Barcelona ciutat oberta by Ajuntament de Bar... 1026 views\nInforme sobre les actuacions de l'A... by Ajuntament de Bar... 699 views\nEstratègia d'impuls del Consum resp... by Ajuntament de Bar... 2131 views\nBCN DIGITAL/ Beyond the Smart City by Ajuntament de Bar... 942 views\nMesura de Govern: Urbanisme amb per... by Ajuntament de Bar... 2009 views\nPrograma complementari de suport a sol•licitants d’asil i refugiades de Barcelona\n1. Direcció d’Atenció iAcollida d’Immigrants Àrea de Drets de Ciutadania iParticipació iTransparència 1 Mesura de Govern Programa Nausica. Programa complementari de suporta sol·licitants d’asil i refugiades de Barcelona 11 de Febrerde 2017\n2. Direcció d’Atenció iAcollida d’Immigrants Àrea de Drets de Ciutadania iParticipació iTransparència 2 Nausica1 : En abandonar Odisseu/Ulisses l'illa d'Ogigia creia finalitzades les seves desgràcies quan un vendaval va fer naufragar la seva nau. Després d’una lluita de tres dies i tres nits contra el furor de l’oceà va aconseguir, per fi, arribar a la platja d’una illa, per a ell completament desconeguda. Esgotat per tantes angoixes es va arrossegar com va poder fins a un bosc una mica llunyà i va caure en un profund son. Al costat d’aquest lloc corria un riu de netes aigües on els habitants de l’illa acostumaven a rentar la seva roba. Aquell dia, Nausica, filla del rei de l’illa Alcinou, va anar amb les seves companyes a rentar les seves teles. Després de rentar la roba i mentre s’eixugava a l’herba, les joves es van posar a jugar. Les rialles de les joves van despertar a Odisseu, pàl·lid, desfet i amb prou feines vestit, amb tots els seus membres nafrats, com un nàufrag que ha vist de prop tots els horrors de la mort. Odisseu a la fi va decidir sortir per apropar-se a elles i demanar ajut. Les joves espantades per la vista d'un estranger, van llançar un crit i van fugir ràpidament. Només va quedar la princesa Nausica, als peus de la qual va prostrar-se el desventurat, implorant ajuda i assistència i un vestit que li permetés presentar-se decentment. Nausica, moguda per un sentiment solidari, va cridar a les seves companyes, les va instar que acudissin a prestar auxili a l'estranger. Un cop vestit Odisseu, Nausica va demanar-li que la seguis cap al Palau dels reis i l’indicà com demanar a la reina Areté, la seva mare, hospitalitat. Abans d’arribar al Palau li va assenyalar un bosc consagrat a Atena a les afores de la ciutat on podria descansar. Odisseu va aprofitar l'ocasió per implorar a la dea que el rebessin i l'ajudessin a tornar a la seva illa pàtria, Ítaca. 1 Nausica és un personatge de la Odissea d’Homer (Cant VI), filla d’Alcinou i d’Arete Reis de la terra dels Feacis.\n3. Direcció d’Atenció iAcollida d’Immigrants Àrea de Drets de Ciutadania iParticipació iTransparència 3 Contingut 1. Antecedents...................................................................................................................................................4 2. Introducció:....................................................................................................................................................6 3. Objectius del programa Nausica.....................................................................................................10 3.1 Objectius específics..................................................................................................................................12 4. Usuaris...........................................................................................................................................................12 5.1 L’especificitat dels sol·licitants d’asil per discriminació LGTBI...........................................13 5. Contingut de les prestacions:............................................................................................................13 5.1 Temporalitat:..............................................................................................................................................14 6. Actors i entitats involucrades:.........................................................................................................14 7. Reptes:............................................................................................................................................................15 8. Resultats esperats...................................................................................................................................15 9. Calendari:.....................................................................................................................................................16 10. Pressupost...................................................................................................................................................16 Annex: Funcionament del’asil i refugi a Espanya i situació actual a Barcelona........17 Situació actual a Barcelona..........................................................................................................................21 Limitacions del programa estatal .............................................................................................................24\n4. Direcció d’Atenció iAcollida d’Immigrants Àrea de Drets de Ciutadania iParticipació iTransparència 4 1. Antecedents Actualment conflictes de tota mena (bèl·lics, polítics, socials, econòmics, mediambientals...) hanprovocatel desplaçamentde 65,3 milionsde personesentotel món.Per entendre lamagnitudd’aquesta xifra, cal entendre que es tracta d’una xifra superiorala de refugiats i refugiades i persones desplaçades de la II Guerra Mundial. D’aquestaxifra,19,3 milionssón refugiades,i 40,8són desplaçatsinterns, i per tant no han creuat fronteres. Només en el 2015 els desastres naturals van empènyer a 20 milionsde personesforade lessevescases.A aquestes dades hem de sumar aquelles persones que creuen fronteres buscant un futur millor, que són ja 224 milions de immigrants segons les xifres de les nacions unides. Les diferents situacions de conflicte a nivell mundial han fet que s’incrementi de manera exponencial el nombre de sol·licitants d’asil a Europa, conflictes com el de Síria, Pakistan, Afganistan, Rússia, diversos països de l’Africa Subsahariana, el conflicte armat a Ucraïna, i altres situacions que fan fugir a les persones dels seus països, com la violència severa a El Salvador i Hondures, o el conflicte polític a Veneçuela. Tot plegat fa preveure un important augment de sol·licitants d’asil al nostre país. Durant l’any2015 i 2016 hemvistl’emergènciade lanomenada “crisi de les persones refugiades” a Europa que es va fer especialment evident durant els mesos d’estiu el 2015 a través dels centenars de milers de persones que fugien de la guerra a Síria i que intentaven arribar a les illes gregues del Dodecanès. El conflicte Sirià que arriba al seu 7è any ha estat el principal causant de l’arribada de persones refugiadesaEuropa.Tanmateix,larealitatdel refugi ala ciutat de Barcelona, com es veurà més endavant respon a altres realitats internacionals i per tant mostra un perfil força diferent. A finals de juliol de 2015 , FRONTEX indicava que s’havia arribat als 340.000 persones refugiades en un sol mes. Durant tot 2015 845.000 persones varen arribar a la UE a través de la ruta del mediterrani oriental, 17 cops la xifra de 2014. Per la ruta mediterrània del sud de la Península i el Nord d’Àfrica (Ceuta i Melilla), les xifres de 2015 varen ser de 13.039 arribades. Segons FRONTEX la xifra d’arribades a Grècia durant 2016 ha estat de 182.000 persones. Arribades a la UE durant 2015, segons FRONTEX.\n5. Direcció d’Atenció iAcollida d’Immigrants Àrea de Drets de Ciutadania iParticipació iTransparència 5 Les autoritatseuropees varenqualificarlasituació“d’emergència”i esparlavade “crisi europeade persones refugiades”. Cal recordar que tant la competència d’immigració com de refugi sondelsestatsmembresi no pas del la Unió Europea en el seu conjunt. Aquest fet és molt important perquè al llarg de la dita “crisi de les persones refugiades” ha quedat de manifest que la majoria dels Estats han anat prenent decisionsunilateralssensetenirencompte les recomanacions i fins i tot les decisions adoptades per la Comissió Europea. Aquestesdecisionsunilaterals dels Estat estan començant a afectar aspectes claus de la construccióEuropeacom perexemple lalliure circulacióde persones coneguda com espai “Schengen”: la lliure circulació per l’espai Schengen es va restringint i diversos països han construït murs i tanques a les seves fronteres per frenar el pas a les persones refugiades. A setembre de 2015 La Comissió Europea va decidir aprovar programes nacionals per donar assistència financera als Estats membres per fer front a la pressió de les persones refugiades,i elsestatsmembresesvarencomprometre areubicarenelsseus territoris a 160.000 persones refugiades de forma voluntària. L’Estat Espanyol va pactar amb els socis europeus que, al llarg dels dos propers anys, acolliriaper el mecanisme de reubicació a 17.387 persones refugiades procedents de Síria i altrespaïsosenconflicte,que estiguessin ubicats a Grècia e Itàlia. Fins el febrer de 2017 Espanya havia efectivament reubicat a 700 persones i reassentat a 326, és a dir un total de 1.060 persones, una xifra molt lluny de la inicialment acordada. 2 2 Brussels,8.febrer.2017. Relocation and Resettlement - State of Play. UE.\n6. Direcció d’Atenció iAcollida d’Immigrants Àrea de Drets de Ciutadania iParticipació iTransparència 6 A nivell local al’octubre de 2015 es va fer pública l’estratègia Barcelona ciutat refugi , amb l’objectiude “prepararlaciutatperacollir,assistir,proveirdelsserveis necessaris i garantir els drets de les persones refugiades” però també amb l’objectiu de sensibilitzar a la població, canalitzar el voluntariat, coordinar estratègies amb altres ciutatsi influiral governde l’estati altresgovernEuropeuspertal de canviar la política espanyola i Europea vers les persones refugiades. És important tenir en compte que a Espanya hi ha un degoteig constant i permanent de persones que arribenpelsseuspropismedisde païsosen conflicte i un cop estan a dins de l’Estat Espanyol sol·liciten i formalitzen una petició d’Asil. El nombre de sol·licitud d’asil en territori espanyol ha augmentat molt els darrers anys. La procedènciad’aquestsol·licitudsd’asil ésmolt diferent i reflecteix el conjunt de conflictes existent arreu del món. L’any 2013 4.502 varen sol·licitar asil a espanya, en 2014 5.947 i en 2015 la xifra va augmentar fins a 14.881 persones. No disposem de les xifres de 2016 però segurament seran molt més elevades. A Barcelona estan arribant sol·licitants d’asil procedents d’altres conflictes que no tenen el ressò mediàtic que es mereixen. Per exemple, el conflicte entre Ucraïna i Rússia ha suposat el principal flux de persones refugiades a Barcelona, la greu inestabilitatpolíticai econòmicade Veneçuelahacomportatunimportantaugmentde sol·licitants d’asil d’aquest país durant 2016 , i també, la greu inestabilitat i l’enorme violència a Hondures i El Salvador també està comportant un creixent flux de sol·licitant d’asil d’aquest països. 2. Introducció: El 2 d’octubre de 2015 el plenari de l’Ajuntament va aprovar la Mesura de Ciutat Refugi,sotaaquestaimpulspolítics’hananatdesenvolupantal llargdel darrer anys tot un seguit d’activitats relacionades amb l’asil i el refugi. L’Ajuntamentde Barcelonaté,entre els seus múltiples objectius, assolir la integració real de les persones immigrades i refugiades en tots els àmbits de la vida ciutadana, afavorint la convivència en la diversitat, el foment de la interculturalitat i la participacióde lesdiferentsassociacionsde laciutat,potenciantlaigualtat i la cohesió social. La competènciade l’atenciósocial apersones sol·licitants d’asil és responsabilitat de l’Estat espanyol; l’òrgan encarregat és el Ministeri de Empleo y Seguridad Social (en endavant MEySS), que ha de donar compliment a les obligacions de la Convenció de Ginebraen quant a aspectes relacionats amb la protecció, l’allotjament i la cobertura de necessitats bàsiques. Això s’articula a través d’un programa específic d’atenció a sol·licitants d’asil. L’objectiugeneral d’aquestprogramaestatal ésl’adquisició, per part del beneficiar/a, de totesaquelleshabilitats(socials,personals,idiomàtiques,laborals,de coneixement de l’entorn...) que els permetin crear un vincle amb la societat d’acollida i assolir l’autonomia necessària que el permeti viure al nostre país com a ciutadà de ple dret.\n7. Direcció d’Atenció iAcollida d’Immigrants Àrea de Drets de Ciutadania iParticipació iTransparència 7 La realitat ens fa constatar que, donada la curta temporalitat del programa estatal (entre 12 i 18 ó 24 mesos), i les múltiples problemàtiques i especificitat d’aquest col·lectiu, hi ha un gran nombre de persones sol·licitants d’asil i refugi en situació de vulnerabilitat que, o bé queden fora del programa, o bé no han pogut assolir les competències necessàries per aconseguir l’objectiu d’autonomia un cop finalitzen el programa d’atenció social. Per una altra banda, cal apuntar que la frontera entre immigració i asil cada cop és més permeable ja que per exemple:  Persones immigrants, independentment de la seva situació administrativa, poden passar a ser sol·licitants d’asil: per impossibilitat de tornada a països d’origen,perquè enlasevaarribadadesconeixienque podiensol·licitar asil, ...  Sol·licitantsd’asil denegatspersituacionsapaïsosd’origennoreconegudesi/o no tipificades per la llei. En les estadístiques entren com a immigrants irregulars. Fins a l’Agost de 2015 a tota Catalunya hi havia 28 places del programa Estatal de suportsocial a sol·licitantsd’asil.Durantel darreranyel Ministeri competentMEySSha anat ampliant el nombre de places. Actualment, febrer de 2017, a la província de Barcelona hi ha al voltant de 450 places de les quals 200 a la ciutat de Barcelona. Les dades dels sol·licitants d’asil i refugi que han passat pel SAIER en algun moment coincideixen amb aquest significatiu Augment. En elsdarrersanys el nombre de sol·licitantsd’informació i demanda d’atenció d’asil i refugi que han arribat a la ciutat de Barcelona, per diverses vies, ha incrementat substancialment: 304 persones al 2012, 424 al 2013, 811 al 2014, 1.374 al 2015 i durant 2016 s’ha atès a 2.292 persones. Aquestes 2.292 persones sol·licitants d’asil que han passat pel SAIER, inclouen a persones acabades d’arribar, però també persones amb la sol·licitud d’asil admesa a tràmit, i que s’adrecen al SAIER per altres gestions com per exemple aconseguir una homologació d’un títol o matricular-se a un curs de català, suport social, etc. Al SAIER està ubicada la Creu Roja, que és l’entitat que l’Estat ha decidit que sigui la porta d’entradade totselssol·licitantsd’asil enterritori a Catalunya. Per això el SAIER rep totes les demandes de sol·licitud d’asil que volen entrar al programa estatal d’acollida tant de persones que viuen a Catalunya com si estan de pas, i finalment d’altresque jano estan al programaEstatal. En canvi les persones arribades a Espanya pel mecanisme de reubicació i reassentament van directament a la plaça assignada sense passar pel SAIER. Darrerament es detecta un important increment de sol·licitant d’asil que estan en programa estatal en segona fase i que l’Estat els autoritza a venir a Barcelona des d’altres províncies.\n8. Direcció d’Atenció iAcollida d’Immigrants Àrea de Drets de Ciutadania iParticipació iTransparència 8 Finalment,també perentendre laimportànciade lafeinadutaa terme ésque totesels sol·licitantsd’asil de Catalunyaque vulguinentraral programad’acollidaestatal hande passar pel SAIERatèsque la CreuRoja ésla entitatreferentpertotCatalunyai que tots els serveis de traducció i interpretació son assumits per l’Ajuntament atès que el programa Estatal no els cobreix. Evolució del nombre de sol·licitant d’asil atesos al SAIER 2012 a 2016. 2012 2013 2014 2015 2016 Sol·licitants de refugi atesos 304 424 811 1.374 2.292 Increment interanual 39,5% 91,3% 69,4% 67% Font: Elaboració Pròpia. Direcció Atenció i Acollida Immigrants. Ajuntament de Barcelona. Evolució de les principals nacionalitat de sol·licitants d’asil i refugi al SAIER. Nacionalitats 2014 2015 2016 Increment 2015/2017 UCRAÏNA 258 637 549 -14% VENEÇUELA 25 50 415 730% PAKISTAN 60 66 155 135% EL SALVADOR 17 33 132 300% HONDURES 28 49 115 135% SIRIA 135 126 111 -12% RUSSIA 27 39 89 128% AFGANISTAN 32 17 35 106% XINA 0 28 15 -46% ALTRES 229 329 676 105% TOTAL 811 1.374 2292 67% Font: Elaboració Pròpia. Direcció Atenció i Acollida Immigrants. Ajuntament de Barcelona. 424 811 1,374 2,292 0 500 1000 1500 2000 2500 2012 2013 2014 2015 Sol.icitants d'asil atesos SAIER\n9. Direcció d’Atenció iAcollida d’Immigrants Àrea de Drets de Ciutadania iParticipació iTransparència 9 Desdel món municipal,s’ha deciditdonar un pas endavant tenint en compte realitats que viu la ciutat de Barcelona, donant resposta a situacions vinculades a persones sol·licitantsd’asil oambl’estatutde refugiat/refugiadaconcedit,que viuen a la ciutat i pateixen situacions de gran vulnerabilitat, amb un difícil encaix en els programes d’atenció normalitzats, tant de les entitats com de l’Ajuntament, i donar suport a les entitats que estan treballant amb persones sol·licitants d’asil o amb l’estatut de refugiades concedit. Cal tenir en compte que aquestes situacions de vulnerabilitat s’agreugen amb la dificultat de l’accés al mercat laboral, de l’accés a habitatges normalitzats, dificultats en l’aprenentatge de l’idioma, ... entre d’altres. És per aquests motius que l’Ajuntament de Barcelona va aprovar en octubre de 2015 una mesurade govern,que cerca posaren marxaun conjuntde mesures al voltant del Pla “Barcelona, Ciutat refugi”: per tal d’ajudar el màxim possible als refugiades i assegurarque elsseusdretsnosiguinvulnerats, així com posar en marxa mesures per garantir l’arribada de sol·licitants d’asil, el seu assentament i la seva integració. 17 6 9 33 11 5 49 11 66 22 9 39 126 637 5035 30 59 132 39 32 115 26 155 30 43 89 111 549 415 AFGANISTAN ALGERIA COLOMBIA ELSALVADOR GEORGIA GUINEA HONDURES MARROC PAKISTAN PALESTINA REPUBLICACENTROAFRICANA RUSSIA,FEDERACIO SIRIA UCRAÏNA VENEÇUELA Nacionalitats significatives ateses. Any consolidat: Gener-Desembre 2015 vs 2016 Nota: nacionalitats amb major presència a la ciutat i les que més han augmentat. GENER - DESEMBRE 2015 GENER-DESEMBRE 2016\n10. Direcció d’Atenció iAcollida d’Immigrants Àrea de Drets de Ciutadania iParticipació iTransparència 10 3. Objectius del programa Nausica El projecte que ens ocupa, programa Nausica, és un recurs pont per millorar els processos d’inserció social/laboral i d’autonomia dels sol·licitants d’asil, així com si és necessari, la derivació a serveis normalitzats de la ciutat. Els perfilsdelssol·licitantsd’asil a Barcelona és molt divers pel que fa a procedències, causes que han motivat la petició d’asil, el nivell d’estudis, trajecte fins arribar a Barcelona, capacitats individuals, situació familiar, etc. Moltes persones refugiades amb el suport del programa estatal, aconsegueixen autonomia i començar una vida normalitzada a la nostra ciutat, però el programa estatal també deixa fora alguns perfils de sol·licitants d’asil: la mobilitat geogràfica obligada exigida, la curta temporalitat, l’alt índex de denegacions, entre d’altres, provocaun agreujamentde lessituacionsde vulnerabilitat,exposantalespersonesi/o nuclis familiars a situacions de molta precarietat i d’exclusió social. L’augment d’aquests perfils, i la especificitat de l’atenció que requereixen (temes documentals,idiomàtics,noterritorialització,problemesderivatstantde lessituacions a país d’origen com del viatge de fugida, dificultats idiomàtiques, inserció laboral, i altres aspectes bio-psico-socials...) fa que l’atenció des dels serveis municipals normalitzats (que hauriende serla porta d’entrada ordinària) sigui molt complexa i la intervenció es compliqui enormement. L’important increment de places conveniades amb entitats del programa estatal a la provínciade Barcelonafa preveure en els propers mesos un important increment del nombre de potencialssol·licitantsd’asil ambnecessitatscomplementariesd’atencióun cop esgotat el programa estatal. Un recurs pontcom aquestprograma permetrà,peralgunsdelsperfils,nohaverde fer ús delsrecursosd’atenciósocial municipals,i peraltresperfilsmésvulnerables,poder- ho fer de manera adequada i havent treballat prèviament aspectes de forma específica, que facilitarà la posterior atenció social que correspongui. Es tracta d’oferir un servei d’habitatge temporal amb suport, i un altre d’ajudes econòmiques temporals, per tal d’impulsar l’autonomia i/o la inserció en els circuïts normalitzats de la ciutat. Aquest és un procés que contempla un acord amb la persona o família que inclou un plade treball global. Aixímateix,enelshabitatges,es pacten les condicions d’estada, comptant amb un període de prova o adaptació inicial d’un mes. L’estada no serà superior a 6 mesos excepte en casos excepcionals de extrema vulnerabilitat degudament justificats, que podran realitzar dues pròrrogues de 3 mesos. En tot els casos es tracta d’un recurs d’estada temporal limitada. Serà obligació dels destinataris informar de qualsevol canvi de la seva situació administrativa, laboral, o altres que puguin ser significatives pel procés de treball acordat.\n11. Direcció d’Atenció iAcollida d’Immigrants Àrea de Drets de Ciutadania iParticipació iTransparència 11 El Programa Nausica també podrà atendre i acollir a les persones provinents del Programa SolidarityNetwork (del que l’Ajuntamentde Barcelona és signant), sempre que s’assoleixin els requisits ordenats per la llei reguladora d’asil i de la protecció subsidiària. A continuació s’insereix el circuit d’atenció. Finalment, cal tenir en compte el recent anunciat programa d’atenció refugiats de Catalunya de la Generalitat que s’adreça al voltant de unes 100 persones que es beneficiaran d’ajuts a l’habitatge i manutenció i d’un intens programa de mentoria. Creiem que el programa de la Generalitat i el programa Nausica es complementen molt bé, atès que el programa municipal està adreçat especialment a un perfil més vulnerable.\n12. Direcció d’Atenció iAcollida d’Immigrants Àrea de Drets de Ciutadania iParticipació iTransparència 12 3.1 Objectius específics  Crear una estructura d’atenció social, complementària al programa estatal, que permeti oferirunaatenciósocial integral alssol·licitantsde refugi mésvulnerables.  Impulsar o afavorir les coordinacions amb els serveis i totes les entitats que realitzen o realitzaran atenció social amb aquest col·lectiu.  Mobilitzar recursos de la ciutat per a l’atenció a persones refugiades.  Crear un espai estable de coordinació amb les entitats gestores del programa d’atenció social a persones refugiades a la ciutat de Barcelona. 4. Usuaris. Els criteris general d’accés pactats amb les entitats contemplen aspectes com haver estat acollit al programa estatal i vinculacions amb la ciutat i vulnerabilitat. Criteris de vulnerabilitat:  Famílies amb menors a càrrec.  Famílies monoparentals.  Estar embarassada.  Patir malaltia greu física i/o trastorn/malaltia mental  Persones grans.  Persones amb algun tipus de discapacitat.  Detecció de possible situacions de violència de gènere.  Persones que hagin sofert algun tipus de discriminació per orientació sexual, hagin patit tortures, violacions o altres formes greus de violència psicològica, física i/o sexual. DESTINATARIS REQUISITS Persones o famílies que han esgotat les fases del Programa Estatal d’Acollida a persones Refugiades. - Haver realitzatun bon itinerari dinsel marc del Programa d’Acollida Estatal. - Persones o famílies que en la finalització dela segona fasees valori queno han adquirit l’autonomia suficient. - Realitzar valoració decada cas: - Entre els professionalsquehi intervinguin. - En cas necessari,en la comissió decasos. Persones o famílies amb la sol·licitud d’apatrídia acceptada a tràmit, o amb l’Estatut d’Apàtrida concedit. - Haver esgotat les ajudes econòmiques del programa estatal. Persones o famílies que han estat baixa del - Sol·licituds decaireexcepcional depersones o famílies que hagin causatbaixadel programa estatal.\n13. Direcció d’Atenció iAcollida d’Immigrants Àrea de Drets de Ciutadania iParticipació iTransparència 13 programa Estatal d’Acollida a persones Refugiades. - L’informe social ha de reflectir claramentels motius la baixa. - Tots els casos seran portats a comissió decasos i valorats en conjunt. Persones o famílies amb l’Estatut de refugiat/refugiada denegat - Sol·licituds decaireexcepcional ques’hauran de valorar i aprovaren comissió decasos. - Casos vinculats a greus discriminacionsper orientació sexual,gènere i/o víctimes de tortura. - L’informe social ha d’adjuntar informeespecífic. 4.1 L’especificitat dels sol·licitants d’asil per discriminació LGTBI Una especificitat del programa Nausica es que incorporarà un nombre de places específiques per aquelles persones refugiades LGTBI que per les seves específiques circumstàncies requereixin d’una atenció individualitzada especial. Al programa estatal d’atencióarefugiades hi hapersonesamb especial vulnerabilitat, com és el cas de persones transsexuals que per les seves necessitats especifiques. La necessitatd'unrecursespecialitzatenpersonesLGTBI (Lesbianes,Gais,Trasnexuals, Bisexuals i Intersexuals), és plantejat per molts dels actors estatals en l'acollida de refugiats. El dispositiu suposarà una innovació social en les estratègies d'intervenció que s'han desenvolupat fins ara, així Barcelona estarà a l'avantguarda amb aquests recursos i especialment en el tema LGTBI, com en altres ciutats com Berlin. En aquest sentit, el dispositiu compta amb l’experiència de l’entitat de referència a Barcelona , Catalunya i Espanya , ACATHI (Associació Catalana per la Integració de Homosexuals, Bisexuals, Transexuals Immigrants) que a més forma part d'un fòrum promogutperACNUR Espanyaper desenvoluparaspectesque estiguinencaminatsa la millor atenció de les persona LGTBI en els recursos d’atenció a Refugiades. 5. Contingut de les prestacions: A continuació descrivim els serveis que s’han d’oferir a través dels plans de treball individualitzats/familiars, i que s’adeqüen als procés de cada persona o nucli: SERVEIS A PRESTAR SUPORT PROFESSIONAL- ORIENTACIÓ SOCIAL ORIENTACIÓ JURÍDICA ORIENTACIÓ SANITÀRIA SUPORT PSICOLÒGIC ORIENTACIÓ I INSERCIÓ LABORAL ORIENTACIÓ FORMATIVA APRENENTATGE IDIOMA\n14. Direcció d’Atenció iAcollida d’Immigrants Àrea de Drets de Ciutadania iParticipació iTransparència 14 SUPORT ESCOLARITZACIÓ MENORS BORSA DE TRADUCTORS ACTIVITATS GRUPALS ACTIVITATS COMUNITÀRIES Serveis i recursos que es contemplen per habitatges d’estada limitada: Des de les entitats que ho gestionen s’hauria de tenir en compte: a) Necessitats i característiques individuals i familiars. b) Idoneïtat i compatibilitat en els perfils de les persones que hagin de compartir habitatge. (* Les justificacions aniran d’acord amb la normativa municipal de justificació de convenis.) HABITATGES MANUTENCIÓ DESPESES DE TRANSPORT METROPOLITÀ DESPESES DE TRANSPORT ADICIONALS DESPESES DE FARMÀCIA DESPESES DE VESTUARI EDUCATIVES FORMACIÓ DESPESES EXTRAORDINÀRIES BORSA DE TRADUCTORS 5.1 Temporalitat: El dispositiu està pensat per un període de 6 mesos, prorrogable 6 mesos més. Si al final d’aquest període les persones refugiades no hagessin assolit l’autonomia desitjadaesfaràderivacióal’equipament social ordinari de la ciutat que en funció de la situació de cada usuari o nucli familiar sigui l’adient. 6. Actors i entitats involucrades: Les entitats que actualment estan gestionant el programa estatal de refugiades a Barcelona:Les3 que històricamenthangestionataquest programa: Creu Roja, ACCEM i CEAR Les 3 novesque estanactualmentgestionantprogramesde l’estat:CEAPIM, RedAcoge (Bayt al Taqafa) i APIP - ACAM. Les entitats que tenen places d’acollida convencionades amb l’Ajuntament dins del marc del programa Nausica: Fundació FICAT, Fundació Benallar, Iniciatives Solidaries, ACATHI, CEAR i ACCEM.\n15. Direcció d’Atenció iAcollida d’Immigrants Àrea de Drets de Ciutadania iParticipació iTransparència 15 Altres entitats que donen suport específic com la Fundació Exil, especialitzada en suport psicològic a persones refugiades. També es comptarà amb altres entitats que ja estan atenent a persones refugiades fora dels circuit estatal i municipal com Caritas o les Filles de la Caritat. Per part de l’Ajuntament dins del programa Ciutat Refugi, l’execució correspon a la direcciód’Atenciói AcollidaaImmigrantsde l’àreade Drets de Ciutadania, el patronat Municipal d’Habitatge que facilita una part important dels habitatges a les entitats a canvi de lloguer social. I finalment també el propi IMSS com a darrer destinatari d’aquells sol·licitants d’asil que no hagin pogut assolir l’autonomia. Pertot això s’han creat i es crearan tot una sèrie d’espaisde coordinaciói treball que es detallen a continuació:  Taula d’Atenció Social de Refugi Ciutat de Barcelona: participació d’entitats vinculades al programa estatal d’acollida i entitats vinculades al programa Nausica.  Taula de treball amb entitats vinculades a Programa Estatal d’Acollida. Internamentala organitzaciómunicipals’hancreatelssegüentsespaisde coordinació:  Comissióentre SAIERi l’IMSS: “Comissió de complementarietat d’atenció social a immigrants i refugiats”.  Comissió SAIER / CUESB: objectiu actualització del protocol SAIER-CUESB.  La Taula Transversal de Serveis de Ciutat Refugi. 7. Reptes:  Donar una respostaconjunta i adientalssol·licitantsd’asil alaciutatde Barcelona independentmentde lasevasituació.  Evitar laduplicitatd’atencionsambaltresprogrames.  Unificar criterisd’atenció  Compartirinformacióque millori l’atenció.  Crear unpunt d’atenciócentralitzatpera laderivacióde personesrefugiadesal programa Nausica.  Coordinacióambl’Administracióde l’Estat,la Generalitati altresmunicipis. 8. Resultats esperats  Milloraenla qualitatd’atencióals refugiades alaciutatde Barcelona\n16. Direcció d’Atenció iAcollida d’Immigrants Àrea de Drets de Ciutadania iParticipació iTransparència 16  Aconseguirl’autonomiadels refugiades que passinpel programa Nausicai laseva insercióenlavidanormalitzadade laciutat.  Insercióenel mercatde treball.  Facilitarelstrànsitcap elsCSSmunicipalsorecursossocialsespecialitzatsencasde no aconseguirplenaautonomia.  Coordinacióentre elsdiferentsagentsinvolucratsentemesde refugi alaciutat de Barcelona.  Involucraraltresagentsvinculatsal procésde refugi.  Elaboració i mantenimentunmapaactualitzatdelsserveisd’atencióa persones refugiades alaciutati un sistemad’indicadorsi seguimentúnic. 9. Calendari: Període Places del dispositiu 1 fase Fins desembre de 2016 47 places. 2 fase Gener - desembre 2017 100 places. Al final de la segona fase es durà a terme una avaluació del dispositiu per ajustar de cara al futurel dispositiuenfuncióde l’evolucióreal del flux de sol·licitantsd’asil i refugi a Barcelona. 10. Pressupost Any Pressupost 2016 293.173 € 2017 949.277 Total 1.135.098\n17. Direcció d’Atenció iAcollida d’Immigrants Àrea de Drets de Ciutadania iParticipació iTransparència 17 Annex: Funcionament de l’asil i refugi a Espanya i situació actual a Barcelona\n18. Direcció d’Atenció iAcollida d’Immigrants Àrea de Drets de Ciutadania iParticipació iTransparència 18 Introducció Si bé lesciutati els municipis,encol·laboracióambentitats,somelsque acollimi integrem els refugiades i sol·licitants d’asil, la competència sobre refugi correspon a l’Estat, en tant i quan signatari de la Convenció de Ginebra sobre els refugiades i asilats. . Es importanttenirencompte que enrelacióal Refugi,hi hados processos paral·lels que estan relacionats:peruncantó hi ha un procediment jurídic de sol·licitud d’asil que pot trigar fins a tresanys a resoldre’si paral·lelamentl’Estatestàobligata protegir i allotjar temporalment als refugiades durant part d’aquest temps. A partir de moment que es fa la sol·licitud formal de petició d’asil a la OAR es pot accedir al programa de protecció social estatal. Les regulacions de com funciona el programa estatal d’atenció a persones refugiades correspon al Ministeri de Empleo y Seguridad Social (MEySS). L’Estat espanyol no s’ha posat mai en contacte amb l’Ajuntamentpermilloraro organitzar l’acollida de refugiades a la ciutat de Barcelona. Regulació L’Estat Espanyol com a signatari de la convenció de Ginebra de l’any 1951 sobre persones refugiades, el protocol de Nova York sobre l’estatut de persones refugiades (1968) està obligadaper aquests tractats internacional a garantir el dret de refugi a les persones que així ho demanin. Així mateix també està obligat per una legislació mínima europea sobre refugi continguda a La Directiva2013/32 UE ParlamentEuropeusobre el procediments comuns per a la concessió o retirada de la protecció internacional i pel reglament (UE) n0 604/2013 del parlament Europeui el Consell pel que s’estableixenels criteris i mecanismes de determinació de l’Estat membre responsable de l’examen de una sol·licitud presentada en un Estat membre per un nacional de un tercer país o apàtrida. Segons la Convenció de Ginebra, les persones que fugen de països en guerra i conflictes cal facilitar-los l’estatus de refugiat o refugiada. Això vol dir bàsicament:  Admissióal paísde refugi  Garantir elsdretshumans  Aplicarel principi de No devolució del sol·licitantd’asil al paísenconflicte del qual afirmapatir persecucióoperill i garantirlasevaprotecciójurídica. Un del principisfonamentalsesel respecte al principi de no devolució del sol·licitant d’asil al país d’origen del qual afirma patir persecució o perill la seva vida. La normativade refugi aEspanyaés laLlei 12/2009 de 30 d’Octubre,reguladoradel dretd’asili de la protecciósubsidiària.Esimportantrecordarque encaranos’ha aprovatel reglament que hauriade desenvoluparlaLlei.Lallei ésforçaclarai defineix lacondicióde refugiat/refugiada i de protecció subsidiària de la següent manera:\n19. Direcció d’Atenció iAcollida d’Immigrants Àrea de Drets de Ciutadania iParticipació iTransparència 19 Artículo 3. La condición de refugiado. La condición de refugiado se reconoce a toda persona que, debido a fundados temores de ser perseguida por motivos de raza, religión, nacionalidad, opiniones políticas, pertenencia a determinado grupo social, de género u orientación sexual, se encuentra fuera del país de su nacionalidad y no puede o, a causa de dichos temores, no quiere acogerse a la protección de tal país, o al apátrida que, careciendo de nacionalidad y hallándose fuera del país donde antes tuviera su residencia habitual, por los mismos motivos no puede o, a causa de dichos temores, no quiere regresar a él, y no esté incurso en alguna de las causas de exclusión del artículo 8 o de las causas de denegación o revocación del artículo 9. Artículo 4. La protección subsidiaria. El derecho a la protección subsidiaria es el dispensado a las personas de otros países y a los apátridas que, sin reunir los requisitos para obtener el asilo o ser reconocidas como refugiadas, pero respecto de las cuales se den motivos fundados para creer que si regresasen a su país de origen en el caso de los nacionales o, al de su anterior residencia habitual en el caso de los apátridas, se enfrentarían a un riesgo real de sufrir alguno de los daños graves previstos en el artículo 10 de esta Ley, y que no pueden o, a causa de dicho riesgo, no quieren, acogerse a la protección del país de que se trate, siempre que no concurra alguno de los supuestos mencionados en los artículos 11 y 12 de esta Ley. La llei preveu la possibilitat de poder demanar l’asil, en frontera (aeroports, ports, etc.), en aquestscasoss’iniciaunprocedimentabreujat,pel qual s’hauriade resoldre l’admissióono de la sol·licitud en un termini màxim de 10 dies. La llei també preveu la possibilitat de sol·licitar la condició d’asilat en el propi territori espanyol,uncops’haentrat el país. El procedimententerritori s’iniciaambla manifestacióde la voluntatde demanarasil ala Oficinad’Asil i Refugiat(de laDelegacióde l’estataBarcelona). En aquestmomenteslliuraunadiligència amb la data per a la entrevista formal de sol·licitud d’asil. Normalment, com s’hauria de procedir a realitzar aquesta entrevista en un termini màxim d’un mes,però la realitat de la OAR, fa que sovint el termini pugui ser de 1 o 2 mesossegons el període de l’any. En aquestaprimeraentrevista,onespossible preveure l’assistència d’un advocat així com un traductor,el sol·licitanthauràde relatari fonamentarlasevasol·licitud,explicant i aportant el màxim possibles de proves objectives, com subjectives. El programa estatal no garanteix traductors ni advocats per a la preparació prèvia a l’entrevista amb la OAR. Aquest punt és important per a garantir que la sol·licitud serà admesa a tràmit i finalment resolta positivament. En el moment de realització de l’entrevista, la OAR, lliura al sol·licitant un document identificatiu provisional amb la foto i la empremta digital, i s’inicia un termini d’estudi d’un mes en el qual es decideix l’admissió a tràmit o no de la sol·licitud. Si la sol·licituds’admetatràmit,el Governdemanaque el sol·licitantlliurael seupassaporti se li dona unatargeta identificativadel refugiat(targetavermella) que comportauna autorització d’estància provisional de entre 3 i 6 mesos, que posteriorment es substituïda per un altre (targeta vermella) amb autorització de treball a partir de 6 mesos.\n20. Direcció d’Atenció iAcollida d’Immigrants Àrea de Drets de Ciutadania iParticipació iTransparència 20 Segons la llei el procediment hauria de trigar a resoldre’s un termini màxim de 2 anys – és l’audiència nacional qui resol – acceptant la petició o no. La realitat és que sovint s’ultrapassa aquest termini. En el cas de denegació de la sol·licitud, la persona esdevé un immigrant en situació irregular. El programa Social: El governcentral té externalitzadaatravésde convenislagestiódel programasocial d’acollida delssol·licitantsde proteccióinternacional aEspanyaambtres entitatsque treballenenasil,la Comisión Española de Ayuda al Refugiado (CEAR), la Comisión Católica Española de las Migraciones (ACCEM), Creu Roja, APIP, CEPAIM, Bayt al Taqafa (Red Acoge). Aquestes ONGtenentambé laresponsabilitatd’atendre totsels refugiades que arribinal’Estat en el marc de la crisi actual. La Gestió d’aquest programa Estatal està centralitzada a la oficina d’asil del MEYSS (Ministerio de Empleo y Seguridad Social) que és qui decideix on ha de ser atès cada sol·licitant d’asil i per quina entitat des d’una lògica Estatal en funció de la disponibilitat de places en qualsevol punt d’Espanya. Fases del programa social del Ministeri (esquema teòric)\n21. Direcció d’Atenció iAcollida d’Immigrants Àrea de Drets de Ciutadania iParticipació iTransparència 21 Durant l’any2015 lamajoriade personesque s’acollienal programa gaudien només de la fase 0 i Fase 1, és a dir un màxim de 7 mesos. Nomes excepcionalment i en casos de molta vulnerabilitat passaven a la fase 2. Actualment i des del segon semestre de 2016 les informacions que ens arriben és que l’Estat ha augmentat la dotació pressupostària del programa i està autoritzant molts més refugiats a les fases 2 i 3. El programa estatal cobreix lesnecessitatsbàsiquesde lespersonesnecessitades de protecció internacional –allotjament, manutenció i atenció psicosocial, inserció laboral - però només durant les fases 0 i 1, només els casos més vulnerables passaven a la fase 2. Fins al setembre de 2015, el programa disposava de 28 places d’allotjament a tot Catalunya, però actualment, febrerde 2017, a laprovíncia de Barcelona l’Estat disposa de 450 places de les quals unes 200 a laciutat de Barcelona. Aquestasituaciócanviadiaadia,atès que s’obreni estanquenplaces contínuament. El programa de suport social al refugiades és rígid i sovint deixa alguns dels perfils de sol·licitantsd’asil. Aixímateix esdonamoltsovintel casque desprésd’haverfinalitzatlafase 1 d’acollidaelssol·licitantsd’asil tornena Barcelona sense cap altre recurs de transició tornant- se a adreçar al SAIER o als Serveis Social Bàsics per demanar suport. Es important assenyalar que jurídicament a partir dels 6 mesos del reconeixement de l’admissió a tràmit de la sol·licitud d’asil, els sol·licitants tenen autorització de treball. Sovintel programa social d’acollida finalitza molt abans de la resolució de l’expedient jurídic d’asil. Finalment, les persones a qui se’ls denega la sol·licitud d’asil (fins l’any 2014 un 80%) passen a estar en situació irregular. Situació actual a Barcelona A continuació es fa una descripció de les tendències actuals pel que fa a diferents situacions que els serveis municipals es troben en relació a l’atenció a refugiats i on s’emmarca el programa municipal Nausica, complementari al programa de l’Estat. Cal tenir en compte la gran dificultat que troba l’Administració local a l’hora d’intervenirsensetenircapinformaciósobre lasituacióde les persones,el seu periple i vulnerabilitat; situació deguda a la nul·la informació rebuda per part de l’Administració competent de l’Estat. Com a premissa, hem d’emmarcar dos punts importants:  Per una banda, cal destacar l’augment de places d’acollida de Programa Estatal (corresponents a la FASE 1), de manera continuada i creixent, tant a la ciutat de Barcelona com a la província. La necessitatde placesperpartde l’Estat no permettenir un nombre tancat, ja que va variant i es van atorgant a noves entitats.\n22. Direcció d’Atenció iAcollida d’Immigrants Àrea de Drets de Ciutadania iParticipació iTransparència 22 Estimem que en l’actualitat estaríem al voltant de 450 places a la província de Barcelona, de les quals unes 200 estarien ubicades a la ciutat de Barcelona. En aquestesplacesestarienacollideslespersones la FASE 1 del Programa Estatal, entre 6 mesos i un any, depenent del criteri de vulnerabilitat. Per tant, al llarg d’un any, i tenint en compte possibles pròrrogues, estaríem parlant d’una disponibilitat aproximada per 675 persones en tota la província de Barcelona, 300 de les quals corresponen a la ciutat de Barcelona.  Per una altra banda, com s’ha apuntat abans, la línia divisòria entre immigració i asil cada cop és més permeable. Hem de destacar diferents perfils que impacten en la ciutat, en els serveis i les entitats socials:  Els sol·licitants d’asil (a Catalunya) que demanden entrada al Programa Estatal d’Acollida, són atesos en gran part per Creu Roja- SAIER. A nivell municipal ens està implicant un creixent volum d’usuaris i d’atencions. Molts d’aquests acaben fent demandes a diferents serveis de ciutat fins que és aprovada la entrada per part del Ministeri.  Un cop tenencita per sol·licitarla entrada al programa: aquellespersones tipificades amb el criteri de vulnerablessónallotjades en pensions amb pressupost estatal, però la resta han d’anar a serveis per a persones sense sostre de la ciutat, i en moltes ocasions (donada la circumstància de col·lapse d’aquests serveis) es veuen abocats a pernoctar al carrer. Si en aquest període previ d’entrada a programa estatal es viuen situacions d’angoixa, malalties, o altres que afegeixen vulnerabilitat a la seva situació, són allotjades d’urgència pel CUESB o el SAIER. El període que estan en aquesta situació és fluctuant, i depèn de diferents variables, però pot anar de dues setmanes a dos mesos fins que ingressen en una plaça. Tot aixòimpactaen la xarxa de sense sostre (CPAs, menjadors, robers, dutxes i altres serveis), així com a les entitats socials que específicament atenen a persones sol·licitants d’asil. En aquesta situació l’Ajuntament ha hagut d’allotjar durant 2016 enpensionsi hotels a 191 sol·licitants d’asil en diferents fases amb un cost de 320.000 euros.  La sol·licitud d’entrada al programa estatal implica mobilitat geogràfica. Fer la sol·licitudd’ingrésaprogramaestatal a la ciutat de Barcelona no implica tenir plaça ni a la ciutat, a la província ni a la Comunitat Autònoma, de manera que tenim un gruix de persones que:  Un cop fetala sol·licitud,declinenentrarenprograma.  Directamentnosol·licitenplaça.\n23. Direcció d’Atenció iAcollida d’Immigrants Àrea de Drets de Ciutadania iParticipació iTransparència 23 Les raonspodensermúltiples, però principalment ens trobem amb persones o nuclis familiarsambvinclescomunitaris,socials o de família extensa, que no volen marxar a una altra província després del viatge que han realitzat fins aquí. Si la persona no te recursos, en moltes ocasions són aquestes pròpies xarxes socials i familiars les que a priori presten suport, tanmateix aquesta és una situació que no sempre ésdefinitivai a vegadesalgunssol·licitantsesveuenabocatsaviure al carrer, o en risc imminent, havent renunciat als ajuts del pla Estatal. És aleshores quan sol·liciten suport al CUESB, del SAIER o a la xarxa de serveis socials municipals: en casos de moltavulnerabilitatacabensentallotjatsenpensionsd’urgència,ofent ús de la xarxa sense sostre.  Les entitatsens informenque la ciutat de Barcelona és un delsprincipalsdestinsde lespeticionsde mobilitat geogràfica(canvi de província), tant si ésautoritzada com si no. Per loque enstrobem amb diferentssituacionsque acaben impactant als serveis. El programa estatal obliga a realitzar tot el programa en la mateixa província, però poden sol·licitar un canvi de província a aquells que poden demostrar un vincle a la ciutat on es volen traslladar. Tanmateix, si l’Estat no autoritza, les persones poden decidir traslladar-se sense les ajudes del programa. Per tant, en aquest sentit, ens trobem amb dos perfils:  PersonesonuclisfamiliarsambmobilitatgeogràficaautoritzadaenFase 2: mentre nopodentrobar pis,acudeixenaCUESB i/oSAIER persol·licitaratenció d’urgència,i sol·licitensuportalesentitats referentsdel ProgramaEstatal.  MobilitatgeogràficanoautoritzadaenFase 2: arribena la ciutatsense possibilitatde poderaccediralesajudeseconòmiquesdelprogramai en situacionsmoltprecàries,i també acudeixenaCUESB i/oSAIER peratenció d’urgènciai suporteconòmic. Quan es detecten aquests casos sempre es fa una petició de tornar a entrar al programa, i el Ministeri habitualment ho denega.  Baixeso expulsions de programaestatal:espodendonar situacionsde que ja estiguin vivint a Barcelona, o que estiguin en una altra província i vinguin a Barcelona amb expectativeslaboralsque desprésnoescompleixen. Acaben fent ús de CUESB, SAIER, ServeisSocialso altres entitats socials. En el cas de nuclis familiars, malalties o altres situacionsde vulnerabilitatse’ls allotja d’urgència. La resta o fan ús dels serveis per a persones sense sostre o sol·liciten ajudes per necessitats bàsiques.  Denegacionsde la sol·licitudd’Asil:  Si estan en programa estatal, han d’abandonar-lo en un breu període de temps.  Situenalespersonesi/onuclisfamiliarssencersensituaciód’irregularitatd’un dia per l’altre.\n24. Direcció d’Atenció iAcollida d’Immigrants Àrea de Drets de Ciutadania iParticipació iTransparència 24  Si estantreballant,perdenlessevesfeines,i deixende teniringressosregulars. Tots aquests perfils directament estan impactant al SAIER, al CUESB, a Serveis Socials, a d’altres serveis normalitzats de la ciutat i a les entitats socials. Finalment esmentar els greu problemes de salut mental amb que es troben els professionalsdel SAIER,CUESBi Centresde ServeisSocials.Constantmentescontinuen identificant moltes dificultats per poder fer front a les diferents situacions que s’esdevenenambaquestaproblemàtica,i ensrepresentaunnou repte per les entitats del Programa municipal Nausica. Així mateix,aquesta situació ens fa replantejar l’atenció que podem oferir en aquest àmbit, i repensar noves formes d’abordar aquesta problemàtica. Limitacions del programa estatal El programa Estatal de Refugi es caracteritza per tot un seguit de disfuncions que impacten en el nivell local i en la capacitat per donar una resposta adequada a les necessitats dels sol·licitants d’asil: • Excessiva centralització de la gestió i organització del programa d’atenció a persones asilades i refugiades. • Inexistent involucració del nivells regional i local manca de Cooperació interadministrativa i de contacte amb l’estat. • En els casos on es demana mobilitat geogràfica – majoria d’expedients iniciats a Catalunya - per entrar en el programa estatal d’atenció social es produeix una gran dificultat per el seguiment social dels casos degut a la obligatorietat de la mobilitat geogràfica i la dispersió de la informació. Com es pot treballar un cas per facilitar la integració si cada 6 mesos ha de canviar de lloc de residència? Les persones que no accepten la mobilitat geogràfica han de renunciar als ajuts. • Manca de coordinació amb els actors locals. Sovint moltes persones refugiades acabenadreçant-se a altres serveis socials municipals amb el conseqüent impacte al CUESB, CSS....). La tònica dominant és la manca d’informació sobre la situació i trajectòria dels sol·licitants d’asil, la qual cosa dificulta molt donar una resposta adequada. • El programa estatal no cobreix les despeses de traducció de la fase 0 d’acollida, que està assumint l’Ajuntament de Barcelona. • Les rigideses del sistema estatal genera que algunes persones es quedin fora del programa estatal repercutint en els serveis socials de la ciutat, quan existeixen recursos estatals per atendre’ls. També te un important impacte en la necessitat de cercar allotjament d’emergència – pensions – dels perfils que esgoten el programa i tornen a Barcelona des d’altres províncies. • El sistemaposade manifestelsimpacteslocalsdelsprogramesde persones refugiades planificats a gran escala on la ubicació dels mateixos no és neutre i els impactes tampoc.Les grans ciutatscom Barcelonasonatractivesi son la destinacióescollidaper a moltespersones refugiades perdamuntde localitatspetites en diferents províncies de la geografia peninsular.\n25. Direcció d’Atenció iAcollida d’Immigrants Àrea de Drets de Ciutadania iParticipació iTransparència 25 • Inexistència de bases de dades dels sol·licitants d’asil compartida amb l’Ajuntament per poder fer un seguiment acurat dels casos. • Desconeixementdel nombre de sol·licitantsd’asil en fase 2 del programa estatal que han estat autoritzats a traslladar-se a Barcelona des d’altres províncies. Barcelona, tot i no disposar de la competència formal sobre refugi, participa en el procés d’acollidade lespersonesrefugiades i sol·licitantsd’asildesdel primerdia,integrant-lesenels barrisi enla sevavidaquotidianasocial i cultural; atenent els menors en el centres educatius de la ciutat o a totes aquelles que ho necessiten en la sanitat pública i els serveis socials. Cal recordar, no obstant, que l’Estat no finança les polítiques locals d’integració de persones refugiadesi sol·licitantsd’asil,tot i rebre importants fons comunitaris per a aquesta finalitat. (259 milions d’euros entre 2014 i 2020).3 3 http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5483_es.htm


La samarreta de la Beckett | Oriol Puig Taulé\nLa samarreta de la Beckett\nEl XIII Obrador d’Estiu de la Sala Beckett ja s’ha acabat. Va tenir lloc del 8 al 28 de juliol, omplint l’edifici del Poblenou de tallers, seminaris i lectures de dramatúrgia contemporània. Cursos d’escriptura amb Victoria Szpunberg, Frédéric Sonntag, Anna Wakulik, Pau Miró o Sergio Blanco, tallers d’interpretació amb Pablo Messiez, Ramin Gray o Lluís Homar, i el seminari internacional impartit per Simon Stephens, tot un clàssic. Després de deu anys venint cada estiu, sembla que aquest ha sigut l’últim que el dramaturg britànic ve a Barcelona. O almenys això és el que Stephens va dient, aquests darrers quatre anys.\nLes samarretes de la Sala Beckett, un disseny d’Enric Jardí. © Nani Pujol.\nPodem afirmar que la samarreta de la Sala Beckett s’ha convertit en un clàssic de la moda contemporània. Com ho va ser, a l’època Rigola, la del Teatre Lliure (amb la “T” dissenyada per Cesc Espluga) o la de la Volksbühne de l’època Castorf (amb la roda amb potes dissenyada per Bert Neumann). El disseny de la Beckett, obra d’Enric Jardí, proposa un joc senzill i deliciós: les consonants al davant, les vocals al darrere. O el que és el mateix: “s l b ck tt”, “a a e e”. Això i, sobretot, la seva variada gamma de colors, la converteixen en una peça de vestir versàtil, altament combinable, i que inicia molts temes de conversa allà on anem. Sense parlar del joc que ofereix el davant i el darrere, quan ens creuem amb algú al carrer. Aquest any, la que ha tingut més èxit ha sigut la de color groc (com al FITT, on el groc era el color oficial del festival). I és que la gràcia de l’Obrador d’Estiu de la Sala Beckett és que regala samarretes als alumnes i als professors, any rere any. Un exèrcit creixent de consonants i vocals de tots colors, que van pel món obrint temes de conversa i possibles flirteigs. Gràcies, Enric.\nEnguany, l’Obrador d’Estiu no ha durat una setmana, com era habitual fins ara, sinó dues. “Del 8 al 28 de juliol n’hi van tres”, em diran vostès. I tindran tota la raó del món. I és que la darrera setmana, del 22 al 28, la Beckett també ha acollit l’ICAF, l’International Community Arts Festival, una de les trobades més importants de teatre social a escala internacional. El mes de juliol és un dels més crítics de l’any, pel sofert cronista servidor de vostès, ja que al cansament propi del final de la temporada teatral s’hi ha de sumar el Grec, on l’Obrador d’Estiu s’inclou, a tall de rematada final. Per la Beckett han passat professors (vuit homes i dues dones, molt lluny de la paritat) provinents de Catalunya, Argentina, el Regne Unit, França, Polònia o l’Uruguai. S’han impartit cursos en català, castellà, anglès i francès, gràcies a la traducció consecutiva d’Helena Tornero o Maria Bosom.\nPablo Messiez en una de les seves classes a l’Obrador d’Estiu 2018. © Nani Pujol.\n“La Sala Beckett és un dels cinc millors teatres del món”, afirma Simon Stephens sense parpellejar. I imagina com serà la seva substituta, l’autora que el rellevarà al capdavant del seminari amb joves autors internacionals. “Somiava en venir a l’Obrador d’Estiu”, declara Sergio Blanco, de qui la temporada vinent podrem veure fins a tres textos al TNC (Tebas Land, Kassandra i Cartografía de una desaparición). Preguntat sobre la relació entre la seva idea de l’Obrador, abans de venir, i la realitat, Blanco és taxatiu: “Normalment prefereixo la cartografia a la realitat. Però en aquest cas ha sigut tot el contrari”. Ramin Gray, el director anglès de qui recentment vam poder veure Living with the lights on, elogia l’arquitectura de l’edifici i, sobretot, que disposi d’espais per menjar i per fumar. “Això és la clau de la convivència”. La dramaturga polonesa Anna Wakulik va impartir un curs sobre l’humor en escena, i servidor li va fer saber que els catalans també som polonesos i que, un dels programes humorístics més exitosos des de fa uns anys a casa nostra és, precisament, Polònia. L’autora reia, divertida, i confessava que tenia ganes de saber com funcionaven els mecanismes de l’humor en un país com el nostre, “amb tant sol i tanta calor”.\nL’Obrador d’Estiu es complementa, cada any, amb lectures dramatitzades i espectacles semimuntats. Pau Carrió va dirigir les lectures d’obres breus dels autors d’arreu al món, assistents al seminari de Simon Stephens titulat “Què es fa tanta por?”. Ferran Utzet va dirigir Punys, un text de la francesa Pauline Peyrade, i Thomas Sauerteig va posar en escena Temps de Sega, d’Anna Wakulik, ambdós semimuntats com a part del projecte Fabulamundi. Playwriting Europe. També va tenir lloc un Speaker’s Corner, amb textos breus llegits pels mateixos autors, al Menjador de la Beckett. Diuen que un dels més comentats va ser el que va llegir el crític del diari Ara, Santi Fondevila: un text al·legòric sobre un dels temes que més ens ha distret, teatralment parlant, aquest mes de juliol.\nLluís Homar i un alumne del seu taller d’interpretació, a l’Obrador d’Estiu 2018. © Nani Pujol.\nLluís Homar parlava, entrevistat sobre el seu taller, de la interpretació com un acte d’amor, col·lectiu i de xarxa. D’ençà que va conèixer l’actor Oscar Valsecchi al rodatge de la pel·lícula Eva –on Valsecchi va ser el seu coach–, la parella ha treballat en muntatges (L’art de la comèdia, Terra baixa, Cyrano) o impartint tallers d’interpretació, on la tranquil·litat i l’escolta són la norma. Conversar amb Homar, aprofitant la pausa del dinar i amagats del tràfec de la casa, va ser com entrar breument en un oasi de pau. Pau Miró aportava la petita història personal: resulta que l’edifici que acull la Sala Beckett, l’antiga Cooperativa Pau i Justícia, va ser també la seva escola. Les aules de l’Obrador són alguns dels espais de la seva infantesa. Un material dramatúrgic insuperable.\nL’Obrador de la Sala Beckett ha superat el seu tretzè aniversari, amb aquella alegria. Les samarretes de colors amb les consonants al davant i les vocals al darrere es van estenent, de mica en mica, per tot el planeta. Un exèrcit multicolor, vocàlic i consonàntic. I amb aquella alegria.\nAnna Wakulik Grec 2018 Lluís Homar Obrador d'estiu Pablo Messiez pau miró Ramin Gray Sala Beckett Sergio Blanco Simon Stephens


Crítica: Hamlet.01 - Dau al Sec ~ EspectáculosBCN\nInicio Teatro críticas Crítica: Hamlet.01 – Dau al Sec\nCrítica: Hamlet.01 – Dau al Sec\nErola Puigsech 10 marzo, 2022 10 marzo, 2022 críticas, Teatro\nHamlet: príncep de Dinamarca, model de la venjança, fill de papà, jove revoltat, i icona teatral de tothom amb tendència a donar voltes a les coses. Lluny dels grandiosos protagonistes “catàrtics” de la tragèdia grega, Shakespeare ens presenta un protagonista astut i potser massa graciós i tot pel destí que l’espera.\nI és que, si escapcem l’obra i ens desfem dels quatre actes que segueixen el primer, a més de tots els personatges que no siguin ell, Hamlet pot ben bé convertir-se en el nou humorista de moda en possiblement la stand-up tragedy més metateatral del mercat. Hamlet.01 és la resposta de Sergi Belbel i Enric Cambray a aquesta idea, i el resultat provoca ovacions a l’espai de Dau al Sec.\n1 Hamlet.01: entre el monòleg còmic i el comentari literari\n1.1 Un Enric Cambray brillant\nHamlet.01: entre el monòleg còmic i el comentari literari\nMalgrat disputar-se sovint el títol de millor tragèdia de Shakespeare amb competidors com El Rei Lear i lluitar per la popularitat amb Romeu i Julieta o Macbeth, Hamlet és sens dubte una de les tragèdies més conegudes i representades del gegant anglès del teatre.\nSense anar més lluny, aquest “ser o no ser” famós va ser a Barcelona just a finals de l’any passat en la versió cine-teatral d’Oriol Broggi a l’Aribau, i ara el jove danès torna al més íntim Dau al Sec, per sortir del text shakespearià i parlar-nos… del text shakespearià.\nDe Hamlets, doncs, n’hi ha hagut molts – tant portant el nom de “Hamlet”, com disfressant-se rere la pell d’altres personatges, com ens dirà el mateix Cambray – però el Hamlet ideat per Sergi Belbel i encarnat en Enric Cambray és conscient com pocs de la seva història i posició en el món de la literatura, i no dubtarà en analitzar-la fins al més mínim detall perquè, com molts d’altres, és un Hamlet que, per sobre de tot, xerra.\nDau al Sec ens avisa que, si volem gaudir al màxim de l’obra, portem una mica de deures fets de casa, i ens llegim o rellegim el primer acte d’aquesta famosíssima història. Tot i que de ben segur que el duo Belbel-Cambray és capaç d’arrencar més d’un riure a l’espectador despistat o sense temps per la lectura, la recomanació és molt aconsellable de seguir, ja que el show que presenta Cambray a Dau al Sec no deixa de ser una mica una classe de literatura en la qual li ha tocat presentar un text literari al company de classe especialet de torn, qui li posa moltes ganes a la qüestió.\nT’ho prenguis com una lliçó d’anàlisi literària o com les notes de peu de pàgina d’aquella ambiciosa edició anotada que per un cop a la vida no acabes decidint ignorar, Hamlet.01 aconsegueix fer allò de docere et delectare de manera magistral. El text de Belbel fa comèdia des d’una admiració palpable a l’obra de Shakespeare, i des d’un amor absolut al teatre, portant l’espectador a un recorregut tant intratextual, com avançant-se en el temps intertextualment per trobar a Hitchcock o retrocedint fins la Grècia clàssica d’Orestes.\nMalgrat la minuciositat del seu tractament – o potser gràcies a aquesta – Hamlet.01 és capaç de fer gaudir a tothom, però és tot un tresor per aquells qui comparteixen amb Belbel i Cambray aquesta passió per l’art del teatre.\nUn Enric Cambray brillant\nNo ens descuidem, és clar, d’Enric Cambray, qui posa l’ànima a aquesta curiosa anàlisi literària. Dues hores queden curtes amb el que és capaç d’aconseguir tot sol en un espai pràcticament buit, canvis clau d’il·luminació de colors i una mica de boira.\nSi Shakespeare ja va injectar humor en el Hamlet tràgic original, el Hamlet extratextual de Cambray és capaç d’explotar tot el potencial còmic del personatge sense fer davallar l’energia en cap moment. El resultat és fenomenal, i deixa amb tantes ganes de veure’l recitar – ara sense les seves pròpies interrupcions – tant el text original de Shakespeare, com la seva versió particular dels 4 actes posteriors. Ho deixem dit per si s’escolta.\nEl que més m’ha agradat: S’agraeix molt com es pot seguir parlant d’obres arxiconegudes com Hamlet demostrant tant creativitat i agudesa, com un amor indiscutible per l’obra i pel gènere. És tot un goig de veure.\nEl que menys m’ha agradat: Que hi hagi tants pocs dies de funcions! Hamlet.01 arriba i marxa aquest març pràcticament en un obrir i tancar d’ulls, així que estigueu ben desperts i no us el perdeu.


Diverses investigacions han demostrat que la vegetació al teu lloc de treball, tant sigui a casa com a l'oficina, ajuda a crear un espai de treball eficient. Les plantes estimulen la creativitat i contribueixen en la capacitat de concentració. Tanmateix, les millors aliades pel teletreball són les plantes d'interior, n'anomenem algunes:\nSansevièria: purificadora de l'aire, és una de les plantes més resistents. Suporta perfectament l'ambient sec i calent i la poca llum. A més, augmenta la nostra concentració.\nCalathea: aquesta planta augmenta la nostra concentració i se sent com a casa amb poca llum.\nAglaonema: planta molt senzilla de cuidar que neteja l'aire de la vostra llar, ja que forma part de la llista de les plantes purificadores que va crear la NASA. Necessita poca llum i ens ajuda a concentrar-nos.\nPhilodendron: Aquesta planta augmenta la nostra concentració i no necessita gaire llum. Ideal per al teletreball\nZamioculcas: planta d'interior d'origen Africà molt resistent i poc exigent. Ens ajudarà a augmentar la nostra concentració.


Barcelona Global Challenge MWC\nInici > Què fem > Plataforma de pensament estratègic > Barcelona Global Challenge MWC\nDes de l’any 2005 Barcelona és la seu del Mobile World Congress. Al 2011 s’instal·la la Mobile World Capital Barcelona, obrint una oportunitat no només per a la identificació de la marca de la ciutat amb el congrés, sinó també per a fer de Barcelona un referent en la indústria del mòbil.\nAmb la col·laboració de Mobile World Capital Barcelona, durant tres sessions al març de 2016, 60 participants van treballar al voltant del repte d’aconseguir un ecosistema propici per assentar la indústria Mobile a Barcelona i assentar les bases que permetin generar activitat econòmica vinculada a la indústria Mobile més enllà del congrés.\nIdentificar projectes concrets i viables que ajudin a la consolidació de la indústria Mobile a la ciutat de Barcelona aprofitant la capitalitat del mòbil.\nIdentificar un projecte transformador d'alt impacte per ajudar Barcelona a beneficiar-se realment de la celebració del Mobile World Congress i de ser etiquetada com la Capital Mundial de la Telefonia Mòbil. Contribuir amb propostes concretes a millorar l’impacte a la ciutat.\nCrear un llegat a la ciutat d’acollida del congrés, i augmentar el valor del mateix.\nDesenvolupar el Barcelona Mobile Campus i apostar per Barcelona com a ciutat pilot en educació, sanitat, mobilitat, i participació ciutadana vinculada al Mobile.\nConvertir Barcelona en el centre mundial de referència per al desenvolupament del talent professional sobre tecnologia i negoci Mobile a partir del Barcelona Mobile Campus.\nAconseguir que deu grans companyies del GS2000 situïn els seus centres de recerca i innovació a Barcelona abans de 2023.\nMantenir Barcelona com a ciutat de referència per testejar i provar nous productes, serveis i tecnologia Mobile a través d'una extensa xarxa de voluntaris.\n-Pilar de Torres\n-Aleix Valls (MWC)\nRoser Artal, Franck Barbaras (FB Consulting M&E), Oriol Barrachina (CW), Juan Baselga (MWC), Gemma Batlle (Eurecat), Gloria Batllori (ESADE), Juan Carlos Belloso (Future Places), Ivan Bofarull (ESADE), Jonas Borgh (MYMobilesecurity), Stephen Cahill (Colt Technology Services), Albert Calzada (Serra Process), Txema Clifford, Pilar Conesa (Anteverti), Nacho de Pinedo, Pilar De Torres (UPF), Emmanuel Deleau (La Peña), Maarten Dermul (Hewlett Packard Enterprise), Alfonso Díez (Nissan), Alain Enault (Eurodecision), Anna Escoda (BSCC-CNS), Diego Fernandez ( Ogilvy Upcelerator), Mònica Fernández (MWCB), Luca Ferraro (Crucible Associates, SL), Angel Garcica (LantaCaptal), Alain Garcinuño (AGCapital), Manuel Garriga (Call2World), Dionis Guzman, Kristen Haack (Rosàs), Mateu Hernández (Barcelona Global), Fernando Iglesia (ACEC Associació Catalana d'Empreses Consultores), Therese Jamaa (GSMA), Renee Jimenez (GSMA), Carine Lebecque (biid), Sylvie Lemaire (Bretagne Commerce International), Esther Levy (www.BcnFashionista.com), Katrina Logie (Communications), Anna Marqués (MWC), Giorgio Milano, Raimon Miret (Accenture), Laurence Mourasse (GSMA), Christopher Pommerening (ACTIVE Venture Partners), Pedro Pons (Everis), Xavier Pont, Marcel Prunera (Crea Inversión), Josep Maria Pujals, Laurent Renard (Toro), David Reyero (Sanofi), Joan Roca ( Roca Junyent, SLP), Ani Rodríguez Linde (Teléfonica), Jordi Rosas (Rosàs), Juan Roure (IESE Business School), Javier Simó (INLEA), Juan José Terraza, Carlos Trenchs (Caixa Capital Risc), Aleix Valls (MWC), Miguel Vicente Verdoy (Antai Venture Builder) i Bruno Vilarasau (Movistar/Telefónica).


Spa Hotel Ruutli Kuressaare Estònia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA AGODA\nPargi 12, Kuressaare, Kuressaare, Estònia (Mostra el mapa)\nHo sentim, no hi ha habitacions disponibles al Spa Hotel Ruutli per les dates escollides.\nEquipaments àrea de fumadorsascensorbar bar de la piscinabotigues a l'hotelbugaderia cafeteriacaixa forta casino centre de negocis conserge discoteca/djequipaments per a persones amb discapacitats habitació familiarinstal·lacions per a reunions i banquets lloguer de bicicletesrestaurants'admeten animals de companyiasaló servei d’habitació VIP servei de cangur servei de llançadoraservei d'habitacions servei d'habitacions 24 h transport hotel/aeroport visites turístiquesZones públiques amb Wi-Fi\nbany d'aigua termal calentabanyera d'hidromassatgecamp de golf (a 3 km) camp de golf (en el mateix lloc)centre esportiu esplai esports d'aigua (motoritzats) esports d'aigua (no motoritzats)jardímassatge piscina (infantil)piscina coberta piscina exterior pistes de tennispistes d'esquaix platja privadasala de jocssaunasaunaspa Aparcament\nBen posicionat a Kuressaare, Spa Hotel Ruutli és un lloc ideal d'inici d'excursions a Kuressaare. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per opcions de turisme i atraccions locals, no es necessita anar enfora ja que l'hotel gaudeix proximitat a Spa Hotel Rüütli, Castell de Kuressaare, Lloguer de Barques. Spa Hotel Ruutli ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. L'hotel ofereix bar, botigues a l'hotel, saló, equipaments per a persones amb discapacitats, servei d'habitacions per garantir el més gran comfort possible als seus clients. L'ambient de Spa Hotel Ruutli es reflexa en cada habitació. premsa diària, habitacions per a no fumadors són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent sala de jocs, piscina coberta, sauna, camp de golf (a 3 km), pistes d'esquaix. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Kuressaare, faci de Spa Hotel Ruutli la vostra llar.


Activa’t Montbui – L'estiu que estaves esperant, amb Anima'ns\nL’activitat es desenvoluparà en cinc torns setmanals de dilluns a divendres del 27 de juny al 29 de juliol de 9h a 13,30h + excursió dimecres on l’horari variarà en funció de la sortida.\nL’activa’t Montbui no suposa cap cost per part dels participants, ja que està subvencionat per l’Ajuntament de Santa Margarida de Montbui.\nÉs una activitat organitzada per Anima’ns Grup i amb la col·laboració de l’Ajuntament de Santa Margarida de Montbui.\nInstitut de Montbui i instal·lacions municipals\nDe 12-13 a 18 anys (1r d’ESO a Batxillerat). Nascuts/es entre 2004 i 2009.\nPer tal d’organitzar un grup necessitem un mínim de 16 persones per cada torn i estan limitades a 30. Totes aquelles inscripcions que superin l’aforament de 30 inscripcions, quedaran a una llista d’espera.\nLes activitats estan proposades, però estem oberts a propostes que els i les joves ens vulguin aportar. Aquestes s’han d’enviar a través del correu info@animans.cat\nPrimerament, farem una presa de contacte en una reunió informativa online que es portarà a terme entre entre la primera i la segona setmana de juny en un enllaç que us enviarem a totes les famílies a través de info@animans.cat\nA més, podreu estar connectats al casal amb el grup de Whatsapp que us anirem facilitant la informació i que us convidem a entrar-hi amb aquest enllaç: difusió informació Activa’t Montbui\nJosep Castellano, monitor de lleure i Graduat en CAFE.\nInici del període d’inscripció: 10 de maig fins a exhaurir les 30 places, Mínim de 16 inscrits per tirar endavant l’activitat.\nData límit d’inscripció 10 de juny.\nLa política d’anulació és la que surt al formulari d’inscripció.\nCONTACTE PER WHATSAPP: 931414739 (Josep)\nSóc el Josep, responsable de l'activitat, amb què us puc ajudar?


AMICS DE LA MAR DE MENORCA: 22a TROBADA DE BARQUES CLÀSSIQUES DE MENORCA\n22a TROBADA DE BARQUES CLÀSSIQUES DE MENORCA\nFornells 9, 10 i 11 de juliol\nDisseny: Ignasi Rosés\n-20h Conferència: : “Entre la mar i el foc. Els mariners menorquins al servei de la guerra (1650-1850)” , a càrrec de Marc Pellicer, a la “Casa del Contramestre”.\n-15'30 hores: Reunió de patrons a l'envelat de l'associació a la plaça de s’Algaret.\n-21 hores: Festa marinera a la platgeta d’”Es Vivers”.\n-14’30 hores: Dinar i lliurament de records de la trobada a la platgeta d’”Es Vivers”. (S'ha de confirmar l'assistència al dinar i fer la reserva dels menús abans de dia 1 de juliol).\n- Amics de la Mar de Menorca i les persones o entitats col•laboradores d'aquesta trobada no assumeixen cap responsabilitat per qualsevol accident o incident, pèrdues, danys o molèsties que es puguin originar com a conseqüència de la seva celebració. Tots el participants d'aquesta trobada assumeixen els riscos i es responsabilitzen\nPublicat per Amics de la Mar de Menorca a 23:46


SOPA DE MISO AMB CLOÏSSES - Artencuina\n1 l. d’aigua mineral\n20 g. d’algues kombu\n30 g. de katsuobushi\n16 cloïsses vives\n4 cullerades de pasta de miso blanc\n120 g. (o un grapat) d’algues wakame deshidratades\nPrimer de tot, elaborarem el dashi. Per fer-ho, posem 1 l. d’aigua en una olla i hi afegim el kombu. Ho deixem reposar 30 minuts i, un cop passat el temps, posem l’olla al foc. Quan arrenqui el bull, abaixem el foc al mínim i retirem l’alga kombu.\nSense deixar que es refredi l’aigua, hi afegim el katsuobushi, ho remenem bé i parem el foc sense deixar que bulli. Ho deixem reposar un quart i, finalment, escolem el brou amb l’ajuda d’un colador de drap, si pot ser.\nPosem les cloïsses en un pot tapat perquè es coguin al vapor. Tan aviat com s’obrin, traiem el recipient del foc, escolem el brou que hagin fet i ho reservem tot.\nEn un recipient, posem a bullir el dashi que hem elaborat abans amb el suc de les cloïsses. Mentrestant, amb una mica de caldo, desfem la pasta de miso i l’afegim a la resta de dashi.\nTallem l’alga wakame a trossos petits, l’afegim al caldo i deixem que bulli un parell de minuts, fins que s’hagi hidratat.\nDesprés, ho servim en bols i, per sobre, hi escampem una mica de ceba tendra (la part verda), tallada a rodanxes petites, i quatre cloïsses.\nLa sopa de miso amb cloïsses és una variant de la sopa de miso tradicional, força popular al Japó. Aquesta sopa és molt saborosa i s’ha de prendre molt calenta. Les algues wakame aporten, juntament amb les cloïsses, un toc de mar molt interessant al plat.\nEn aquesta recepta hem inclòs la manera d’elaborar el caldo dashi, però, si voleu, en podeu trobar en pols a les botigues d’alimentació asiàtiques. Ara bé, si el voleu fer vosaltres, recordeu que l’alga kombu, el miso i el katsuobushi els podeu trobar fàcilment a les botigues orientals, o bé a botigues de dietètica o de productes naturals.\nEl katsuobushi són unes làmines de bonítol sec que també s’utilitzen en diferents plats de cuina japonesa, com el yakisoba.\nHi ha tres varietats de miso: la blanca, la marró i la vermella. La blanca és la més suau i adequada per a aquesta sopa.


Escola Bressol Nins, Badalona – Acció Solidària Contra l'atur / ASCA\nEscola Bressol Nins, Badalona\nIniciEscola Bressol Nins, Badalona\nAnna Gasull i Ferran Gómez de Badalona volen obrir l’Escola Bressol Nins de Badalona al C/ Enric Borràs, 30. Amb aquest projecte es creen 12 llocs de feina.\nÉs una escola bressol, que acollirà infants des dels 4 mesos fins als 36, que vol aconseguir un canvi educatiu on l’infant sigui el centre de tot l’aprenentatge. El nen aprèn de forma significativa a través de la descoberta i l’experimentació, partint de la llibertat de moviment i la potenciació de la seva autonomia. Per això es basen en la pràctica de la teoria de diferents pedagogs com ara AM. Montessori, E. Pikler, etc, i també amb la introducció dels fonaments de la metodologia finlandesa.\nDemana una ajuda a Acció Solidària Contra l’Atur dins del conveni de col·laboració #CrèditBadalona que vam signar amb l’Ajuntament de Badalona per a la creació de noves empreses i ajudar a les ja existents a generar i mantenir ocupació a la ciutat de Badalona i afavorir que els projectes empresarials funcionin de forma duradora i generin llocs de treball estable i a llarg termini. Després de la valoració del projecte se li concedeix un microcrèdit sense interessos de 24.000 €.


ÉS 9 D’OCTUBRE | BLOC DE XIMO TUR\n← LA DECADÈNCIA DE LA CULTURA I LA MENTALITAT DEMOCRÀTICA\nSÓN EUROS →\nÉS 9 D’OCTUBRE\nPublicat el 2012-10-09 per Josep Joaquim Tur Císcar\nPer felicitar a tots els valencians i valencianes, que tenen la voluntat de ser-ho, vos envie una foto de l’eixida del Sol de hui, des de Toix – Calp i el text de l’article 1 de la Carta de les Nacions Unides, els propòsits de les Nacions Unides, on es recull el dret dels pobles a sa lliure determinació.\n1. Mantenir la pau i la seguretat internacionals, i amb tal fi: prendre mesures col·lectives eficaces per a prevenir i eliminar amenaces a la pau, i per a suprimir actes d’agressió o altres trencaments de la pau; i aconseguir per mitjans pacífics, i de conformitat amb els principis de la justícia i del dret internacional, l’ajust o arranjament de controvèrsies o situacions internacionals susceptibles de conduir a trencaments de la pau;\n2. Fomentar entre les nacions relaciones d’amistat basades en el respecte al principi de la igualtat de drets i al de la lliure determinació dels pobles, i prendre altres mesures adequades per a enfortir la pau universal;\n3. Realitzar la cooperació internacional en la solució de problemes internacionals de caràcter econòmic, social, cultural o humanitari, i en el desenvolupament i estímul del respecte als drets humans i a les llibertats fonamentals de tots, sense fer distinció per motius de raça, sexe, idioma o religió; i\n4. Servir de centre que harmonitze els esforços de les nacions per aconseguir aquests propòsits comuns.\n2 comentaris a l'entrada: ÉS 9 D’OCTUBRE\nRetroenllaç: Bruselas « CambiaCalp


FORMACIÓ I ACOMPANYAMENT AL NIVELL DIRECTIU DE L’AJUNTAMENT EN LA IMPLANTACIÓ DE LA DIRECCIÓ PER OBJECTIUS EN LA GESTIÓ DE SERVEIS MUNICIPALS - Daleph FORMACIÓ I ACOMPANYAMENT AL NIVELL DIRECTIU DE L’AJUNTAMENT EN LA IMPLANTACIÓ DE LA DIRECCIÓ PER OBJECTIUS EN LA GESTIÓ DE SERVEIS MUNICIPALS - Daleph\nIniciGestió públicaFORMACIÓ I ACOMPANYAMENT AL NIVELL DIRECTIU DE L’AJUNTAMENT EN LA IMPLANTACIÓ DE LA DIRECCIÓ PER OBJECTIUS EN LA GESTIÓ DE SERVEIS MUNICIPALS\nObjectiu del projecte: la creació i establiment d’un quadre de comandament integral que abasti la gestió ordinària de la línia directiva i de comandament de l’Ajuntament de Sabadell, ajudant així a incorporar la Direcció per Objectius a la funció directiva i a impulsar el retiment de comptes.\nAlinear l’equip directiu i de comandament de l’Ajuntament de Sabadell al voltant dels beneficis que comporta la direcció per objectius i més concretament, el fet de disposar d’eines de gestió pel seguiment i control dels serveis públics.\nFacilitar la implantació de quadres de comandament operatius per a directius i gestors, amb uns estàndards comuns en quant a configuració, abast, i sistemàtica de disseny d’indicadors i objectius, per al seguiment dels processos regulars de servei més rellevants del seu àmbit.\nEl projecte va prioritzar la selecció i treball d’indicadors de gestió que concretessin els principals compromisos operatius de cadascun dels serveis i programes en relació amb la seva activitat regular més rellevant, per tal d’ajudar a la presa de decisions en la gestió ordinària dels serveis municipals.\nEls participants al projecte van ser els caps de servei i els tècnics amb responsabilitat de gestió sobre els principals processos regulars dels serveis i programes propis de cada àmbit, que conformaven els diferents nivells de direcció tècnica de l’Ajuntament de Sabadell.\nL’elaboració i execució del projecte va consistir en unes sessions formatives inicials, seguides de sessions de treball amb cadascun dels serveis i un treball d’acompanyament i seguiment telemàtic per a l’elaboració dels quadres de comandaments.\nEls principals resultats dels treballs van ser els següents:\nMés de 100 assistents 40 sessions de treball\namb tots els serveis municipals 190 quadres de comandament\nper al seguiment i presa de decisions sobre la gestió dels principals serveis municipals\nMés de 2.000 indicadors de gestió


Entrevista a Carlos Vázquez Ruiz, educador social a Can Banús | Acollida.org\nEntrevista a Carlos Vázquez Ruiz, educador social a Can Banús\n“La força i la calidesa de la rebuda, la mirada a les persones i el treball en equip. Per mi aquestes són les claus de Can Banús”\nTé 24 anys i és tècnic en integració social i educador social. Treballa a Can Banús des de fa uns mesos i quan parla de la casa sempre destaca l’acolliment, la calidesa i la mirada en la rebuda dels que arriben.\n– Com arribes a Can Banús?\nVaig estudiar un grau tècnic i coneixia el centre perquè hi visc a prop, sóc de Bufalà. Vaig venir un dia a preguntar si podia fer les pràctiques dels estudis d’integració social i em van dir que sí. Em va agradar molt el centre però sabia que era una cosa temporal. Llavors em van oferir quedar-me ja com a treballador de la Fundació Acollida i Esperança a Can Banús.\n– Recordes com va ser el teu primer dia?\nSí, i tant que el recordo. Tinc la imatge del menjador ple de gent i de sentir-me molt cohibit. No sabia com actuar ni què fer ni tampoc sabia com encaixaria a la casa i a les seves dinàmiques. Tot era nou per mi i em va tocar aprendre -gairebé- de zero. El perfil de la gent que viu a la casa, la història que s’amaga darrera de les seves vides, la soledat, la duresa… Veure d’aprop això primer costa i després et motiva molt.\n– Què destacaries de Can Banús?\nL’acolliment. L’acollida que es fa a les persones que arriben. És un centre molt especial quan una persona hi entra per primera vegada com a usuari. La força i la calidesa de la rebuda, la mirada a les persones i el treball en equip. I això del treball en equip de debò que és així, en equip. Es fa una feina de discussió i valoració entre tots els professionals, cadascun des del seu àmbit, s’aporten diferents punts de vista i es prenen les decisions també en grup. És un equip humà molt valuós.\n– Com acompanyes les persones que viuen a Can Banús?\nPrimer de tot, assegurant que la persona té espais per prendre decisions i saber què vol fer amb la seva vida. Han d’escoltar-se i saber cap a on volen encarar el seu futur. No els diem què han de fer, els suggerim coses però són els residents els que prenen consciència i trien. Sovint tinc la sensació que hi ha massa barreres i la nostra funció és crear aquestes possibilitats. De fet és dir-los que ells també poden triar i tenen alternatives. I sobre tot, és creure que és possible canviar.\n« « Mijail Acosta, director de la Fundació, entra a formar part de la Junta Directiva d’ECAS | 20 persones han trobat feina a través del Programa Làbora que gestiona Mansol Projectes » »


Red Lake Falls - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n47° 52′ 56″ N, 96° 16′ 27″ O / 47.882222222222°N,96.274166666667°O / 47.882222222222; -96.274166666667\nComtat Red Lake County\nRed Lake Falls és una població dels Estats Units a l'estat de Minnesota. Segons el cens del 2000 tenia una població de 1.590 habitants.\nSegons el cens del 2000, Red Lake Falls tenia 1.590 habitants, 608 habitatges, i 380 famílies. La densitat de població era de 289,6 habitants per km².\nDels 608 habitatges en un 33,1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49,2% hi vivien parelles casades, en un 9,5% dones solteres, i en un 37,5% no eren unitats familiars. En el 32,7% dels habitatges hi vivien persones soles el 16,6% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,35 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 25,4% tenia menys de 18 anys, un 8,2% entre 18 i 24, un 24,5% entre 25 i 44, un 20,4% de 45 a 60 i un 21,5% 65 anys o més.\nL'edat mediana era de 39 anys. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 87,7 homes.\nLa renda mediana per habitatge era de 30.536 $ i la renda mediana per família de 41.413 $. Els homes tenien una renda mediana de 29.792 $ mentre que les dones 20.185 $. La renda per capita de la població era de 15.177 $. Entorn del 8,3% de les famílies i l'11,4% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nSt. Hilaire (15 km)\nBrooks (21 km)\nCrookston (28 km)\nMentor (23 km)\nPlummer (18 km)\nThief River Falls (27 km)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Red Lake Falls\n↑ 2,0 2,1 2,2 «Fact Sheet- Red Lake Falls». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.\n↑ «Geographic Comparison Table- Red Lake Falls». American Fact Finder. Oficina del Cens dels Estats Units, 12-01-2010.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Red_Lake_Falls&oldid=21868316»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 30 ago 2019 a les 00:08.


Agents del mercat artístic i col.leccionistes. Nous estudis sobre el patrimoniartístic de Catalunya als segles XIX i XX Los mejores libros gratis a Libros Madrid\nAgents del mercat artístic i col.leccionistes. Nous estudis sobre el patrimoniartístic de Catalunya als segles XIX i XX Los mejores libros gratis\nPor Bonaventura Bassegoda\nAgents del mercat artístic i col.leccionistes. Nous estudis sobre el patrimoniartístic de Catalunya als segles XIX i XX\nBonaventura Bassegoda de\nEditor Agents del mercat artístic i col.leccionistes. Nous estudis sobre el patrimoniartístic de Catalunya als segles XIX i XX\nAjuntament de Barcelona; Edición: 1\nCatalán Agents del mercat artístic i col.leccionistes. Nous estudis sobre el patrimoniartístic de Catalunya als segles XIX i XX\nGustos para Agents del mercat artístic i col.leccionistes. Nous estudis sobre el patrimoniartístic de Catalunya als segles XIX i XX\nDescargar Agents del mercat artístic i col.leccionistes. Nous estudis sobre el patrimoniartístic de Catalunya als segles XIX i XX en Pdf\nDescargar Agents del mercat artístic i col.leccionistes. Nous estudis sobre el patrimoniartístic de Catalunya als segles XIX i XX en Odf\nDescargar Agents del mercat artístic i col.leccionistes. Nous estudis sobre el patrimoniartístic de Catalunya als segles XIX i XX en EPub\nDescargar Agents del mercat artístic i col.leccionistes. Nous estudis sobre el patrimoniartístic de Catalunya als segles XIX i XX en LIT\nCol·leccionistes, antiquaris, falsificadors i museus: Noves dades sobre el patrimoni artístic de Catalunya al segle xx (Memoria Artium) Col·leccionistes, antiquaris, falsificadors i museus: Noves dades sobre el patrimoni artístic de Catalunya al segle xx (Memoria Artium)\nAgents del mercat artístic i col·leccionistes: Nous estudis sobre el patrimoni artístic de Catalunya als segles XIX i XX (Memoria Artium) Agents del mercat artístic i col·leccionistes: Nous estudis sobre el patrimoni artístic de Catalunya als segles XIX i XX (Memoria Artium)\nAgents del mercat artístic i col.leccionistes. Nous estudis sobre el patrimoniartístic de Catalunya als segles XIX i XX Agents del mercat artístic i col.leccionistes. Nous estudis sobre el patrimoniartístic de Catalunya als segles XIX i XX


per Redacció 16 de gener de 2020 12:02\nSi Xavi Hernández hagués volgut complir el seu somni d'entrenar el Barça, ho hauria pogut fer aquesta mateixa setmana. El de Terrassa, però, va rebutjar l'oferta que li van traslladar Eric Abidal i Òscar Grau en la reunió que van mantenir després de l'eliminació blaugrana de la Supercopa d'Espanya. Aquest dijous, en la roda de premsa prèvia a la final de la Copa de Qatar, que es disputaran l'Al-Sadd i el Lekhwiya, el tècnic català ha explicat el principal motiu pel qual va declinar la proposta de la junta directiva encapçalada per Josep Maria Bartomeu.\n"Vaig rebre una oferta del Barça mitjançant Eric Abidal i Òscar Grau, però no la vaig acceptar perquè crec que encara és molt aviat per entrenar el Barça", s'ha justificat Xavi, que no obstant això ha remarcat que "continuarà sent el meu somni convertir-me en l'entrenador del Barça en un futur". L'excapità culer, però, ja ha passat pàgina i ha assegurat, "després de tres dies en què no he estat en el meu millor moment", que està "completament centrat en la final" de la Copa de Qatar, que es disputarà aquest divendres a les 15.30h (hora catalana).\nAbans de deixar l'assumpte vist per sentència, Xavi ha volgut desitjar sort al nou tècnic del club de la seva vida, Quique Setién. "M'encanta la seva forma de treballar i espero que tingui èxit", ha valorat en relació amb el càntabre, que en menys de 24 hores va passar de passejar-se entre les vaques del seu poble a entrenar Leo Messi.


Complements vitamínics naturals per estudiar\nEls complements vitamínics per estudiar poden ser una ajuda en determinats casos, sobretot en època d’exàmens. Per això, els dediquem aquest article, en el qual et vam explicar breument per a què serveixen, quins criteris has de seguir per prendre’ls i quins són els més destacats.\nComplements vitamínics naturals per estudiar: ¿per a què serveixen?\nEls complements vitamínics per estudiar són, com el seu propi nom indica, “complements”. És a dir, tenen la funció de proporcionar l’aportació de vitamines que, per unes raons o per unes altres, no és capaç de produir el nostre organisme per si sol o que no rep a través de l’alimentació.\nCal recordar que la forma més recomanable d’aconseguir aquesta aportació de vitamines i d’altres nutrients és per mitjà d’una dieta sana i equilibrada, així com una vida quotidiana marcada pels hàbits saludables com les passejades per l’exterior i el descans nocturn. Tots dos factors són la base per tenir un adequat equilibri entre cos i ment, en el curt i en el llarg termini: ajuden a prevenir malalties a anys vista, però també contribueixen al fet que ens sentim menys fatigats en el dia a dia. I això últim, com sabràs, és fonamental per a qualsevol estudiant.\nPrecisament per això, en Linkia FP apostem fort pel foment de la vida saludable, amb posts com els dedicats a les vitamines o als aliments recomanables per al cervell. I per descomptat, aquesta és una de les raons per les quals també incloem en la nostra oferta formativa el Grau Superior de Dietètica Enfocament Ecològic a distància o, si prefereixes estudiar de forma presencial, el Grau Superior de Dietètica a Madrid.\nCom prendre’ls i qui pot\nEls complements vitamínics per estudiar no són medicaments que s’han de receptar o que es compren exclusivament a la farmàcia. No obstant això, tampoc són productes que es poden consumir a la lleugera. Per això, la primera recomanació que hem de fer és la de llegir el prospecte de manera exhaustiva per comprovar que en la seva composició no hi ha ingredients als quals puguis ser al·lèrgic o intolerant. A més, en aquest prospecte s’indicarà clarament les quantitats que es poden ingerir al dia, si s’ha de fer en dejú o no, etc.\nMenció especial mereixen les persones vegetarianes i veganes que, per la seva dieta mancada d’aliments d’origen animal, poden experimentar uns baixos índexs de determinades vitamines.\nI per descomptat, les persones que tenen algun problema de salut, sigui digestiu o general, s’han de posar en contacte amb un expert en nutrició, una professió especialitzada a la qual et donen accés als cursos formatius de grau superior que esmentàvem més amunt.\nAlguns complements vitamínics per a una dieta sana\nA continuació et mostrem alguns complements vitamínics interessants per a una dieta sana i, a més, altres nutrients que es poden obtenir per mitjà d’aquest tipus de complementació natural.\nSón els complements vitamínics més habituals i en la seva composició inclouen gran varietat de diferents vitamines, a més d’estar reforçats amb minerals afegits. A l’ésser bastant genèrics, són vàlids per a un ampli ventall de persones.\nComplements d’una sola vitamina\nSón aquells productes que proporcionen una vitamina específica. Això és útil quan realment ets conscient de la vitamina de la qual no tens, cosa que només sabràs si et sotmets a una anàlisi metge. Aquests són els més habituals:\nVitamina A: Important per a la formació de teixits i per al bon funcionament de sistema immune\nVitamina B: En realitat, hi ha moltes varietats d’aquesta vitamina. La B9 o àcid fòlic, és una de les més conegudes. Algunes com la B12, són habituals entre les persones veganes i vegetarianes, ja que està molt present en aliments com l’ou o els lactis\nVitamina C: També fonamental per al sistema immune\nVitamina D: És una de les més conegudes a Espanya, ja s’obté de manera natural mitjançant l’exposició a la llum solar. I molt valorada pels que passen molt de temps ‘tancats’ en interiors, com els treballadors de les oficines o els estudiants. Per això, és un dels complements vitamínics per estudiar que pots tenir en compte\nVitamina E: important per a la cura de la pell\nVitamina K: per a la regeneració d’ossos i teixits, sovint recomanada per a gent gran\nAltres complements per a estudiants\nA més dels citats complements vitamínics per estudiar, podem citar altres que també es venen en herbolaris i parafarmàcies i que poden ser interessants per als que passen moltes hores immersos en activitats mentals. En realitat, es tracta de compostos, normalment d’origen vegetal, rics en determinats nutrients.\nUn dels que es pot citar en primer terme és el ginseng: els complements que tenen a aquesta planta com a ingredient principal poden proporcionar beneficis com la millora de la funció cognitiva. És a dir, pot millorar determinades capacitats intel·lectuals, com la memòria a curt termini i el temps de reacció de les persones sanes quan se sotmeten a una prova mental, com podria ser un examen.\nTambé cal citar el magnesi, que es tracta d’uns dels minerals més importants per a l’organisme i que és molt habitual en els complements per estudiar, però també de cara a altres beneficis per a la salut com la regulació de la funció intestinal i l’equilibri del sistema nerviós.\nEl gingebre és també protagonista en molts complexos vitamínics, ja que aquesta arrel és rica en algunes d’elles, com les B i C. I molta popularitat ha arribat a la cúrcuma, que s’associa a efectes antioxidants, així com el llevat de cervesa, que ofereix una aportació extra de minerals i vitamines.\nTots aquests complements vitamínics per estudiar els podràs trobar en botigues especialitzades, com herbolaris, seccions de parafarmàcies de les grans superfícies i fins i tot farmàcies corrents. Va a elles o al teu nutricionista de confiança per a consultes més específiques, ja que tota ajuda és bona per afrontar els estudis en les millors condicions.\n« ¿Què és la computació quántica? | Diferències amb la programació binària\nQuè cal estudiar per ser mecànic de cotxes i quin és el seu dia a dia »\n6 claus que has de saber per estudiar des de casa\nNingú va dir que seria fàcil, però tampoc difícil. Sigui pel Coronavirus o per elecció pròpia, estudiar des de casa ha passat a ser la necessitat de molts estudiants. Però…\nDades curioses sobre la teva higiene bucal\nLa salut dental és una qüestió molt seriosa, però també dona peu a anècdotes sorprenents que, a més, ajuden a conscienciar sobre la importància de portar una correcta neteja diària….


SISENA REUNIÓ REGISTRE DE JORNADA – SEC – Sindicat d'Estalvi de Catalunya\nSISENA REUNIÓ REGISTRE DE JORNADA\nEn la reunió d'ahir i davant la postura del SEC i de la resta de la representació laboral de no acceptar la jornada anual de 1700 hores a efectes d’inici del còmput d’hores extraordinàries , el Banc va fer una nova contraproposta. Amb aquesta proposta el Banc accepta que el decalatge entre horari i jornada anual es tingui en compte dia a dia, i no mensualment ni anualment.\nÉs a dir, si hi ha un allargament de la jornada i el decalatge de jornada diària (segons l’horari de la funció o unitat) en relació al Conveni és de 35 minuts, la manera de computar-les serà:\nels primers 35 minuts no seran compensables perquè s’absorbiran del decalatge del Conveni\nla resta ho seran, sempre que hi hagi autorització del responsable.\nAquests 35 minuts, si no es consumeixen al dia, no se sumen a una bossa mensual, neixen i moren cada jornada diària.\nEl que si que es farà a final de mes serà la regularització de temps però computat dia a dia. La compensació només es preveu en temps i en cap cas en diners. Es podrà compensar a partir del dia 16 del mes immediatament posterior, durant l’any natural i fins a 3 mesos de l’any següent.\nMalgrat aquesta nova proposta in extremis presentada pel Banc, tenim:\nUn sistema de registre horari que segueix sent autodeclaratiu, on en el treballador haurà d’informar si les hores de més han estat dedicades a temes personals o professionals ;\nEl sistema segueix vinculant el registre a la jornada anual del Conveni, encara que computada diàriament;\nEl banc no ha acceptat cap proposta per compensar els desplaçaments fora de l'horari;\nLa formació dita voluntària no serà compensable ;\nNo s’accepten marges de flexibilitat als col·lectius que no tenen horari flexible. I, si alguna persona treballadora inicia la jornada abans de l'hora, no es computarà mai com a temps efectiu de treball.\nLa desconnexió digital es preveu a partir de les 19h , hora a partir de la qual es fomentarà no enviar comunicats i tampoc allargar reunions, deixant obert un marge d'actuació molt gran a l’empresa.\nAtenció amb la desconnexió digital\nLa negociació del registre horari no ens pot fer perdre de vista que està en joc un tema tan o més important i que s'està negociant dins el mateix Acord: el dret a la desconnexió digital.\nAquest és un dret que la legislació ha anat perfilant cada vegada més i ha adquirit més importància afavorint d’altres drets de les persones treballadores: dret al descans, el dret a la conciliació, el dret a la salut i el dret a la intimitat.\nEl dret a la desconnexió digital es preveu de forma genèrica vinculat a la jornada laboral. El fet que el Banc permeti enviar mails o fer reunions fins més enllà de l'horari del treballador (encara que aquest tingui el dret a no respondre), o no limitar de manera contundent la realització de la formació obligatòria dins l'horari laboral ja denota un intent d’aigualir aquest dret i ampliar el marge de disponibilitat del temps del treballador per part de l'empresa.\nPer tant, compte que el bosc no ens deixi veure els arbres! Hi ha el perill que amb aquest Acord es pretenguin legitimar pràctiques que haurien de ser més estrictes en la seva naturalesa, com la de la desconnexió digital plena i absoluta fora l'horari laboral.\nPrevious article\tATENCIÓ REDUCCIONS DE JORNADA: CANVIS UNILATERALS PER PART DEL BANC Next article\tSISTEMA DE REGISTRE HORARI O SISTEMA DE BLANQUEIG D’HORES EXTRES? CRÒNICA D’UNA PÈRDUA HISTÒRICA