruments suficients per assumir amb garanties i eficàcia plena la delegació o encàrrec dels municipis consorciats, essent el Consorci l’ens\nlocal associat, Vist allò que disposen els articles 8 i 116.1 de la Llei 26/2010, de 3 d’agost, de Règim jurídic i procediment de les administracions públiques de Catalunya, i article 13 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, del règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, quant a la delegació de competències, i els articles 7.1 i\n8.4 del Text refós de la Llei reguladora de les hisendes locals, aprovat per Reial decret legislatiu 2/2004, de 5 de març, l’article 106 de la Llei 7/1985, de 2 d’abril, Reguladora de les bases del règim local i l’article 8.b) del Reglament general de Recaptació, aprovat per Reial Decret 939/2005, de 29 de juliol, relatius a la delegació de competències en matèria de gestió de tributs.\nVist allò que disposa l’article 150 del Tex Text refós de la Llei municipal i de Regim local de Catalunya, aprovat pel Decret legislatiu 2/2003, de 28 d’abril, i l’article 303 i següents del Reglament d’obres, activitats i serveis dels ens locals, aprovat per Decret 179/1995, de 13 de juny, quant a la possibilitat d’establir convenis interadministratius i la seva tramitació.\nPrimer.- Delegar al Consorci per a la Defensa de la Conca del Riu Besòs la gestió del servei públic municipal de clavegueram, en l’abast previst per les condicions i funcions determinades en el Reglament regulador del servei i en el conveni regulador de la delegació, així com les facultats tècniques i recaptatòries inherents al mateix i necessàries per a portar a terme el servei, que amb caràcter enunciatiu són les següents:\nA) Actuacions incloses en la delegació:-\nRedacció de projectes i execució d‘obres de reforma, millora o ampliació de la xarxa municipal de clavegueram.\nConservació i Manteniment de la xarxa de clavegueram: inspecció i neteja d’embornals, inspecció i neteja de claveguerons, clavegueres i col·lectors municipals, operació d’estacions de bombament municipals, manteniment correctiu i preventiu de la xarxa i recollida, anàlisis i gestió de dades.\nExecució d’obres de reposició de les xarxes existents.\nProposta/Aprovació del Pla econòmic-financer i de les Ordenances fiscals preceptives per a la imposició de drets i taxes per a la prestació dels serveis delegats.\nB) Actuacions excloses de la delegació:\nEl servei objecte de delegació al Consorci no inclou el servei de sanejament en alta (:control d’abocaments industrials, operació i manteniment de col·lectors, d’estacions de bombament en alta i d’estacions depuradores d’aigües residuals incloses al Pla de Sanejament de Catalunya).\nC) Prestacions i actuacions complementàries:\nGestió, facturació i comunicació dels rebuts dels serveis prestats als subjectes passius.\nGestió i recaptació dels serveis prestats als subjectes passius. La definició i l’abast de cadascú d’aquests serveis, i les prestacions i actuacions que se’n derivin, venen recollides en el punt 3 Pla de Gestió del servei\nEl Servei de Clavegueram, amb independència de la modalitat de la seva prestació, quedarà sotmès permanentment al control de l’Ajuntament, el qual podrà revisar en tot moment les tasques i treballs que es duguin a terme. Tanmateix, en el seu cas, el Consorci per a la Defensa de la Conca del Riu Besòs, Prestador del Servei representarà l’Ajuntament, davant dels organismes de l’Administració Pública en totes les activitats relacionades amb el sanejament, i durà a terme en aquest sentit els acords municipals que s’adoptin al respecte.\nSegon.- L’Ajuntament es reserva la facultat de realitzar per si mateix i sense necessitat d’avocar de forma expressa la competència, les facultats que han estat motiu de delegació, quan concorrin causes d’interès municipal que ho facin convenient, comunicant-ho a l’esmentat Consorci.\nTercer.- Autoritzar al Consorci per a la Defensa de la Conca del Riu Besòs per tal que pugui prestar l’esmentat servei mitjançant els seus mitjans propis o a través de qualsevol de les formes d’encàrrec o contractació admeses en dret.\nQuart.- Determinar que el règim de responsabilitat patrimonial per danys i perjudicis que es puguin causar a tercers en la gestió del servei de clavegueram es regeix per l’article 214 del Text Refós de la Llei de contractes del Sector Públic, aprovat per Decret Legislatiu 3/2011, de 14 de novembre. Als efectes d’allò que preveu l’article 214.2 de la mateixa Llei\ncaldrà estar a si els danys i perjudicis són conseqüència d’una ordre del Consorci o de l’Ajuntament, o si el projecte d’obra o de subministrament l’ha aprovat una o altre Administració.\nNo seran imputables al Consorci responsabilitats derivades de deficiències o vicis ocults a la xarxa de clavegueram existents amb anterioritat a la data efectiva de la delegació.\nCinquè.- Aprovar la minuta del conveni regulador de la Cooperació interadministrativa, entre L’AJUNTAMENT DE CARDEDEU I EL CONSORCI PER A LA DEFENSA DE LA CONCA DEL RIU BESÒS SOBRE LA GESTIÓ DEL SERVEI MUNICIPAL DE CLAVEGUERAM, de conformitat amb el text que es transcriu a continuació:\nSisè.- Sotmetre l’expedient a informació pública per un termini de trenta dies, mitjançant anuncis que s’inseriran en el Butlletí Oficial de la Província, en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya i en el tauler d’edictes d’aquest Ajuntament, als efectes que els particulars i Entitats, puguin formular les observacions que considerin convenients.\nSetè.- Disposar que l’esmentat acord, s’entendrà aprovat definitivament si transcorregut aquest termini no es formula cap al·legació, reclamació o suggeriment.\nVuitè.- Delegar en el Consorci per a la Defensa de la Conca del riu Besos, per a que en nom de l’Ajuntament trameti un exemplar del conveni a la Direcció General d’Administració Local del Departament de Governació i Relacions Institucionals, als efectes de donar compliment al requeriment normatiu de tramesa dels acords de col·laboració.\nNovè.- Autoritzar a la Sra. Alcaldessa o regidor de la Corporació en qui delegui per a la formalització del conveni regulador, així com per a portar a terme les actuacions necessàries per al compliment del present acord.


Estanislau Vilajosana i Guilà - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEstanislau Vilajosana i Guilà\n1991 (77/78 anys)\nEstanislau Vilajosana i Guilà (Manresa, 1913 - 1991) fou un pintor paisatgista català.\nAls 12 anys ingressà a l'Escola d'Arts i Oficis de Manresa. Deixeble d'Evarist Basiana. Més endavant estudià perspectiva, composició i color amb els pintors Francesc Labarta i Ramon Calsina i tècnica ceràmica amb Llorenç Artigas a l'Escola Massana.\nL'any 1942 assistí a classes de dibuix al natural al Foment de les Arts Decoratives i al Cercle Artístic Barcelonès.\nFormà part junt amb Joan Vilanova i Joan Vilaró, de la comissió encarregada d'erigir un monument als iniciadors de la Séquia, que comportà la instal·lació de la "Ben Plantada" a la Plaça Bonavista de Manresa.\nAmb A. Pujol pintaren conjuntament el mural sobre la batalla del Bruc que es troba a l'escala principal de l'Ajuntament de Manresa.\nVa fundar i dirigir l'Acadèmia Vilajosana, al carrer de Casanova, de dibuix, pintura i ceràmica des de 1965. Experimentador de diversos corrents pictòrics. Fou col·laborador en la promoció d'iniciatives culturals. Va celebrar més de vint-i-cinc exposicions individuals entre Barcelona, Mallorca, Sabadell, Manresa i altres. També participà en moltes exposicions col·lectives.\nParticipà en el primer Saló d'Independents de l'any 1936 a Barcelona i al Saló de Tardor (organitzat per la Generalitat de Catalunya) l'any 1938.\nVilaró i Llach, Joan. Art a Manresa segles XIX i XX, 1983.\nAlom, Joaquim; Basiana, Jordi; Gasol, Pere. «Vilajosana i Guilà, Estanislau». La República a Manresa en un clic (1931-1936).\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Estanislau_Vilajosana_i_Guilà&oldid=26421176»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 feb 2021 a les 01:10.


No ens adormíssim pas! ~ La Mossegada\nBon dia i bon dilluns internautes. L'actor i director Woody Allen va escriure en certa ocasió que 'Cal treballar vuit hores i dormir vuit hores, però no les mateixes.' No cal entrar en un insomni crònic però tampoc és qüestió d'adormir-se sobre els llorers, perquè sigui per naps o per cols, la sensació que es respira a l'ambient a manca de 30 dies per la Diada és que ens cal més cafeïna i menys valeriana. Tots els reptes són difícils i més el nostre que ha viscut en letargi durant 300 anys fins que després de la decisió del TC de retallar l'Estatut la gent començà a despertar.\nNo sé si és el doctor Estivill estaria d'acord en pensar que els somnis mals resolts acostumen a derivar en malsons, i el nostres fa massa temps que duren. Cal doncs aprofitar aquest context d'il·lusió i no deixar-nos vèncer ni pel cansament ni aquesta malaltia tan comuna als nostres dies anomenada sedentarisme. És ben sabut que si les manifestacions no arriben enlloc acaben cansant el personal, però ara que ho tenim a tocar dels dits no podem endur-nos pel tradicional "uf que hi vagin els de Barcelona" perquè no és aquesta ciutat la que vol emancipar-se sinó tot el país, i per tant cal fer un nou esforç de mobilització que deixi bocabadats els mesetarios exhibint el nostre múscul pacífic, lliure i democràtic.\nTot i que de moment des de l'ANC i Òmnium no volen crear angoixes innecessàries, sí que hi ha un xic de preocupació perquè a data d'ahir encara hi ha 69 trams per omplir dels 73 que té la V de la Diagonal, un fet que contrasta amb el nombre d'inscrits a la Via Catalana de l'any passat on el degoteig era constant. Davant d'això ambdues organitzacions entonaven un cert mea culpa per haver-se centrat més en la campanya del 9-N enlloc de 11-S. En aquest sentit, encara queden dies per invertir la tendència, però no tants com llonganisses perquè estiguem de braços creuats que de fet és el que desitgen des de la capital del Reino.\nAixí, si encara volem seguir aspirant a guanyar la partida hem de ser conscients que ens cal fer molta feina, i mostrar al món la nostra determinació que lluny de defallir seguim ben vius i decidits a seguir endavant pesi a qui pesi. D'aquesta manera, Òmnius i Anc tornen a insistir en la necessitat de fer els deures i inscriure's si no ho hem fet ja al web Ara és l'hora.\nSeguint la línia navarrista, Miquel Iceta, com no podia ser d'altra manera ha volgut donar llibertat a la militància socialista que vulgui assistir a la V. Enguany però, aquesta llibertat a diferència del 2013 es fa extensiva a l'acte que la plataforma Societat Civil Catalana ha organitzat a Tarragona per contraprogramar l'independentisme. Serà interessant veure si hi ha algun dirigent del PSC prefereix quedar-se a casa o bé és conseqüent i s'hi presenta d'acord amb el que diu fora de micròfons.\nLa primera perla de la setmana ens arriba de la premsa nord-americana, perquè la multinacional PepsiCo, propietària també de Fregit-Lay, ha decidit prendre mesures d'estalvi per afrontar la pèrdua de facturació dels últims anys. De moment, els directius han evitat parlar de retallades en les plantilles, però sí que han explicat com pensen estaviar fins a 50 milions de dòlars.\nLa fòrmula màgica passa per aplicar el mateix procediment que ja aplica l'any 1987 American Airlines, quan va deixar de servir en els seus vols una oliva per amanida, un simple gest que li comporta un estalvi anual de 40.000 dòlars.\nEn el cas de PepsiCo, la companyia ha calculat que eliminant 5 patates de cada bossa (14 grams menys) tindran uns beneficis de 21 centaus (uns 15 cèntims) per cada bossa, malgrat que com era de preveure el preu de final del producte no s'abaixarà pel consumidor.\nEn fi internautes, quanta raó tenia el nostrat Capità Enciam quan deia que "Els petits canvis són poderosos".


Spa Puigcerdà | Villa Paulita Hotel Puigcerdà\nFeu clic aquí per descarregar el nostre catàleg de Spa(pdf).\nSpa Puigcerdà. Acabes de tornar de pistes i no saps si demà estaràs en condicions de tornar a posar-te els esquìs? Has fet un llarg passeig pel llac? Necessites senzillament desconnectar unes hores?\nAl hotel Villa Paulita sabem com posar-te cos i ment a punt per al que hagi de venir.\nL’accès al SPA s’efectua a travès de la planta semisoterrani. Tot l’àrea destinada a la recuperació i relaxació està il.luminada amb una suggerent llum zenital que provè dels diferents lluernes que s’obren al jardì.\nLa nostra ZONA SPA & Sensations consta d’una petita piscina climatitzada coberta, una zona de massatges i tractaments, l’àrea fitness i sauna tant humida com seca.\nA causa de la nova normativa sanitària, cal reservar hora tant per accedir a l’spa com per a la realització de massatges. L’entrada a l’spa i a gimnàs està prohibida a les persones de 14 anys o menys. Pot efectuar la seva reserva trucant a al telèfon 972 88 46 22.\nPROGRAMA DE SOCIS SPA\nSi vols dedicar més temps al teu benestar però t’és difícil organitzar-te en el teu dia a dia, aquesta és la millor opció: fes-te soci del nostre centre spa i gaudiràs d’un amplíssim horari d’obertura, un massatge al mes de lliure elecció a més de moltes més avantatges.\nInforma’t sense compromís trucant al telèfon 972 88 46 22 o escrivint-nos al correu spa@villapaulitahotel.com.\nEstarem encantats de assessorar-te.


Cal Tort – Turisme Rural\nCal Tort és un antic mas del 1850, que ha estat restaurat conservant la naturalesa i l’arquitectura de la casa de pagès original. Les parets de pedra, les portes i finestres de fusta formen part d’un procés de restauració que ha cuidat l’essència de la casa fins a l’últim detall.\nCal Tort es lloga íntegre, és una casa amb capacitat fins a 7 persones.\nLa casa està dividida amb dues plantes de 50 m2 cada una, a la planta baixa s’hi troba: cuina, menjador , sala d’estar amb llar de foc, i un lavabo complert.\nA la part superior es troben tres habitacions (una de matrimoni, una doble i una triple) i dos lavabos.\nEquipaments de la casa:\nLlençols, mantes, tovalloles de mà i de dutxa, plats, gots, coberts i tot el necessari per cuinar, fogons i forn de gas, microones, nevera-congelador, retavaixella, cafatera, bullidora d’aigua per a té,rentadora, televisió amb TDT, llar de foc, jocs de taula, calefecció amb radiadors a tota la casa, llitet de viatge, “sisi” i pinses per estendre la roba, barbacoa, i mobiliari de jardi\nN. de legalització : HUT000332\n16-05-2020 16-05-2020 0,00€ 0,00€ 0,00€\nOrganitzat per caltort


Patates farcides de bolets, gratinades amb beixamel | Recepta de cuina de Quim Lleonart - RECEPTES.CAT\n500 grams de barreja de bolet en conserva\nLa meva salsa beixamel\nUna safata rectangular refractària\nUn buidador de fruites\nPrimerament, en una cassola fonda amb aigua i sal, bullim les patates amb pell ben rentades, fins que estiguin cuites, i les deixem refredar.\nMentre es refreden les patates, saltem els bolets salpebrats amb un raig d'oli, fins que hagin deixat anar tota la seva aigua, i quan ja són tebis, els piquem amb un ganivet i els reservem.\nA continuació, en una paella amb un raig d'oli d'oliva, fregim la ceba picada, i quan ja la tenim mig rossa, hi afegim mig cullerot de sofregit de tomàquet, i una copa de conyac, i deixem que redueixi, i tot seguit hi afegim els bolets, i deixem que s'acabi de coure tot plegat uns dotze minuts, i ho retirem del foc.\nSeguidament, agafem les patates, i les escapcem de les dues puntes, i amb l'estri per fer boles de fruita les anem buidant, i tot seguit les omplim amb la farsa de bolets, les posem a la safata refractària, les cobrim amb la beixamel, hi afegim el formatge ratllat i un toc de mantega, i les gratinem a 180º, fins que veiem que el formatge ja és ben daurat, i ja les podrem posar a la safata de porcellana, i les podrem servir a taula.\nAquesta recepta, tant ens pot servir com a primer plat, o com aperitiu.\nEtiquetes: La cuina dels farcits La cuina dels gratinats Afegir etiqueta\nEnllaça aquesta recepta: Receptes.cat/recepta12696


Merkel i la unió bancària (Joan Majó)\n4 min. 27/09/2013 00:00\nUn diari europeu publicava, fa uns dies, un acudit en què un nen demanava al seu pare si podia fer "pipí" en un raconet, ja que en tenia necessitat. La resposta del pare era que aguantés una mica més, "fins que hagin passat les eleccions alemanyes". Prudència i aguantar la respiració! Aquesta ha estat la situació durant mesos a la UE, on s'han estat posposant debats i solucions, a l'espera del 22/9. Aquests endarreriments no han estat innocus, ja que s'afegeixen a la normal lentitud de les institucions europees. Finalment hi hem arribat: s'ha confirmat la forta identificació dels ciutadans alemanys amb la seva cancellera, encara que haurà de governar segurament amb l'SPD. Podem tornar a respirar, ja podem tornar a parlar del futur de la UE i sobretot de la zona euro, i cal esperar que ara s'accelerin els processos en curs.\nCrec que el que més ha patit la lentitud, més ha perjudicat la situació econòmica i més ha dificultat la sortida de la crisi ha estat el retard en la unió bancària (d'ara endavant, UB), i aquesta serà la prova de foc de Merkel. El que passi durant els propers mesos amb la UB (un tema aparentment tècnic i allunyat de la ciutadania) marcarà el futur de l'euro i de l'economia europea, i permetrà veure amb claredat quina és l'orientació d'Alemanya en el seu indiscutible lideratge sobre la construcció d'Europa.\nLa UB significa quatre coses: un únic supervisor europeu per a tots els bancs, unes mateixes normes de solvència i liquiditat, un sistema únic per resoldre els problemes de les entitats en dificultats i un únic fons de garantia de dipòsits per a tots els contribuents de la zona. Amb això, Europa tindria unes eines similars a les que tenen els EUA, el Japó o el Regne Unit, unes eines que ja hem vist com els han permès fer front a la crisi amb més facilitat que no pas a nosaltres. En absència d'aquestes eines els països, els governs i moltes empreses europees han estat en mans dels mercats, dels especuladors i de les agències de ràting, que han amplificat i agreujat els errors que tant els governs com les empreses havien comès durant els darrers anys.\nCrec que el procés cap a la UB s'ha alentit per dues raons: una de tècnica, ja que el disseny és molt complex i la seva fase de transició molt difícil de conduir; i una altra de més política, les reticències d'Alemanya (i algun altre estat) a compartir riscos amb segons quins països. Deixo de banda la primera, precisament per la seva complexitat, i em vull centrar en la segona. Té un punt de comprensible que, vista l'experiència dels darrers anys al sud d'Europa (bombolles, infraestructures supèrflues, corrupcions...), l'opinió pública alemanya sigui reticent a acceptar riscos conjunts i solidaris amb tots els estats del sud.\nPerò aquesta opinió pública ha de ser conscient de tres coses: 1) que qui més s'ha beneficiat d'un mercat únic de 500 milions de persones, amb una moneda única, han estat precisament els països industrials, i sobretot Alemanya, 2) que no es pot estar només a les madures, sinó que també s'ha d'estar a les verdes i 3) que la millor manera de reduir els riscos, i d'evitar els problemes, és precisament traspassant a la UE la supervisió i control de les activitats de les institucions financeres. N'hi podríem afegir una quarta: quan un conjunt de territoris s'agrupen per a benefici de tots, és imprescindible acceptar un principi de solidaritat que suposa transferències financeres dels més rics als menys desenvolupats, sigui en forma de "pressupostos federals", sigui en forma de compartir mancomunadament riscos. Aquesta és una de les bases d'una veritable unió que vagi, com prediquen a la UE, molt més enllà d'una simple àrea comercial unificada. Una vegada va ser acceptada la moneda única, el camí ja no té marxa enrere fins a la unió política.\nLes decisions que en relació a la UB es prenguin els propers mesos a Brussel·les, i les posicions del govern alemany al respecte d'aquestes decisions, serviran per veure la capacitat de lideratge de Merkel orientant els seus ciutadans, i marcant el camí del conjunt dels europeus. Sembla que hi ha una forta identificació de pensament entre el poble alemany i la cancellera, cosa que li hauria de permetre no ser presonera d'impulsos egoistes i estar a l'altura dels seus predecessors Adenauer, Brandt, Schmidt o Kohl, que van fer passos valents i definitius cap a una Europa unida. Esperem que el nen pugui fer ara el "pipí" tranquil.


Agència de Desenvolupament Urbà | Associació de Veïns de Bellvitge\nLa zona agrícola el 28 de febrer de 2005\nFiled under: >> CAL TRABAL / PARC DE LA MARINA,HISTÒRIES,Segle XXI — AVVBellvitge @ 4:20 pm\nTags: adu, Agència de Desenvolupament Urbà, Antoni Nogués, can trabal, celestino corbacho, Departament de Medi Ambient i Habitatge, Feixa Llarga, Informe d’Impacte Ambiental, Joventut Socialista de Catalunya, marina de l'hospitalet, neu, nevada, nieve, nuria marin, prat de llobregat, zona agrícola\nUnes imatges de l’enfarinada del 28 de febrer de 2005 a la zona agrícola, també coneguda com Cal Trabal, per refrescar una mica.\nSobre Cal Trabal, poques noticies. Com sabeu el Departament de Medi Ambient i Habitatge de la Generalitat, en poques paraules, ha dit que no l’hi agrada el projecte presentat per l’Ajuntament.\nUna vegada es va conèixer la notícia, Antoni Nogués, gerent de l’Agència de Desenvolupament Urbà de L’Hospitalet, deia a canal-h que aquest document elaborat pel Departament de Medi Ambient és un compendi de dades i recomanacions que s’han de tenir en compte en el futur a l’hora de redactar l’obligat Informe d’Impacte Ambiental. Nogués considera que la Generalitat donarà el vist i plau al projecte de Cal Trabal un cop l’Ajuntament realitzi i presenti l’Informe d’Impacte Ambiental, que serà el primer pas administratiu.\nLes úniques paraules que han sortit del PSC i rodalies han aparegut al blog la Joventut Socialista de Catalunya a L’Hospitalet de Llobregat on han volgut desviar l’atenció amb un presumpte tracte de favor del Departament de Medi Ambient i Habitatge cap a l’Ajuntament del Prat de Llobregat, i que van originar un cert debat allà mateix entre diverses persones d’entitats i partits.\nTots els partits polítics, a l’oposició o com a socis de govern, han dit que aquest projecte és erroni. El Consell de la Sostenibilitat i el Regidor de Medi Ambient de la nostra ciutat van deixar molt clar ja fa temps que el pla no era acceptable. Les associacions de veïns també, les organitzacions ecologistes igual, un munt més d’entitats i ciutadans diuen el mateix, i el Departament de Medi Ambient i Habitatge de la Generalitat ha dit la seva també en el mateix sentit i de pas demostra que no som com deien els de l’Ajuntament, ni radicals, ni ignorants.\nAl 2007 el PSC de Celestino Corbacho va aconseguir la majoria absoluta al nostre Ajuntament. Una majoria de 43.576 vots respecte dels 177.513 electors convocats a les últimes eleccions municipals, es a dir, aquesta majoria no va arribar al 25% de les persones que tenien dret a vot. Per tant, davant d’una oposició tan amplia de la ciutat:\nÉs ètic continuar amb aquests projectes tenint en compte que el poder del PSC, ara en mans de la Núria Marín, es fonamenta en menys d’una quarta part dels electors de la ciutat? És això democràcia? o és la tirania d’una “majoria”?


Empat sense gols de l’Olímpic a Sant Cugat | La Garriga Digital\nEmpat sense gols de l’Olímpic a Sant Cugat\nPartit molt disputat el de diumenge al migdia al camp municipal de Sant Cugat del Vallès. Els dos equips van sortit molt forts des del primer moment, i és que era un partit vital, ja que abans de començar tenien els mateixos punts, 24, i ocupaven la quinzena i setzena posició, respectivament.\nAixí, els nervis i la pressió van influir molt en que el matx fos molt poc lluït. L’Olímpic va sortir molt ben posicionat, amb les idees molt clares i intentant jugar la pilota, però l’equip local no va deixar d’ensenyar les dents, sense excessiva duresa, però amb molta contundència. No hi va haver cap ocasió de gol fins el minut 40 de la primera part, quan el Sant Cugat va marcar i l’àrbitre el va anul·lar, ja que un dels atacants va fer falta sobre el porter garriguenc. Així doncs, el gol no va pujar al marcador, tot i les protestes d’alguns aficionats locals.\nLa segona part va començar igual que la primera, amb els dos equips lluitant al màxim, sobretot al mig del camp, on la disputa era aferrissada. Un xut llunyà, que va sortir desviat a la dreta de la porteria visitant, va ser l’única ocasió de l’equip local en tot el partit, deixant de banda el gol anul·lat. Al minut 78 l’equip garriguenc va disposar d’una gran oportunitat per inaugurar el marcador quan després d’una molt bona centrada, Albert va trepitjar l’àrea, des de la banda, molt escorat, i va xutar, però el porter va refusar a córner.\nPocs minuts abans d’acabar el matx, Almeda, migcampista visitant, va ser expulsat al veure la segona targeta groga. El jugador va passar trotant molt a prop del porter local quan aquest anava a servir amb les mans des de la seva àrea i l’àrbitre va interpretar que el molestava, ensenyant-li la segona amonestació. Polèmica decisió arbitral en l’expulsió tot i que, cal dir, el col·legiat va estar força encertat durant tot el partit.\nAixí doncs, resultat totalment just i un punt per cada equip. Sens dubte, sumar sempre és bo i l’empat no és un mal resultat.\nArticle anteriorSóc invisible, sóc autònom\nArticle següentReagrupament es presenta a la Garriga


16996712n10 - Search Results - UAB Digital Repository of Documents\nHome > Articles > Published articles > Ciències > Search Results: 16996712n10\nCiències 12 records found Search took 0.01 seconds.\n5 p, 82.7 KB El CLIL i l'ensenyament-aprenentatge de la ciència a primària / Sánchez, Conxa\nEs presenta la metodologia CLIL (aprenentatge integrat de continguts i llengües estrangeres), adreçada tant a ensenyar ciències com a aprendre una llengua estrangera, l'anglès, a primària.\n2008 - 10.5565/rev/ciencies.225\nCiències : revista del professorat de ciències de primària i secundària, N. 10 (2008) p. 2-6\n5 p, 501.1 KB Un pas en la construcció d'una potent eina informàtica d'història de la ciència en català per a l'ensenyament secundari / Camós Cabeceran, Agustí (Universitat Autònoma de Barcelona. Centre d'Estudis d'Història de les Ciències (CEHIC))\nEs presenta una pàgina web amb diversos textos científics històricament importants, en la seva llengua original i traduïts al català, triats per la seva utilitat per a Secundària.\n2008 - 10.5565/rev/ciencies.226\nCiències : revista del professorat de ciències de primària i secundària, N. 10 (2008) p. 7-11\n6 p, 526.5 KB QUIMBATX, activitats a la carta / Malgosa i Morera, Mercè (Escola Pia (Terrassa, Catalunya))\nEs presenta una estratègia per a ajudar a millorar l'aprenentatge de la química al batxillerat, tenint en compte la diversitat de l'alumnat i la realitat de les aules.\n2008 - 10.5565/rev/ciencies.227\nCiències : revista del professorat de ciències de primària i secundària, N. 10 (2008) p. 12-17\n4 p, 151.6 KB Aprendre geologia urbana / Girabal i Guitart, Josep\nEs presenten diversos itineraris de geologia urbana per la comarca del Bages adreçats a alumnes d'ESO o final de Primària. L'article enllaça amb documents que guien l'alumnat en les diferents activitats proposades.\n2008 - 10.5565/rev/ciencies.228\nCiències : revista del professorat de ciències de primària i secundària, N. 10 (2008) p. 18-21\n4 p, 406.3 KB Experiments : tan senzills i tan exemplificadors / Gilart Barranquero, M. Carme\nEs presenta una pàgina web que ofereix diverses unitats didàctiques de ciències per a primària en llengua anglesa. Els temes estan relacionats amb els éssers vius i la matèria i tenen un plantejament investigatiu. [...]\n2008 - 10.5565/rev/ciencies.230\nCiències : revista del professorat de ciències de primària i secundària, N. 10 (2008) p. 24-27\n5 p, 335.3 KB L'ús d'animacions-TIC a la classe de biologia / Casas Serrate, Mª Elena (IES Miquel Martí i Pol (Roda de Ter)) ; García Rovira, M. Pilar (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Didàctica de les Matemàtiques i de les Ciències Experimentals) ; Sanmartí, Neus (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Didàctica de les Matemàtiques i de les Ciències Experimentals)\n4 p, 41.7 KB Opinió de l'alumnat de 3r d'ESO sobre la Física i Química / Suso, Esther de ; Bohigas, Xavier\nPresentem els resultats d'una enquesta passada a l'alumnat de tercer d'ESO d'un IES de Barcelona. L'objectiu de l'enquesta és conèixer l'actitud de l'alumnat davant de la ciència.\n2008 - 10.5565/rev/ciencies.232\nCiències : revista del professorat de ciències de primària i secundària, N. 10 (2008) p. 33-36\n5 p, 493.0 KB Una excursió per muntanyes i valls : Gerdhard Ertl i la química de superfícies / Casabó i Gispert, Jaume (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Química) ; Aliberas i Maymí, Joan (IES Josep Puig i Cadafalch (Mataró, Catalunya))\nEl Nobel de Química del 2007 va premiar el treball de Gerdhard Ertl sobre química de superfícies. S'exposen alguns dels seus resultats i com van ser possibles, així com la seva aplicació en catàlisis heterogènies de processos importants.\n2008 - 10.5565/rev/ciencies.234\nCiències : revista del professorat de ciències de primària i secundària, N. 10 (2008) p. 42-46\n12.2 KB S'ha publicat\n2008 - 10.5565/rev/ciencies.235\nCiències : revista del professorat de ciències de primària i secundària, N. 10 (2008) p. 49-49\n8 p, 453.5 KB Guió de treball : pictogrames de seguretat\n2008 - 10.5565/rev/ciencies.236\nCiències : revista del professorat de ciències de primària i secundària, N. 10 (2008) p. 50-50


El Govern desconfina Lleida després de la davallada dels contagis | NacióLleida\nVergés ha alertat que la situació "continua sent complicada" però que es comença a veure "llum al final del túnel"\nper Àlvar Llobet , Lleida, 29 de juliol de 2020 a les 17:17 |\nImatge d'una dona davant la carpa | ACN\nLa ciutat de Lleida i sis municipis del Segrià deixaran d'estar confinants aquest dijous després de 15 dies. El Govern considera que la davallada dels contagis és prou significativa com per ordenar acabar amb el tancament domiciliari dels set municipis.\nLes localitats de Lleida, Aitona, Seròs, Torres de Segre, la Granja d'Escarp, Soses i Alcarràs tindran una limitació de la mobilitat i topalls en el nombre de persones, 10, que es poden reunir tan el l'àmbit públic com en el privat. El confinament permetrà el servei de terrasses als bars amb el 50% de l'aforament i amb l'obligatorietat de tancar a les dotze de la nit. Els negocis podran obrir amb aquest mateix percentatge d'aforament, així com els cinemes i els centres esportius. Els casals d'estius també seguiran en funcionament. Tot i això, les mesures "lleidatanes" continuaran essent més restrictives que les de Barcelona atès l'alt índex de contagi a Ponent. Aquestes mesures tindran una durada inicial de 15 dies.\nLa consellera de Salut, Alba Vergés, ha indicat que encara continua essent necessari reduir la vida social i mantenir la distància de seguretat per tal de mantenir el virus a ratlla i evitar un nou augment dels contagis.\nAquest dimecres, la taxa de reproducció de l'epidèmia s'ha situat en l'1 a Lleida, que vol dir que l'epidèmia no creix. Tot i aquesta millora en relació les setmanes anteriors, Vergés ha alertat que la situació "continua sent complicada", que es manté la transmissió comunitària i que la situació als hospitals és "greu". "En cap cas estem parlant que ja s'ha acabat tot", ha manifestat.\nVergés ha indicat que la corba s'ha aplanat però que "la pressió hospitalària" a la demarcació és "molt alta". Ara mateix hi ha 189 ingressats als centres lleidatans, 23 dels quals a la UCI. "No ens podem relaxar però veiem la llum al final del túnel", ha dit la consellera, que ha tornat a interpel·lar la ciutadania a "no relaxar-se". La consellera també ha dit que 40 lleidatans han estat derivats a l'hospital de la Vall d'Hebron de Barcelona, menys pressionat pel nombre d'ingressos.\nLa consellera ha recordat que el màxim de persones ingressades que s'ha registrat a la demarcació de Lleida en tota la pandèmia ha estat de 203, una xifra que, diu, no està lluny dels números actuals.\nPueyo demana una estratègia per minimitzar els riscos de salut i d'economia\nEl Paer en cap de Lleida, Miquel Pueyo, ha apuntat aquest dimecres que ha transmès a la consellera Vergés la necessitat que l'executiu català trobi "una estratègia que minimitzi els riscos per a la salut i els riscos per a l'economia". Les paraules de Pueyo arriben després que el gremi de restauradors s'hagi manifestat pels carrers de Lleida protestant pel tancament dels negocis.\n🎥 [ACTUALITZACIÓ #COVID19] 🎥\nAquest matí he estat parlant extensament amb l'#HC de @salutcat, @albaverges, i hem revisat com ha evolucionat la pandèmia a #Lleida.\nHem arribat a unes conclusions que us comparteixo 1/2 👇🏽 pic.twitter.com/6NjrxD1JKC\n— Miquel Pueyo (@MiquelPueyo) July 29, 2020\nSocietat, desconfinament, Lleida, Segrià, Covid-19


Balanç d’impacte (2n trimestre) – Versembrant\nAvui tornem a engegar motors després d’unes petites vacances ben merescudes!\nEstem molt satisfetes de tota la feina feta aquest segon trimestre, que hem tancat amb un total de 314 tallers realitzats a diferents espais educatius de 26 viles de tot Catalunya. Hem treballat amb centres educatius de primària i secundària però també amb espais joves municipals, associacions d’educació en el lleure i espais educatius comunitaris.\nHan estat tres mesos intensos de tallers i projectes compartits amb moltíssimes joves, que a través de l’escriptura poètica, la música, la dansa i l’art urbà han pogut canalitzar i expressar emocions, pensaments i inquietuts relacionades amb problemàtiques socials que els afecten en el seu dia a dia. En aquest trimestre, hem treballat especialment al voltant dels malestars emocionals i socials derivats de la pandèmia i el confinament, a banda d’altres temàtiques habituals com el racisme i el masclisme.\nVolem destacar alguns projectes que ens han permès fer un treball a llarg termini amb un grup concret o que, per altra banda, han tingut un impacte en tots els centres educatius reglats d’un territori.\nEn el marc del projecte IMPROVERSEM, promogut per l’ICUB i el Consorci d’Educació de Barcelona, hem seguit col·laborant amb 4 instituts de la ciutat de Barcelona: l’INS Montserrat, l’INS Sagrat Cor Besós, l’INS Maria Espinalt i l’INS Besós al llarg de tot el trimestre, combinant glosa i rap com a eines educatives amb tot l’alumnat de 3r d’ESO.\nTambé ens fa molta il·lusió haver teixit comunitat a les localitats de Rubí, Valls, Torredembarra i Sabadell. A Rubí i a Valls, impartint tallers de rap a les línes de 4t d’ESO de tots els instituts de la ciutat: INS La Serreta, INS Duc de Montblanc, INS Estatut i INS Torrent dels Alous (Rubí) i INS Serra de Miramar, INS Narcís Oller i INS Jaume Huguet (Valls). A Torredembarra ho hem fet amb tots els instituts i escoles, sent part del Pla Educatiu d’Entorn de la ciutat: Escola Molí de Vent, Escola Antoni Roig, Escola l’Antina , INS Ramon de la Torre i INS Torredembarra. A Sabadell estem impartint tallers de rap a tots els centres educatius de secundària en el marc del programa “Rap per la convivència”.\nPer últim, volem destacar el treball fet amb el grup de joves del casal Torreblanca de Sant Cugat, amb qui hem pogut compartir tots els dijous d’aquest trimestre. Ara començarem una nova línia de treball amb el grup de petits del casal.\nVolem agraïr a tots els infants i joves que han participat dels diferents tallers i a tots els agents educatius i socials que han apostat per la proposta pedagògica de Versembrant.\nPRAXI, CONSCIÈNCIA I LLIBERTAT!\nBadalona: IE Baldomer Solà.\nBarcelona: Ins Verdaguer, Ins Montserrat Roig, Jesuïtes Sant Gervasi, Casal de Joves Can Ricart, Ins Sagrat Cor Besòs, Ins Besòs, Ins Maria Espinalt, Ins Montserrat i Escola Sant Medir.\nCastellbisbal: IE Les Vinyes.\nCollbató: Escola Mansuet.\nConstantí: Institut de Constantí.\nCunit: Ins Ernest Lluch i Martí.\nEl Prat: Associació Saó Prat.\nHospitalet de l’Infant: UEC.\nHospitalet de Llobregat: IE Gornal.\nLlagostera: Espai Jove CLV Llagostera.\nLlavaneres: Ins Llavaneres.\nLliçà de Vall: Ins El Vern.\nManresa: Escola Popular de Manresa.\nMataró: Ins Les Cinc Sènies i IE Àngela Bransuela.\nMontcada: Escola El Viver.\nParets del Vallès: Ins Torre de Malla.\nReus: Ins Baix Camp i Ins Vilaseca.\nRubí: Ins La Serreta, Ins Estatut, Ins Duc de Montblanc, Ins Torrent dels Alous.\nSabadell: Ins Ca n’Oriac, Ins La Serra, Ins Vallès, Col·legi Sagrada Família, Col·legi Estel i Ins Ribot i Serra.\nSant Cugat: Casal de Joves Torreblanca.\nSant Vicenç dels Horts: Ins Gabriela Mistral.\nSils: Institut de Sils.\nTorredembarra: Escola Molí de Vent, Escola Antoni Roig, Escola l’Antina, Ins Ramon de la Torre i Ins Torredembarra.\nTremp: PILS Tremp.\nValls: Ins Jaume Huguet, Ins Serra de Miramar i Ins Narcís Oller.\nVic: Col·legi Sagrat Cor.


3 de julio de 2019 (12:07 CET)\n2. À punt està entre els sistemes de mitjans audiovisuals "autonòmics" amb menor pressupost. Els seus 55 milions anuals suposaren el 0,26% del pressupost de despeses de la Generalitat per a 2018. Suposaren, en 2018, 11 € per càpita en enfront de 23,8 de la resta del conjunt de mitjans "autonòmics" de l'estat. Un pressupost miserable per a un sistema del qual se suposa que ha de "competir" des de ja i defensar la nostra llengua i cultura davant d'un munt d'empreses privades i públiques molt potents de comunicació i desinformació en castellà d'àmbit estatal.\n3. Malgrat l'escassedat del seu pressupost À punt ha fet programes molt valuosos de caràcter cultural i d'informació i opinió. En aquest sentit recolzem les declaracions del conseller d'economia i hisenda Vicent Soler queamb À punt "hem canviat d'ona ... no té res a veure amb el model de RTVV".\n4. Podria argumentar-se perfectament que el precedent del monstre de Canal 9, amb tot el seu deute econòmic i desprestigi acumulat, així com la cobertura de necessitats de caràcter social en un context d'espoli econòmic per part de l'estat, ha fet ser molt prudents a les membres del Consell Valencià, i d'ací la pròrroga d'uns pressupostos miserables.\n5. Però, més enllà d'aquests criteris de "prudència" en la gestió són molts més importants els prejudicis antivalencians que estan al darrere de moltes de les crítiques (injustificades) a À punt.\n6. Sense una xarxa de mitjans de comunicació i de creació cultural no es pot mantenir una defensa mínima del valencià al nostre País. À punt és clau en el desenvolupament d'una indústria musical i audiovisual valenciana. I això requereix un pressupost adequat mínimament per a anar creant-los pas a pas.\n7. Un pressupost equivalent al de la resta de mitjans "autonòmics" hauria de ser d'un mínim de 118 milions d'euros, i si volem un mínim de qualitat (imprescindible en un territori amb una llengua i cultura pròpia), caldria fer À punt equivalent als sistemes de Catalunya o Euskadi, i això suposaria tenir uns pressupostos per al nostre sistema de 200 i 300 milions d'euros respectivament.\n8. És en aquesta defensa de la llengua i cultura que es fa imprescindible la recepció de i la col·laboració amb la resta de mitjans audiovisuals en la nostra llengua, així com la difusió d'À punt a altres nacions de l'estat.\n9. Però, no tot és pressupost. Sense llibertat no es pot crear aquesta xarxa de mitjans sinó només reproduir el model Canal 9 o els de Tele5 o el de la Sexta o el de TVE1. En la defensa de la llengua i de la cultura pròpies, així com en la de l'excel·lència en la informació i creació d'opinió, llibertat significa autonomia de creació. Deixem À punt créixer amb afecte, llibertat i bons nutrients. Sense aquests elements el somni d'À punt es convertirà, si sobreviu, en el malson de Canal 9, és a dir, en un instrument de desprestigi i de destrucció de la nostra llengua i cultura.


Què passaria si canviéssim el terme "home" d'aquesta frase feta, amb una connotació masclista evident avui en dia, pel terme "societat" i l'emmarquéssim en les campanyes electorals en lloc de la conquista? Penseu que encara seria oportuna?\nDes de la meva visió, i tant que seria oportuna!\nFent una ràpida i gens acurada cerca a les xarxes socials i a internet, trobem tota una rècula desmotivadament llarga d'actes de campanya per a les pròximes eleccions municipals, autonòmiques i europees del pròxim 26 de maig, amb "teca" pel mig: sopars, berenars, vermuts..., compensades amb altres actes més semblants a les conferències o informatius, centrats en la informació que cada partit considera que més l'afavoreix.\nEvidentment que aquest tipus d'actes no són tots els que es fan, per sort. N'hi ha d'altres que tenen com a objectiu explicar el programa electoral, no sempre elaborat ad hoc per l'ocasió. Més difícils de trobar són els actes on s'obre un debat lliure i transparent per parlar conjuntament del que necessita el municipi, la comunitat.\nPerò si ens centrem en els primers descrits, el fet de seguir amb la visió que la ciutadania no participa si no s'inclou en cada acte un moment gustatiu, mantenir la percepció que segurament no s'ajusta a la realitat, de que la societat no es mou si no és per interès propi i particular, és alimentar, i mai més ben dit, un model de relació parental i jeràrquic entre els i les governants i els veïns i veïnes, un model basat en el màrqueting, un model centrat en la captació per l'atracció particular, que no pas per l'interès en el futur comú.\nEns en fem un fart d'omplir-nos la boca d'un nou model de governança, de transparència, de govern obert, de participació, incorporant aquests conceptes en la gran majoria de programes electorals, per després constatar que seguim amb una comunicació i motivació que segueix tenint en compte les anteriors fal·làcies.\nPotser seria l'hora d'analitzar en profunditat, a l'hora de dissenyar una campanya electoral, com aquesta es pot adaptar al nou model de governança que tan bé ens va per donar-nos una imatge moderna i innovadora, aconseguint que realment els conceptes de progrés, modernitat i innovació es puguin associar a visions i concepcions realment més alineades amb els nous paradigmes socials, als que ens enfrontem actualment i als que ens enfrontarem en un futur no molt llunyà.\nCal que entenguem, polítics i polítiques, ciutadans i ciutadanes, que la política ben feta ens pot ajudar a viure millor en societat, fet que comporta, inevitablement, viure millor en l'àmbit individual.\nCal tenir confiança en el fet que les persones, en general, podem tenir expectatives envers el nostre futur i, per tant, entendre i tenir un pensament crític envers un programa electoral i que, fins i tot, som part activa per poder col·laborar en la seva elaboració, fet que hauria d'adoptar-se com necessitat real en el si de qualsevol partit, posant-la en pràctica realment amb l'objectiu d'alinear i incorporar expectatives, més que no pas amb l'objectiu d'enlluernar.\nDeixem doncs, l'estómac per gaudir del que ens manté en vida, per acollir papallones quan alguna cosa ens emociona o ens fa vibrar, i allunyem-lo de qüestions que requereixen més del cervell com és la política.\nAutora: Coia Poblet. Cap de projectes de Gabinet Ceres


Ple de juliol a l’EMD: violència masclista, reglament de participació i redistribució d’àrees | elCugatenc\nEl Ple de juliol de l’EMD de Valldoreix ha tingut quatre mocions –dues institucionals i una rebutjada– i poc debat més enllà. També ha servit perquè el vocal Bernat Gisbert agafi més responsabilitats i augmenti la seva dedicació i retribució al govern de l’EMD davant la baixa del president, Josep Puig. Aquests són els principals punts tractats a la sessió plenària.\nSuport unànime a la mort digna\nTots els grups polítics han votat a favor de la moció de l’Associació pel Dret a Morir Dignament en què es demana la implicació de l’EMD en defensa de la mort digna. Valldoreix ha acabat donant suport a l’associació, s’ha compromès a oferir recursos formatius als treballadors municipals, a fer pedagogia sobre el DVA i facilitar-ne el tràmit, a col·laborar amb el Parlament i la Generalitat per simplificar-ne el tràmit, a instar al Departament de Salut a tenir programes d’atenció domiciliària i equips de suport de 24 hores i a millorar els serveis pal·liatius, a demanar la creació d’un observatori de qualitat de la mort a nivell català i a donar suport a les proposicions de llei presentades al Congrés per regular l’eutanàsia.\nPer uns espais lliures de violència masclista\nERC-MES, CUP-PC i PDECAT-Demòcrates han donat suport a una moció presentada en primera instància pels republicans per tal de treballar per uns espais lliures de violència masclista (amb inclusió al Pla d’Igualtat municipal), el que suposa la creació d’un protocol de cara a la Festa Major, la condemna de l’EMD a totes les formes de violència sexual, la realització de campanyes específiques de prevenció i denúncia i una específica de sensibilització i prevenció per fomentar relacions igualitàries. Ciutadans s’hi ha abstingut perquè en un dels acords es feia referència als Països Catalans com a marc.\nDecau la proposta sobre la venda no sedentària\nLa vocal de Ciutadans s’ha quedat sola defensant la seva moció per establir un diàleg amb els representants del sector de la venda no sedentària a Valldoreix per prendre mesures al respecte. La resta de grups s’hi han oposat per motius diversos. D’una banda, es feia referència al top manta, un fenomen que no es dona a la vila i que, segons els partits d’esquerres, s’intenta criminalitzar amb la proposta. D’altra, ja hi ha una taula de comerç i un seguiment del mercadet amb visites als paradistes, que no estan organitzats en cap associació per actuar tal com preveia la proposta dels taronja, segons explica el govern.\nValldoreix tindrà el seu propi Pla d’Igualtat de Gènere\nTots els grups han donat suport a la proposta inicial de la CUP-PC perquè l’EMD elabori el seu propi Pla d’igualtat local, com el que ja té Sant Cugat. Aquesta mesura, defensen, pot estar acompanyada des de la Diputació i és complementària a la moció sobre els espais lliures de violència masclista.\nSisena modificació pressupostària\nEl govern, amb l’abstenció de la resta de grups, ha donat suport a la sisena modificació del pressupost del que va d’any amb augments substancials en inversions, com l’adquisició de noves marquesines (48.400 euros), la construcció d’una nova tanca per l’ampliació del primer tram del carrer del Nard (95.505 euros), les obres de rehabilitació del torrent Badal (124.000 euros), la compra d’un projector i una pantalla de cinema (9.867 euros), la inversió en enllumenat públic (48.400 euros) i la compra d’una furgoneta per a la brigada (14.991 euros). Entre d’altres, també s’hi contemplen 50.000 euros més per al manteniment de carrers, 77.000 per la concessió de transport i 4.000 per al Valldoreix Futbol Club després del seu ascens a 2a catalana.\nReglament de participació i pressupostos participatius\nVia decret, el govern ha posat les bases per poder modificar el regalament de participació ciutadana i del Reglament Orgànic Municipal (ROM), necessaris per a la redefinició de la participació després de l’aturada del Consell de la Vila. Això ha anat acompanyat del principi dels tràmits concrets. D’una banda, el futur enregistrament en vídeo dels plens. D’altra, el canvi del reglament de participació per redefinir el Consell. Tot i els amplis debats en aquest afer, tots els grups han donat suport excepte Ciutadans, que s’hi ha abstingut. Alhora, tots els grups excepte ERC-MES, que s’hi ha abstingut, han donat suport a l’aprovació definitiva del reglament dels pressupostos participatius, després d’acceptar-se una esmena i dues més parcialment presentades per Francesc Cardoner, membre de Mou-te per Valldoreix i expresident de l’EMD.\nBernat Gisbert passa a ser vocal de Serveis Generals\nEl fins ara vocal de Comunicació i Noves Tecnologies, Joventut, Esports, Gestió de Residus i Atenció a les Persones suma a les seves responsabilitats l’àrea de Serveis Generals, fins ara en mans d’Elena Degollada, que ara mantindrà Economia, Participació, Pla d’Actuació Municipal, Educació i Serveis Socials. El canvi ve marcat per la distribució de feines arran de la baixa del president, Josep Puig. Això suposa l’augment de la dedicació del vocal, que passarà a tenir un 75% de dedicació amb una retribució de 26.100 euros bruts anuals.\nReducció d’horaris de la línia V42 d’autobús\nTots els grups polítics han votat a favor de la reducció dels horaris de la línia V42 d’autobús per deixar-la operativa només en aquelles hores d’entrada i sortida dels centres educatius. Això també ha permès reforçar la línia 41 per la seva arribada a l’Arnau Cadell i el Ferran i Clua.


Vueling incorporarà un tercer avió a l'aeroport de València i comptarà amb 18 rutes directes el 2020 - Diari La Veu\nEscriba el número 833950\nVueling incorporarà un tercer avió a l'aeroport de València i comptarà amb 18 rutes directes el 2020\nLa companyia llança un nous viatges a partir del maig vinent entre la capital del Túria i Londres Gatwick\n23 desembre 2019 11:55h\nLa companyia incorpora un model A320 de la família Airbus. / VUELING\nVALÈNCIA (EP). L'aerolínia Vueling, pertanyent al grup IAG, ha anunciat l'arribada d'un nou avió a la base de l'aeroport de Manises, on quedarà instal·lat de manera permanent a partir del pròxim 1 de maig del 2020. Així, tindrà una programació conformada per 18 rutes directes tant estatals com internacionals.\nLa gran novetat associada a l'arribada d'aquest tercer avió, un model A320 de la família Airbus, serà el llançament d'una nova ruta que unirà València amb l'aeroport londinenc de Gatwick, ha informat la companyia en un comunicat. La nova connexió iniciarà les seues operacions el mes vinent de maig i possibilitarà la connexió entre totes dues ciutats mitjançant sis freqüències setmanals.\nDes de l'inici de les seues operacions a l'aeroport valencià l'any 2005 amb les connexions d'Eivissa i Brussel·les, Vueling ha continuat operant de manera ininterrompuda a Manises. En l'actualitat, compta amb una quota de mercat del 12,5%. De cara al pròxim any 2020, la companyia oferirà una capacitat addicional de 225.000 places disponibles, la qual cosa suposarà un increment del 16% respecte a l'any en curs.\nLes connexions que es beneficiaran d'un major reforç de les freqüències són Lanzarote, gràcies a una nova freqüència addicional setmanal; Tenerife, per la inclusió de 3 noves freqüències setmanals, i Palma, que consolidarà la seua connectivitat mitjançant un nou vol amb freqüència diària. La companyia també destaca l'increment de places que brindarà la connexió amb Brussel·les, mitjançant una nova freqüència setmanal addicional.\nEn el còmput global, la programació de Vueling a l'aeroport de València quedarà conformada de la següent manera: Londres Gatwick (6 freqüències setmanals), Amsterdam (5 setmanals), Alger (4 setmanals), Brussel·les (1 freqüència al dia), Catània (2 freqüències setmanals), Lisboa (5 setmanals), París Orly (2 freqüències diàries), Roma Fiumicino (10 freqüències setmanals), la Corunya (2 freqüències setmanals), Barcelona (6 setmanals), Bilbao (3 setmanals), Fuerteventura (1 freqüència setmanal), Gran Canària (2 setmanals), Eivissa (1 freqüència diària), Palma (20 setmanals), Lanzarote (2 setmanals), Sevilla (3 setmanals) i Tenerife (5 freqüències setmanals).\nEscriba el número 917869


ENTRADES DE MAIG DE 2021 - Bloc d'en Robert Mora\nEls dos partits que són al govern d’Espanya han quedat en 3er i 5e lloc respectivament al parlament madrileny, i amb tota la potència simbòlica que li havien atorgat a Madrid això els hi suposa un cop demolidor.\nPodemos amb la retirada d’Iglesias ha encetat la costera avall definitiva perquè no sobreviurà a les pròximes eleccions (com C’s), com a molt es residualitzarà als nivells d’Izquierda Unida.\nEl partit guanyador de l’esquerra a Madrid és un partit regionalista que sintonitza amb els moviments perifèrics de tall sobiranista i la dreta ja sense disfresses es manifesta com el que és i ha estat sempre, l’integrisme castellà cèntric…\nEl mapa polític de Catalunya es revela com el d’un país radicalment diferent al de “España dentro de España” que es Madrid.\nI al País Valencià les repliques que són d’esperar van pel camí de la consolidació tambe d’un espai polític radicalment diferenciat.\nUn País Valencià -cal no oblidar-ho mai- que continua sent la principal pesa del tauler per decantar l’equilibri en un o altre sentit. Raó per la qual es previsible que torne a ser el camp de batalla entre dues maneres contraposades de concebre l’Estat.\nAltra cosa a destacar es que el “discurs” de tipus calvinista, moralitzant i prohibicionista de “que ve el llop” de l’esquerra del “todos todas y todes”, ha fracassat davant del discurs d’una dreta desimbolta alegre i libertaria.\nI “last but not least” l’eix dreta esquerra salta pels aires com diu l’amic Ximo Vaello .\nCaldrà prendre bona nota de moltes coses.\nPreparem-nos per les repliques de la victòria de “la libertad ayusera” a la resta del cortijo pañol.\nTones de caspa ens cauran al damunt.\nNo estem fent bé els deures! Catalans, valencians i illencs necessitem una “religio” (que no religió), una narració, un discurs, una cultura, un projecte clar i comprensible que ens projecte al futur o morirem ofegats en caspa al so de les “montañas nevadas banderas al viento” que s’albiren al girar el cantó de la història.\nL’esquerra de matriu espanyola a la que sempre li hem fet el viu viu no ens aprofita. Per això les Ayuso i els Abascal estan guanyant el futur.\nNo estic fent una proposta tribalista sinó cívica, política i individual (intersubjectiva), però sense dubte si col•lectiva, perquè sense un projecte POLÍTIC col•lectiu , i tanmateix ciutadà, que ens relligue,\nens disgregarem -ara si- en una multitud d’identitats fraccionàries pròpies de la postmodernitat.\nJa sé que és més fàcil dir-ho que fer-ho. I tant que ho sé!\nHe llegit en un post de Facebook una definició de Podemos que m’ha resultat especialment suggerent.\n“Podemos” com a “condensador de les distintes línies i corrents del feminisme, LGTBI+, ecologisme, llenguatge inclusiu, etc”, altres més clàssiques i perifèriques al seu discurs nuclear com el dret a la vivenda, les minories nacionals etc. És una de les definicions més originals i al temps més precises que mai he escoltat/llegit.\nPer això en la seua formulació original no parlava de dreta o esquerra, conceptes amb el mateix nivell de poder potencial SIMBÒLIC, POLITIC I INSTITUCIONAL , sinó de “los de arriba i los de abajo” un llenguatge més comprensible per les minories (a les que s’adreça) que denuncien “el patriarcat hetero normatiu de l’home blanc heterosexual i Cis, i la violació a la que está sotmesa la gran Mare Terra, Gaia a la que cal salvar del capitalisme depredador.\nNomés una d’aquestes minories se li ha ennuegat, les minories nacionals, perquè els nacionalismes d’alliberament no formen part del fenomen identitari de la correcció política, sinó que tenen vocació MAJORITARIA i INCLUSIVA, i cap de les dues característiques estan presents en les reivindicacions de les identitats fraccionàries de la postmodernitat.\nCrec que és precisament per aquesta característica, d’intentar aplegar en un únic paquet les reivindicacions de les distintes minories amb vocació no-inclusiva (són minories amb vocació minoritària) ha estat precisament el tret més poderós -i original- de la seua praxi política i al temps la debilitat intrínseca de caràcter ideològic de Podemos.\nUna força politica que ha sintetitzat en la seua praxi i en la seua definició ideològica la confluència de les distintes corrents de les minories de la “correcció política”, és un invent polític remarcable…però amb els peus de fang, i poques possibilitats d’èxit ideològic, sobretot des que van convergir amb els “Pitufos gruñones” d’IU, que provenen d’una tradició molt diferent al neixement del fenomen i de la “correcció política”, una ortodoxia anglosaxona de caràcter protestant calvinista.\nI parle en passat perquè Podemos ja és passat des que ha esta devorat des de dins per IU i el discurs de la socialdemocràcia escandinava.\nEn efecte, a Podemos no se’l pot acusar des d’aquest punt de vista de populisme clàssic. No es ni tan sol identificable amb el chavisme bolivarià, que no té aquest component luterà del que si és portador Podemos.\nPotser per això, l’autèntic hereu del Podemos primigeni siga Mas Madrid i el seu soci Compromís, més que no el partit/coalició Unidas Podemos.\nAl respecte…(apunts diversos)\nSOBRE LA NOVA ESQUERRA CONTEMPORÀNIA I ELNACIONALISME DE LES NACIONS SENSE ESTAT


Inici / Actualitat / El BIR\nEn aquesta edició parlem de la resposta de Bigues i Riells davant la pandèmia de la Covid-19.\nEn aquesta edició parlem de la remodelació de la plaça de Riells i de molt més!\nEn aquesta edició parlem de l'incendi i de la riuada que va viure Bigues i Riells el 1994\nAmb el Nadal, arriba un regal per a tothom: el Teatre Auditori Polivalent\nDescarrega't el butlleti\nEn aquesta edició parlem del renaixement del Castell de Montbui.\nEn aquesta edició parlem de la futura sala polivalent\nEn aquesta edició parlem de Francesc Maspons Anglasell.\nEn aquesta edició parlem de tecnologia, habitatge i patrimoni.\nEn aquesta edició parlem del pressupost 2016.\nEn aquesta edició parlem de la Fàbrica Vella.\nEn aquesta edició parlem de la pedrera de Bigues i Riells.\nEn aquesta edició parlem del comerç.\nEn aquesta edició parlem de mobilitat.\nEn aquesta edició parlem del nou dipòsit de l'Arxiu Municipal.\nEn aquesta edició parlem del Consell Veïnal.\nEn aquesta edició parlem de l'emblema municipal.\nEn aquesta edició parlem de l'Ordenança de Civisme.\nEn aquesta edició parlem de l'Ajuntament 2.0.\nEn aquesta edició parlem del Casal d'Avis.\nEn aquesta edició parlem de l'obertura d' El Centre Cívic i Cultural El Rieral.\nEn aquesta edició parlem de la nova bibilioteca.\nEn aquesta edició parlem del Centre Cívic de Riells del Fai.\nEn aquesta edició parlem del parc de l'Avinguda.\nEn aquesta edició parlem de la nova ruta dels cinc molins.\nEn aquesta edició parlem del Banc d'Aliments.\nEn aquesta edició parlem de la qualitat de l'aigua de les fonts.\nEn aquesta edició parlem del camp de futbol.\nEn aquesta edició parlem de la pista esportiva.\nEn aquesta edició parlem de la nova escola bressol i del nou institut.\nEn aquesta edició parlem del nou camp de futbol municipal.\nEn aquesta edició parlem del dèficit.\nEn aquesta edició parlem de seguretat, comerç i educació.\nEn aquesta edició parlem d'habitatge juvenil.\nEn aquesta edició parlem del futur complex esportiu municipal.\nEn aquesta edició parlem del Cau de l’Agrupament Escolta i Guia Maspons i Anglasell.\nEn aquesta edició parlem dels equipaments d'ensenyament.\nEn aquesta edició parlem del Pla Local de Joventut.\nEn aquesta edició parlem de les restes íbers trobades a Can Badell.\nEn aquesta edició parlem de les III Jornades de Música i Patrimoni.\nEn aquesta edició parlem de l'abastament d'aigua.\nEn aquesta edició parlem d'ocupació.


Nadal fulmina Berrettini i arriba a la final de Nova York\nEl 7-6 (8-6), 6-4 i 6-1 és la clau per lluitar contra el jove Medvédev pel seu 19 gran\nNEW YORK, NEW YORK - SEPTEMBER 02: Rafael Nadal of Spain celebrates a point during his Men’s Singles fourth round match against Marin Cilic of Croatia on day eight of the 2019 US Open at the USTA Billie Jean King National Tennis Center on September 02, 2019 in Queens borough of New York City. Clive Brunskill/Getty Images/AFP / CLIVE BRUNSKILL (AFP)\nNueva York 07 de de setembre del 2019. 16:50\nAquest divendres, una tempesta a Nova York va obligar a tancar la coberta d’Arthur Ashe, la pista central de Flushing Meadows, però el llamp i el tro, en realitat, eren a dins. Rafael Nadal, un autèntic fenomen de la naturalesa, va desplegar tota la seva força a la semifinal de l’Open dels Estats Units per batre contundentment l’italià Matteo Berrettini per 7-6 (8-6), 6-4 i 6-1.\nAls33 anys Nadal arriba a la vint-i-setena final d’un gran en la seva carrera, la cinquena a Nova York i la tercera de l’any després d’Austràlia i Roland Garros. Ara només el jove rus de 23 anys Daniïl Medvédev, que amb un 7-6 (7-5), 6-4 i 6-3 es va desfer de Grigor Dimitrov en la seva primera semifinal d’un ‘major’, separa el mallorquí de sumar al seu ja immens palmarès el 19è títol de Grand Slam, amb el que quedaria només a un del rècord de Roger Federer. I no és habitual escoltar Nadal dir-ho, però aquest divendres reconeixia a preguntes d’un periodista que el rècord és important per a ell, tot i que també afegís matisos sí comuns en el seu discurs. «Per descomptat m’agradaria ser qui aconsegueixi més grans però continuo dormint molt bé sense ser qui en té més», va declarar.\nMedvédev, «l’oponent més dur»\nLa de diumenge no serà una lluita fàcil, especialment perquè, com recordava Nadal a la pista després de la victòria, Medvédev és el tennista «que està jugant millor aquesta temporada»i amb això es planteja coml’«oponent més dur» que podia trobar a la final.\nEls brillants resultats del moscovita tot l’any l’han fet líder de l’ATP amb 50 victòries (davant 46 de Nadal). Ha sigut especialment brillant en pista dura (37 triomfs) i el seu estiu a la gira nord-americana ha sigut gloriós, amb només dues derrotes en els seus últims 22 partits, un títol a Cincinnati i també finals a Washington i Toronto, un èxit que amb la lluita pel títol davant de Nadal (que a més ja li garanteix el quart lloc a la classificació mundial), només van aconseguir abans Ivan Lendl i André Agassi.\nUna d’aquestes dues derrotes pot ser la més significativa. La va patir a la final de Toronto. I qui el va derrotar en només 70 minuts amb 6-3 i 6-0 no va ser cap altre que Nadal.\nDiumenge, així, es reviurà, tot i que en un escenari més gran, el duel d’un campió veterà contra la joventut i la falta d’experiència als més grans escenaris. I és aquest domini que Nadal traspua per cada porus de la seva pell també és el que va aparèixer en el partit contra Berrettini, una altra prometedora estrella.\nArmat amb una sacada demolidora i una dreta potent, el romà va resistir les empentes del de Manacor i va salvar les sis ocasions que aquest va tenir per trencar-li el servei, incloent-ne una per emportar-se el set en el desè joc. Però el que va fer va ser més que resistir. També va ser qui va arraconar Nadal lluny de la línia de fons per després metrallar-lo amb deixades triomfals, que va jugar i va jugar fins a forçar un tie-break que per moments, com en el 0-4 al seu favor, va semblar al seu abast i va arribar a estar-ho quan va servir amb 6-4.\nEl problema de l’italià no era tant propi com de qui tenia davant. I Nadal va anar reconstruint, recuperant terreny, trobant resposta als cops que més mal li feien. I quan va tenir una opció d’acabar amb aquest joc decisiu, va decidir.\nDesprés Nadal reconeixia haver tingut «una mica de sort» en aquest ‘tie-break’. I va fer alguna cosa més que sobreviure. A partir de llavors, en el segon set, va continuar sumant oportunitats de trencar el servei a Berrettini i a la dècima va aprofitar. El partit va canviar completament. El llamp ja no va remetre i va avançar fulminant fins a la seva destinació: la victòria. Està ple d’energia. I la història es posa elèctrica una altra vegada.


Glen Capri Inn and Suites - Colorado St Los Angeles (CA) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nGlen Capri Inn and Suites - Colorado St326 Colorado Street, Pasadena, Los Angeles (CA), Estats Units, 91205 - Veure al mapaPuntuació dels comentaris5,3Basada en39comentarisGlen Capri Inn and Suites - Colorado StVeure més fotos"The staff were very helpful and kind. It is a quiet situatio..."NinaUnited KingdomBanyVeure més fotosVeure totes les 30 fotosPuntuació de la ubicació 6,0Veure al mapa6,0UbicacióParticularitats que li encantaranaire condicionat\nDistàncies i informació bàsicaaeroports a prop11 kmAeroport de Bob Hope (BUR)21 kmAeroport d'El Monte ( EMT)estacions de tren i autobús6 kmEstació de Metro Southwest Museum7 kmEstació de Metro Vermont/Santa Monicahospitals i clíniques1,7 kmDignity Health - Glendale Memorial Hospital And Health Centerfarmàcies6 kmB & G Pharmacybotiga de conveniència150 m7 ElevenRetirada d'efectiu450 mATM\nSobre l'allotjamentDescripcióSituat a Pasadena, Glen Capri Inn and Suites Colorado Street és el lloc perfecte per gaudir de Los Angeles (CA) i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per aquells de vosaltres que vulguin aventurar-se Teatre Alex, Parc Memorial Forest Lawn - Glendale, Estació Glendale Amtrak són només algunes de les atraccions disponibles per als visitants. El Glen Capri Inn and Suites Colorado Street, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix instal.lacions per a minusvàl.lids, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, servei d'habitacions, centre de negocis per garantir el més gran comfort possible als seus clients. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com piscina exterior, piscina coberta. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Glen Capri Inn and Suites Colorado Street.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsempolles d'aigua de cortesia Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar més


Reobert el velòdrom municipal de Campclar | Diari de Tarragona\nLa consellera d’Esports estudia que també inclogui un patinòdrom per assolir la màxima ocupació possible d’aquest espai\n17 de Febrero de 2020 - 20:50 hs\nLa consellera d’Esports i presidenta del Patronat Municipal d’Esports de Tarragona, María José López; i el delegat de territorial de la Federació Catalana de Ciclisme, David Llauradó; el director tècnic del Club Ciclista Campclar, Antonio Pineda; i Josep Maria Gornals, del Club Ciclista Tarragona, han assistit avui a la reobertura del velòdrom municipal situat al barri de Campclar. Avui ha tingut lloc el primer entrenament amb ciclistes del territori entrenats per un tècnic de la Federació Catalana de Ciclisme i coordinats pel Club Ciclista Camp Clar.\nPer la seva part, el director tècnic del Club Ciclista Campclar, Antonio Pineda, ha posat l’èmfasi en el fet “tot el que sigui potenciar el ciclisme és bo, sobretot perquè la carretera és un perill i, en aquest espai, es podrà entrenar durant la setmana”. En la mateixa línia s’ha expressat Josep Maria Gornals, qui ha assegurat, que “tenir el velòdrom obert és una alegria”. Finalment, David Llauradó ha assegurat estar convençut que Tarragona acollirà alguna prova de la lliga catalana, “n’estic convençut”.\nPel que fa al velòdrom, les pistes estan a disposició dels clubs ciclistes que poden llogar l’ús de les pistes a preus públics. Dilluns i els dimecres de 18 h a 20 h, el Club Ciclista Campclar amb un tècnic de la Federació Catalana de Ciclisme, realitzaran entrenaments. A més, la Federació Catalana de Ciclisme ja ha manifestat que estan interessats en realitzar competicions.


Volvo Cars prova la nova tecnologia de recàrrega per inducció\nVolvo Cars, juntament amb d’altres socis, tots ells relacionats amb l’elèctrificació i el mediambient des de diferents vessants, està integrant i provant en un entorn urbà real, una nova tecnologia de recàrrega sense necessitates de connexió via mànega, és a dir, via inducció. La finalitat de la prova és poder avaluar el potencial d’aquesta tecnologia de cara a la seva implantació en futurs models elèctrics.\nDurant un període de tres anys, Cabonline, la companyia de taxis més gran de la regió nòrdica, utilitzarà una petita flota de vehicles Volvo XC40 Recharge -recordem que aquest és un model totalment elèctric- que es recarregaran de manera inalàmbrica en determinats punts de la ciutat sueca de Göteborg.\nGöteborg com a camp de proves\nLa prova de recàrrega per inducció és un dels molts projectes que constitueixen la iniciativa estratègica `Gothenburg Green City Zone´.\nGràcies a aquesta iniciativa, determinades zones de la ciutat s’utilitzen com a camp de proves de cara al desenvolupament de diferents tecnologies sostenibles experimentals.\nMats Moberg, responsable de recerca i desenvolupament de Volvo Cars, afirmava en roda de premsa que “amb aquesta iniciativa podem provar noves tecnologies fascinants en un entorn real i avaluar-les al llarg del temps de cara a una possible integració en el futur”\nCom quan recarreguem un mòbil\nEls punts de recàrrega utilitzats en la prova els subministra l’empresa Momentum Dynamics, líders en sistemes de recàrrega sense fils.\nLa recàrrega comença automàticament quan un vehicle compatible aparca en la plataforma de recàrrega. En situar-se al damunt -com quan deixem un mòbil en una superfície de recàrrega per inducció- el vehicle es recarrega sense necessitat que el conductor es baixi.\nPer poder alinear fàcilment el vehicle amb la plataforma de recàrrega, Volvo Cars utilitza un sistema equipat amb una càmera de 360 graus. En tot cas, ve a ser el mateix que situar-se en una plaça d’aparcament.\nPer als XC40 Recharge 100% elèctrics, la potència inalàmbrica de recàrrega serà de més de 40 kW. Així doncs, la velocitat de recàrrega serà quatre vegades més ràpida que la que d’un carregador amb cable d’11 kW. De fet, les recàrregues seran gairebé tant ràpides com les que ofereix un carregador ràpid CC de 50 kW amb cable.\nParal·lelament en això, en total els cotxes circularan durant més de 12 hores diàries, amb una previsió anual d’uns 100 mil quilòmetres. Per això, aquesta serà una bona prova de durabilitat dels XC40 Recharge en un escenari d’ús intensiu.\nSocis de diferents sectors\nEls altres dels socis que participen en el projecte de recàrrega elèctrica són els mateixos concessionaris suecs de l’empresa, Volvo Bil i Volvo Car Sörred. També participa la companyia elèctrica sueca Vattenfall i la seva xarxa de recàrrega InCharge, Göteborg Energi, que és la companyia elèctrica de la ciutat i l’agència municipal Business Region Gothenburg.\nL’any passat, Volvo Cars va participar en la posada en marxa de la`Gothenburg Green City Zone´. L’objectiu principal és aconseguir que de cara a 2030 el transport estigui totalment lliure d’emissions.\nEl cert és que utilitzar una ciutat real com a camp de proves permetrà a l’empresa accelerar el desenvolupament de tecnologies i serveis relacionats amb l’electrificació. També accelerarà el desenvolupament en àrees com la mobilitat compartida, la conducció autònoma i de forma global, tot el referent a connectivitat i seguretat.\n31/03/2022 /by 4dm1n1STR4t0r\nTags: Autodiesel, reportatges, Volvo Andorra, Volvo Cars Andorra\nAndorra es prepara per rebre la 31a edició del prestigiós Tour Auto Nous Abarth 595 i 695: amb la calor, torna l’Escorpí italià


Tavascan i la comarca del Pallars - Barcelonahora\nHomeEscapadeTavascan i la comarca del Pallars\nTavascan i la comarca del Pallars\n19 gener 2016 19 gener 2017 Nadia BulcourtLeave a comment\t464 views\nUs preguntareu per què escollir Tavascan, que es troba a aproximadament tres hores en cotxe de Barcelona, quan hi ha estacions d’esquí més properes? Doncs bé, és simplement per anar en busca de la neu! No serà gens fàcil bufar les espelmes sobre una gran catifa blanca aquest any, però tot i així me’n vaig ben decidida cap a l’estació de Tavascan, situada a l’extrem del Parc Natural de l’Alt Pirineu. Puc dir que m’han aconsellat molt bé i que la decisió ha estat d’allò més encertada perquè, a tan sols uns kilòmetres de l’hotel ja començo a veure com cauen els primers flocs de neu; tanmateix ara ja és fosc i fa massa fred per a fer una visita nocturna. Hauré d’esperar fins demà.\nSom-hi! La llum natural que entra a l’habitació em desperta i m’abrigo bé per sortir. M’esperen deu kilòmetres de desnivells per arribar a les pistes, així que aquest cop no em puc desentendre de posar les cadenes. A veure, ben mirat, segons les il·lustracions del manual d’instruccions, no sembla tan difícil… Llàstima que el kit no inclogui també un parell de guants! No em trobo amb cap altre cotxe abans d’arribar a l’estació de Tavascan – Pleta del Prat, de manera que puc admirar el paisatge nevat que em rodeja al llarg de tota la sinuosa carretera.\nTavascan – Pleta del Prat disposa d’unes pistes d’esquí de gran qualitat, que han estat traçades recentment. L’itinerari d’aquestes pistes, que es pot seguir pujant la muntanya, condueix fins al Mirador del Corbiu. Tota aquesta zona està completament aïllada de les aglomeracions i és magnífic estar en contacte amb la natura i descobrir els paisatges de muntanya i d’hivern. Es respira un aire tan pur en el silenci dels boscos nevats!\nAquesta escapada és una bona ocasió per a visitar una mica la comarca del Pallars, de manera que passo per alguns poblets, com ara Lladorre, Boldís Sobirà, Boldís Jussà, Lladrós, entre d’altres, tots ells situats a una gran altitud. També faig una parada en una altra estació d’esports d’hivern que es troba a prop de Tavascan, però que està més orientada cap a l’esquí alpí; es tracta de l’estació Port Ainé.\nEls paisatges que van desfilant davant els meus ulls en el camí de tornada a Barcelona són preciosos, i val molt la pena fer alguna paradeta. Per exemple, just abans de la boca d’un túnel, s’obre un camí antic que amaga un petit tresor: el Congost de Collegats. Deixaré que ho trobeu vosaltres mateixos, però us asseguro que no us decebrà! La resta de l’itinerari el trobareu comentat a peu de foto.\nEl litoral entre Palamós i…\nEl relleu de Mallorca: la…\nLes articles déjà parus Selecciona el mes gener 2017 setembre 2016 agost 2016 juliol 2016 juny 2016 maig 2016 abril 2016 març 2016 febrer 2016 gener 2016 desembre 2015